Euroopa Ülemkogu kohtumise (24. juuni 2011) ettevalmistamine (arutelu jätkamine) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu jätkamine nõukogu ja komisjoni 23. ja 24. juunil 2011 toimuva Euroopa Ülemkogu kohtumise ettevalmistamise kohta tehtud avalduste üle.
Guy Verhofstadt
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Tänase arutelu põhiküsimus on see, mida võime neljapäeval ja reedel toimuvalt Euroopa Ülemkogu kohtumiselt loota. Mina loodan, minu fraktsioon loodab, ja arvan, et ka parlamendi enamus loodab, et see tippkohtumine päädib otsustavama, kõikehõlmavama ja julgema lähenemisviisiga praegusele kriisile. Olgem ausad, meil puudub üldine kõikehõlmav lähenemisviis sellele kriisile! Seda pole ei nõukogul ega parlamendil.
Ütleksin Martin Schulzile, et ka minul on küsimusi reitinguagentuuride ja nende rolli kohta praeguses kriisis, kuid katsugem pigem leida vigu ning vigade põhjusi endi hulgast, mitte väljastpoolt Euroopa Liitu ja selle institutsioone.
Veel üks asi vajab ausalt väljaütlemist: see kriis ei ole lõppenud. Eksivad need, kes arvavad, et Kreeka ja euro kriisi lõpetab see, kui anname Kreekale veel lisaraha. See kriis ei ole möödas ja see jätkub aina, kui meil ei õnnestu leida Kreeka jaoks struktuurilist lahendust ning kui meil ei õnnestu luua Euroopas tõelist majandus- ja poliitilist liitu. Niisugused meetmed peaksid lõpetama euro ja Kreeka kriisi.
Küsin taas, et kas saab olla üks raha ja 17 valitsust, 17 majandusstrateegiat ja 17 võlakirjaturgu nii, nagu meil praegu on ja nagu ei ole kusagil mujal maailmas? Vaid meie Euroopas arvame, et võib olla üks rahaliit ja 17 poliitikasuunda, 17 valitsust ja 17 võlakirjaturgu.
Ja seda ei räägi mitte ainult meie, Euroopa Parlamendi föderalistid. Eile ütles John Lispki, kes on praegu Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) tegevdirektor, et Euroopal tuleks luua kriisiga toimetulekuks üks poliitiline ja majandusliit. USA rahandusminister Timothy F. Geithneri eilsed sõnad olid järgmised: "Ehk nad võtaksid kätte ja hakkaksid üksteisega rääkima; las nad loovad majandus- ja poliitilise liidu”. Kui nemad teisel pool Atlandi ookeani teavad, mis meil teha tuleb, siis miks meil puudub julgus astuda see hiigelsamm ning luua majandus- ja poliitiline liit? Just see on homse Euroopa Ülemkogu põhiküsimus.
Minu teine märkus puudutab Kreekat: peame Kreekat aitama ja seda mitte ainult kaitsepositsiooni tõttu. Meil on tarvis julget kärpekava ja seda just praegu ka Kreeka valitsusega arutatakse. Võib-olla on plaanis hetkel pakutavast veelgi kaugemale minna. Kui see nii on, siis vajame ka selle jaoks positiivset programmi.
Kreeka ei saa kriisist väljuda ainult kärbete abil. Neil on tarvis kasvu ja investeeringuid ning meie saame seda Euroopa Liidu siseselt võimaldada. Andkem näiteks erainvestoritele tagatisi. Kreekas erainvesteeringuid enam ei tehtagi. Laenakem neile Euroopa Investeerimispanga kaudu. Miks ei võiks kasutada osa erastamiskavast saadavast rahast eelarve konsolideerimise asemel uute investeeringute ja kasvu toetamiseks Kreekas?
Nüüd tahaksin esitada palve Joseph Daulile, mistõttu jätkan prantsuse keeles.
(FR) Esitan oma märkuse prantsuse keeles. Joseph Dauli juhitavasse fraktsiooni kuuluvad partei Nea Dimokratia liikmed. Me peame ühe asja väga selgelt välja ütlema. Kui tahame, et teised riigid Kreekale raha annaksid, siis peavad kreeklased esmalt ise poliitilise konsensuse saavutama. Usun et Joseph Daul, kes muide ennist väga õigesti rääkis, on nõus veenma oma fraktsioonikaaslasi taolist poliitilist konsensust saavutama, et Kreekale suunatud poliitikat oleks võimalik rakendada.
(Aplaus)
Seda on meil tarvis. Ma mõistan täielikult, kuivõrd raske ülesande me Joseph Dauli õlgadele paneme, kuid ma tean, et ta saab sellega hakkama. On tõsi, et sellises olukorras vajab riik hädasti poliitilist ühtsust, sest selliste väiklaste poliitiliste mängude abil, mida praegu Kreekas mängitakse, kriisi ei lahenda. Mul oli võimalus seda Belgias üheksa aasta jooksul kogeda, Bernd Lange!
Austatud juhataja! Olgem täiesti ausad! Meil on vaja majanduse juhtimise paketiga praegusest kaugemale minna.
Tahaksin José Manuel Barrosolt midagi otse küsida. Eile pressikonverentsil ütles Euroopa Komisjoni kõneisik, et majanduse juhtimise paketis ei ole tarvis rakendada rohkem ümberpööratud kvalifitseeritud häälteenamust. Palun teid, José Manuel Barroso, parandage see viga ära! Sooviksin, et komisjon koos Euroopa Parlamendiga kasutaks majanduse juhtimise paketi puhul rohkem ühenduse meetodit.
(Sõnavõtja oli nõus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel)
Joseph Daul
(FR) Austatud juhataja! Tahaksin Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni esimehele öelda järgmist: olen kindel, et selleks ajaks, kui tal õnnestub saavutada täielik solidaarsus kõikides nendes riikides, kus on võimul liberaalide valitsused, olen mina oma fraktsiooniga ammu selle asja Kreekas korda ajanud ning meenutan talle seda ka siin istungisaalis.
Guy Verhofstadt
(FR) Austatud juhataja! Enamikus riikidest, millele Joseph Daul viitas, oleme koalitsioonis kristlike demokraatidega, nõnda et sellel kindlasti on oma mõju. Minu meelest ei ole aga kohane täna pärastlõunal, nii tähtsa nõukogu kohtumise eel, kasutada parteipoliitilist kaarti ja ühe riigi valitsust teise vastu välja mängida. Joseph Daul, palun teid tungivalt mitte liberaale ega ka sotsialiste Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni vastu välja mängida. Kui mina palusin teil veenda oma sõpru parteist Nea Dimokratia, kellest muide paljud on ka meie sõbrad ja on mõnel juhul isegi meie fraktsiooni üle tulnud, siis tegin seda ainult ühe eesmärgiga: ühendada Kreeka rahvast, et nad sellest kriisist välja suudaksid tulla. Teie võite selles olulist rolli mängida ning ma loodan teie peale.
(Sõnavõtja oli nõus vastama kahele sinise kaardi küsimusele, mille esitasid Georgios Koumoutsakos ja Miloslav Ransdorf kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel)
Georgios Koumoutsakos
(EL) Austatud juhataja! Kuulasin rõõmuga, kuidas Guy Verhofstadt ütles, et nüüd saavad kõik aru, et Kreeka probleem on Euroopa probleem. Mida tuleb Kreekal teha? Kreekal tuleb edasi minna suurte struktuuriliste reformide ja erastamisega.
Sestap tahaksin parandada ilmselt eksiteele viidud Guy Verhofstadti selles, et Nea Dimokratia mitte ainult ei nõustunud reformide nurgakiviks oleva kahe küsimusega, vaid on nende ettepanekute autor. Need on partei Nea Dimokratia ettepanekud, mida valitsus ei ole juba 18 kuu jooksul suutnud ellu viia. Selline on tõde!
Miloslav Ransdorf
(CS) Austatud juhataja! Kuulasin tähelepanelikult Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni esimeest Guy Verhofstadti ning tahaksin temalt küsida, kas saan õigesti aru, kui arvan, et tema moto võiks olla mõte, mille kohaselt on Kreeka kõikjal, sest Kreeka ei ole mitte lihtsalt Euroopa Liidu liikmesriik, vaid on tegelikult hoopis vaimuseisund, mistõttu on Kreeka kõikjal meie ümber?
Guy Verhofstadt
Austatud juhataja! On ilmselge, et kui me Kreeka probleemi ei lahenda, tekivad kogu eurotsoonis tohutud probleemid. Juba ongi see nii Portugalis; juba ongi see nii Iirimaal. Portugali ja Saksamaa ning Iirimaa ja Saksamaa võlakirjade intressivahe on praegu üle 800 baaspunkti.
Solidaarsust oleks tulnud üles näidata kriisi algusest peale, aga seda ei tehtud, ning solidaarsust ei vaja mitte ainult Kreeka, vaid ka kõik teised euroala liikmesriigid. Just solidaarsuse puudumise tõttu tekitasime endale 2009. aasta detsembris hoopis suurema probleemi ning selle peamegi nüüd lahendama.
Jan Zahradil
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Täiskogul on täna väga lõbus.
Meenutagem, et meie hulgas on endiselt hulk selliseid, kes on elanud kommunismi ajal ja kes sestsaadik on teinud suuri ja kiireid edusamme, et valmistuda Euroopa Liidu liikmeks saama.
Meid sunniti õigusega end tõestama, me pidime tõestama, et vastame Kopenhaageni kriteeriumidele, pidime tõestama, et meil on toimiv turumajandus jne jne. Kahjuks ei kohaldatud samasugust nõudlikkust mõnede euroalaga ühinenud Euroopa riikide suhtes. Miks? Sel lihtsal põhjusel, et tegemist oli poliitilise, mitte majandusliku projektiga, mistõttu kriteeriume eirati; muudeti numbreid, et eurotsooni saaksid siseneda riigid, kes tegelikult ei olnud selleks valmis. Selles peituski asja iva ning nüüd on tagajärjed käes ja me oleme jõudnud pöördepunkti.
Uskuge mind, meie fraktsioon ei soovi euro läbikukkumist vaatamata sellele, et enamik meie liikmeid pärineb väljapoole euroala jäävatest liikmesriikidest! Samas aga ei saa eurot ka iga hinna eest kaitsta.
Ilmselgelt oleme jõudnud hädast väljaaitamise peatüki viimastele lehekülgedele. Algav Euroopa Ülemkogu peaks ütlema selgelt välja, et kui riigi seisund euroalal ei ole jätkusuutlik ja ta ei ole valmis tegema märkimisväärseid muutusi, siis ei tohiks ka euroala tagasi põrkuda selle riigi võlgade ümberstruktureerimisest või isegi klubist väljaarvamisest vaatamata sellele, kui rängalt see kõlab.
José Manuel Barroso! Kui teie seda ei tee, siis ennustan teile, mis järgmisena juhtub: teie oponendid, õieti mitte teie, vaid teie järglase oponendid ei saa olema sellised kenad ja viisakad euroskeptikud nagu mina, vaid tõeliselt vastikud eurovastased. Ja miks? Sest neid valivad vihased Saksa maksumaksjad ning lootuse kaotanud Prantsuse ja Hollandi eraettevõtjad, kellel on küllalt teiste võlgade kinnimaksmisest, kuid ei teie ega mina soovi sellist arengut näha. Käitugem siis nii, et seda ei juhtuks!
Ühtlasi tahan teid paluda, et te ei kasutaks või kuritarvitaks iga kriisi kui võimalust oma supranatsionalistlikke plaane edendada ning mingit fiskaalset või maksuliitu kehtestada, sest see ei vii meid kuhugi.
See ei ole Euroopa kriis! See on lihtsalt ühe eksliku ja aegunud Euroopa integratsiooni kontseptsiooni kriis ja muud ei midagi.
Rebecca Harms
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Austatud juhataja, Enikő Győri, head kolleegid! Mind hämmastab, kui valjuhäälseks on järsku muutunud arutelu kõige sügavama kriisi üle, millega Euroopa Liit on pika aja jooksul silmitsi seisnud. Kui me mõistame, et kaitseme praegu Schengenit, et me ei ole suutnud selle nõukogu eesistumisel kaitsta ajakirjandusvabadust Ungaris, et me vajasime palju aega, et Liibüa ja Egiptuse teemal üldse ühist Euroopa keelt leidma hakata, ei ole midagi imestada, et Kreeka halveneva olukorra taustal saame öelda vaid seda, et kuigi meil on nüüd Euroopas palju juhte, puudub meil juhtimine.
Usun, et see on üks põhiprobleeme, millega on nüüd korralikult tegeletud. Selles kriisis, mis on kestnud Kreeka kriisist tunduvalt kauem, oleme ka olukorras, kus kõik lahendused, millega nõukogu välja tuleb, on jäänud liiga hiljaks ja on liialt piiratud ulatusega. Ideed, et Euroopa Liit saab jätkata viisil, nagu meie seda soovime, ning tagada samal ajal ka kõikidele eurooplastele parema elu, kui päästame Kreeka ja stabiliseerime olukorra lõunariikides, ei ole siiani kordagi väljendatud, ning minu arvates on selle eest vastutav üks institutsioon, milleks on Euroopa Ülemkogu. Ütleksin, et ka parlament ei ole alati särav näide. Näiteks keeldus parlament enne seda ajaloolist nõukogu kohtumist õigeaegselt kokku tulemast, et võtta vastu resolutsioon, mis tegeleks just nimelt selle ajaloolise kriisiga seotud probleemidega. Minu arvates on äärmiselt kahetsusväärne, et isegi need vasakpoolsed liikmesriigid, kes siin minu paremal käel istuvad, ei suutnud ennast õigeaegselt koondada, et teha parlamendi nimel Kreekat puudutav avaldus.
Sooviksin veel kord tõstatada teema selle kohta, mis on Kreekas valesti, kuna leian, et Joseph Daulil on Nea Dimokratia ees kohustus. Siiski, kui kõneleda õiglusest, on Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioonil Euroopa Parlamendis kohustus ka George Papandreou ja tema valitsuse ees. Kuigi olen väga rahul, et eile tema vastu usaldust üles näidati, on ka Kreeka valitsus kaasatud õiglaste kriisiprogrammide leidmisse. Tõsiasi, et see on nii ebaõiglaselt jaotatud, et koormat kannavad vaid ühiskonna madalamad kihid, et Kreekas ei ole kasutusele võetud kapitalimaksu ning ka maksudest kõrvalehiilimine on Kreekas laialt levinud, on ebaõiglane olukord. Mainitud rahvuslikku solidaarsust peab jagama ka Kreeka eliit, mis lõppude lõpuks saab isegi praegu veel kriisist tulu ning mis peaks kandma oma osa vastutusest.
(Aplaus)
Jääme paljuski selle juurde, mida oleme Kreeka kohta varemgi öelnud. Pikemad perioodid, soodsamad laenud - oleme seisukohal, et tarvis on ka laenu leebet, süstemaatilist ja turvalist ümberajastamist. Arvan, et Euroopa Liidu poliitilise juhtkonna ebapädevusest annab tunnistust tõsiasi, et see, mille oleme õigeks tunnistanud, nimelt eravõlausaldajate kohustus koormat jagada, on jäänud rakendamata, kuna kardame reitinguagentuure. Seega on probleem, mis meid sellesse kriisi tõi, jätkuvalt domineeriv ning siiani on selle lahendamiseks puudunud poliitiline eestvedamine. Olen seisukohal, et see on põhiprobleem, mida on tarvis lähipäevadel Euroopa Ülemkogu kohtumisel arutada.
José Manuel Barroso, soovin teile edu plaanis kehtestada õiglasem maksusüsteem, et leida kriisist väljapääs! Ma ei tea, kas kavatsete endiselt finantstehingumaksu kehtestada. Oleme endiselt selle poolt. Parlament on sellele palju kordi toetust avaldanud. Siiski usun, et maksudest kõrvalehiilimise, ebaõiglaste boonuste ja kõikide teguritega, mis andsid oma panuse selle finantskrahhi tekkeks, ei ole veel tegeletud. Ka see on teie kohustus. Tänan tähelepanu eest!
Lothar Bisky
Austatud juhataja! Kui vaatame Kreeka praegust olukorda, saame sellest ka üht-teist õppida. Kasinusnõuded ega üleskutse müüa viimane riigile kuuluv hõbe Kreekat ei päästa. Kõik jätkub nii nagu enne. Enne kohustuste võtmisele üles kutsumist nõutakse uusi kasinusmeetmeid ja erastamisi. Samal ajal püütakse Euroopa semestri kaudu endiselt teha sellest pankrotikogemusest liikmesriikidele näide.
Kogu see olukord on läinud nii kaugele, et kaalume Saksamaa Treuhandi mudelil põhineva erastamisagentuuri loomist. Bernd Lange, Saksamaa Treuhandi agentuur, saatis korda arvukalt positiivseid tegusid. Siiski tõi see kaasa ka ulatusliku deindustrialiseerimise ja riigivarade pillamise. Selle tagajärjed on siiani tuntavad. Siiski ei soovi ma seda esitada ülbelt kui teiste vigu.
Miljardite eurode ulatuses täiendavat abi Kreekale ilma selge suunamuutuseta ei ole midagi enamat kui turvavõrk pankadele. Sel puhul saame hakkama ka erasektori vabatahtliku osaluseta, nagu meile väidetakse. Sellisel juhul ütleksin, et tegemist on poliitilise kõhulemaandumisega.
Asjad jätkuvad nii nagu ennegi. Minu arvates on ainuke alternatiiv meie finants- ja majanduspoliitika radikaalne muutmine, ent selle tegemiseks napib meil julgust. Kriisi põhjustega ei tegeleta. Just selles seisnebki probleem. Meil ei ole julgust kehtestada demokraatiat ja läbipaistvust ning teha poliitilisi otsuseid harvem suletud uste taga. See ohustab Euroopa ideed ja võimaldab kitsarinnalisel natsionalismil juurduda.
Palun kohtumisel saata välja selgeid sõnumeid, kuid selleks ei tohi olla sõnum "jätkakem vanaviisi”.
Nigel Farage
fraktsiooni EFD nimel. - Austatud juhataja! Iga kord, kui küsin José Manuel Barrosolt, mis on tema varuplaan, vastab ta, et seda ei ole tarvis.
José Manuel Barroso, iga kord, kui ennustan, et järjekordne riik on päästepaketi äärel, ütlete teie, et mitte mingit probleemi ei ole! Siin me nüüd oleme, Kreeka teise päästepaketi lävel, ning teie ütlete, et alternatiiv puudub. Me peame sellel teel jätkama. Peame eirama tõsiasja, et Hispaania võlakirjaturg saadab selgeid sõnumeid selle kohta, et nemad on järgmised. Olete teie meid alles toredasse olukorda pannud! Olete 100% juhtudest iga ainsa kui eurot puudutava ennustusega eksinud ning täna ütlete, et see pakett viib Kreeka majanduskasvu teele, kuid ei, seda ei juhtu. See viib Kreeka kolmanda päästepaketi teele, mida hakkame arutama kõigest paari kuu pärast.
Pean ütlema, et minu jaoks on tõeliselt tülgastav näha, kuidas teie ja üha kohutavamaks muutuv Rahvusvaheline Valuutafond kiusab taga riiki, mis õigupoolest demokraatia leiutas, ning ütleb selle inimestele, et nad peavad selle kasinuspaketi vastu võtma. Nad peavad olema nõus oma majandust kärpima tasemeni, mis viib nad täielikku majanduslikku depressiooni. Neile öeldakse, et alternatiivi ei ole; see on sado-rahanduse vorm, mis viib nad hulluksminemise äärele. Nad on tänavatel ja vägivallatsevad, ning ausalt öeldes saab olukord vaid hullemaks minna. Olete neilt võtnud mitte ainult raha, vaid ka nende demokraatia.
Head eurooplased, tõeliselt head eurooplased, pakuksid välja alternatiivi, mis aitaks kreeklastel oma isikliku valuuta uuesti kasutusele võtta, võimaldada neil devalveerida, lasta neil oma võlatingimused uuesti läbi rääkida, kuna nende võlakoormuse suhe SKPsse on jõudnud punkti, kust tagasiteed ei ole. Siis ja ainult siis saavad tõelised kasinuspaketid töötada. Alles siis mõistavad kreeklased, et peavad need kärped tegema. Kui jätkame praegusel teel, jõuame sotsiaalse ja majandusliku katastroofini.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel)
Niki Tzavela
(EL) Austatud juhataja! Sooviksin Nigel Farage'ilt küsida, kas ta teab, kui suur on Ühendkuningriigi välisvõlg, ja kas ta usub, et Ühendkuningriik suudaks saarena iseseisvalt hakkama saada.
Nigel Farage
Austatud juhataja! Ühendkuningriik elas sarnase olukorra üle täpselt 20 aastat tagasi. Olime osa vahetuskursi mehhanismist. Olime lõksus, püüdes oma kurssi säilitada Saksa marga suhtes intressimääradega, mis olid kaks korda kõrgemad, kui oleksid pidanud olema.
See läks tarbetult miljonile Suurbritannia elanikule maksma töökoha. Õnneks kukkusime vahetuskursi mehhanismist välja, intressimäärad langesid ja elasime 1990ndatel õnnelikku elu.
Erineva kasvutempo ja kaubandusmustritega eri maailma piirkondades asuvaid majandusriike ei ole võimalik kokku sulatada. Saime oma õppetunni. Taevale tänu, me ei liitunud euroga! Kardan, et need, kes seda tegid, on praegu majanduslikus vangistuses.
Barry Madlener
(NL) Austatud juhataja! Eelmisel teisipäeval ütles José Manuel Barroso, et Kreeka võib Euroopa toetusele kindel olla. Ta ütles, et Euroopa täidab võetud kohustused.
Millele täpsemalt José Manuel Barroso seda õigust võttes tugineb? Kas Kreekale antav finantsabi ei ole mitte selgesõnaliselt Lissaboni leppega keelatud? Kas riikide parlamendid ei pea mitte niisuguses abis iseseisvalt kokku leppima? Kas neil ei ole mitte lubatud vastata ka eitavalt?
Komisjoni võim laieneb üha kaugemale. On aeg sellele piir panna! Komisjon näeb ennast kõikide Euroopa riikide valitsejana, ülima otsuselangetajana, mida juhib José Manuel Barroso. José Manuel Barrosot ei valitud demokraatlikult. Mitte ükski Euroopa kodanik ei hääletanud selle mehe poolt. Mul on vaid üks sõna valitsuse kohta, mis valitseb ilma demokraatiata, ning see sõna on "diktatuur”. Bürokraatlik diktatuur, mis soovib kreeklasi ikestada ning olukorda kontrollida ka Madalmaades. On vastuvõetamatu, et José Manuel Barroso peaks langetama otsuse selle kohta, kas Madalmaad peaksid abi andma. On olemas vaid üks organ, millel on õigus langetada otsus selle kohta, kas Madalmaad peaksid Kreekat aitama, ning selleks on Hollandi parlament.
Kreekale abi andmine on kasutu. See kahjustab Hollandi majandust ja selle elanikke. Selles oli José Manuel Barrosol tegelikult õigus. Lõppude lõpuks ütles ta teisipäeval ka ise, et isegi kui Kreeka võlg peaks imekombel õhku haihtuma, ei lahendaks see probleemi.
Euroopa tippkohtumisel ei saa õigupoolest jõuda ühelegi teisele järeldusele. Pikaajaline lahendus sellele probleemile on drahmide uuesti kasutusele võtmine Kreekas, et neid siis iseseisvalt devalveerida. Niiviisi ei peaks teised liikmesriigid seda arvet kinni maksma.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Austatud juhataja! Soovin vastata kahele minule esitatud konkreetsele küsimusele.
Ma ei lasku sellesse ideoloogilisse arutellu Euroopa vastu, mille puhul, lubage öelda, on huvitav jälgida, kuidas äärmuslikud vasakpoolsed ja äärmuslikud parempoolsed moodustavad ühtse liini euro ning Euroopa projekti vastu. Seetõttu tahan veel kord pöörduda kõikide Euroopa, selle parlamendi ja Kreeka demokraatlike võimude poole, et need ühineksid üksmeeles teha kõik, mis võimalik, et tagada Euroopa majanduskasv ja heaolu.
Need kaks konkreetset küsimust käsitlesid finantsmaksu ja meie seisukohta vastupidise kvalifitseeritud häälteenamuse kohta.
Finantsmaksu puudutavas tahan kinnitada, et komisjon esitab tõenäoliselt oktoobris ettepaneku finantstehingute seaduse kohta. Oleme teinud mõjuhinnangu. Usume, et on kaks võimalust: finantstehingute maks ja finantstegevuste maks. Oleme otsustanud tulla välja ettepanekuga kehtestada finantstehingute maks, mille üks põhjus on just nimelt see, et finantstehingute puhul puudub praegu käibemaksuga võrdväärne vaste. Seega esitame selle ettepaneku oktoobriks.
(Aplaus).
Teise küsimuse tõstatas Guy Verhofstadt. Tahan teha selgeks, et komisjon toetab parlamenti vastupidise kvalifitseeritud häälteenamuse teemal. Oleme teie põhjalikku seisukohta toetanud. Samal ajal - Olli Rehnil on võimalus täna pärastlõunal teie poole pöörduda - kutsume teid ja nõukogu tungivalt üles otsima võimalusi lõpliku kokkuleppeni jõudmiseks. Seda seetõttu, et usume ka, et tänu parlamendi seisukohtadele oleme praegu kaalutava paketi puhul teinud suuri edusamme.
Soovin tänada teid, parlament, neid, kes on selle probleemiga kõige suuremat tööd teinud, ning ka Ungari nõukogu presidentuuri, kuna ka see on teinud väga olulist tööd. Kokkuvõtteks soovin teile kõikidele öelda, et mis puudutab vastutustunnet, lähevad erimeelsused selles küsimuses väga kalliks maksma, arvestades praegust olukorda.
Komisjon toetab ühenduse lähenemisviisi. Komisjon toetab suurimaid võimalikke eesmärke, mis on tee, mida ma arvan, et ka teie toetate.
Need on konkreetsed vastused konkreetsetele küsimustele.
Manfred Weber
(DE) Austatud juhataja! Nõukogu eesistuja! José Manuel Barroso! Head kolleegid! Kreeka küsimuse kohta on juba palju öeldud. Sooviksin sellele lisada vaid kaks mõtet.
Esimene on, et hoolimata kogu murest ja hirmust, mida inimesed tunnevad, ei tohi me silmist kaotada oma põhimõtteid. Kaks Euroopat määratlevat põhimõtet on solidaarsus - peame sellest kinni - ja individuaalse vastutuse mõistmine, see et Kreeka inimesed ja kõik need, kes on solidaarsusaktide sihtmärk, võtaksid ka ise vastutuse.
Teine mõte on, et mainitud on Euroopa suurt proovilepanekut ja muret, et see projekt võib isegi läbi kukkuda, ning vanad tondid, mille olime enda arvates hävitanud, võivad Euroopa Liitu naasta. Sooviksin selle kõik ümber pöörata ja seda positiivses valguses vaadelda. Me ei tohiks mõelda vaid probleemidele, vaid ka edule. Näiteks peaksime märkima, et mõned Baltimaad on suutnud kriisist välja tulla ning Euroopa toetusega õnnestub Iirimaal järgmisel aastal võlakirjaturgudele naasta. See võib olla ka suur võimalus inimestele tõestada, et koos oleme tugevamad kui eraldi.
Selles kontekstis on üsna raske tegeleda nõukogu kohtumise teise suure probleemi, nimelt migratsiooniga. Siiski on need kaks küsimust meeldivalt seotud, kuna seoses migratsiooniprobleemi, eriti Schengeniga, näeme töötavat samuti sama põhimõtet - nimelt seda, et Euroopa suuri edusamme seatakse nüüd riiklike eneseupitamiste tulemusena küsimuse alla. Ma olen kindel, et me kõik oleme näinud arve, mis näitavad, et Itaaliasse on saabunud 18 000 pagulast. Sellest hoolimata teame kõik ka seda, et Itaalia jaoks ei ole 18 000 pagulast kuigi ülemäärane koorem, kuna ainuüksi Belgia võttis eelmisel aastal vastu kaks korda rohkem pagulasi. Seetõttu ei olnud Itaaliast õige reageerida nii, nagu see reageeris. Tegemist oli Itaalia reformiministri Umberto Bossi riikliku poliitikaga. Paarisaja inimese pärast tugevdas Prantsusmaa piirikontrolli ning ka seda tehti riiklikel poliitilistel põhjustel. Ka Taanis olid põhjused riiklikku poliitilist laadi.
Seetõttu sooviksin, et nõukogu kohtumisel saadetaks välja selgeid sõnumeid. Kui arutatakse migratsiooni ja Schengeni küsimust, peavad Euroopa Liidu riigi- või valitsusjuhid vastama selge sõnumiga, et me ei soovi riiklikku egotismi, eriti selles valdkonnas. Selle asemel soovime kaitsta tohutut edu - vaba Euroopat. José Manuel Barroso, teil on kindlasti selles parlamendi toetus.
Hannes Swoboda
(DE) Austatud juhataja, nõukogu eesistuja, komisjoni president! Esmalt sooviksin öelda paar sõna mulle südamelähedasel teemal, milleks on loomulikult Horvaatia. Loodan, et suudame võtta vastu otsuse, mis lubab Horvaatia nüüd tõeliselt Euroopa Liitu vastu võtta. Komisjon on siin teinud head tööd - volinik Štefan Füle, teie ise, José Manuel Barroso, ja selles osas ka Ungari eesistumine. Kui riik, kes on oma ülesandega hästi hakkama saanud, oleks järjekorras järgmine, oleks see hea ja oluline sõnum Balkani-taolisele problemaatilisele piirkonnale. Kui ma kasutan sõnu "oma ülesandega toimetulemine”, ei väida ma, et kõik probleemid on lahendatud. Alles äsja tekkis meil geiparaadiga Splitis lubamatuid olukordi. Siiski on oluline, et valitsus seisaks põhivabaduste ja põhiõiguste eest.
Lubage mul öelda ka paar sõna Kreeka kohta! José Manuel Barroso, ütlesite, et kui me ei suuda lahendusega välja tulla, näiteks majanduse juhtimise paketi jaoks, on seda kodanikele keeruline selgitada. Siiski, José Manuel Barroso, kodanikele on keeruline selgitada ka olukorda, kus keskendume vaid kasinusmeetmetele. Rääkisite kasvust ja ütlesite, et vajame midagi, et seda edendada - kuid mida täpselt, José Manuel Barroso? Te ei saa ju uskuda, et kasinusmeetmed üksi viivad majanduskasvuni, kui me samal ajal alternatiive ei paku. Guy Verhofstadt mainis paari probleemi. See ei ole ainult vasakpoolsete majandusteadlaste seisukoht - näiteks Le Monde, mis ei ole vaid vasakpoolne ajaleht, tegi selle eile oma majandusosas üpris selgeks. Ühest küljest kasinus - jah, vajame teatud piiranguid, kuid samas vajame ka kasvu ja investeeringuid.
José Manuel Barroso, kui kõneletakse erastamistest, siis teate nüüd täpselt, kuidas Kreekat kiiresti erastamislainele sundida - just nagu Lothar Bisky ütles, müüakse asjad maha. Siiski peame andma Kreekale nende asjade erastamiseks aega, mis on mõistlik ajahetkel, kui saame nende eest piisava rahasumma.
Teiseks tuleb öelda, et peame investeerima ka pisut raha. Kui ütlete, et ei soovi piirkondlikke vahendeid ja ressursse struktuurifondidest vabastada, siis peame liikuma eemale kaasfinantseerimise kohustusest, kuna vastasel juhul ei saa Kreeka neid kasutada. Need on ettepanekud, mida komisjonilt ootame, José Manuel Barroso. Pooldame kokkuhoiupoliitikat ja säästmist, kui see on vajalik, ning pooldame ka piiranguid ja restruktureerimismeetmeid. See ei toimi aga ilma majanduskasvuta.
Lõppude lõpuks, kui jätkame samamoodi, ei päästa me Kreekat ega oma pankasid, samuti ei päästa me oma maksumaksjaid; selle asemel lõpetame kaoses.
Seetõttu, José Manuel Barroso - see kehtib loomulikult ka nõukogule -, vajame lisaks struktuurimeetmetele ka kasvu. Kasvu ja tööhõivet puudutavad ettepanekud on Kreeka ja ka Euroopa tuleviku seisukohalt väga olulised.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel)
Miloslav Ransdorf
(CS) Austatud juhataja! Soovin Hannes Swobodalt küsida, kas ta nõustub selle seisukohaga, et teatud liikmesriigid kasutavad kriisi vahendina kodanikke kavalusega neile kuuluvast varast ilma jätta. Kas ka tema näeb seda niimoodi?
Hannes Swoboda
(DE) Austatud juhataja! Kõikides kriisi all kannatavates riikides on olnud tõelisi probleeme. Pole vähimatki mõtet seda eitada. Seda olukorda on võimalik ära kasutada kahelt poolt. Näiteks on seda võimalik mõne reitinguagentuuri kombel ära kasutada, jagades nõuandeid, mis viivad riigid hävingusse. Samuti on võimalik seda ära kasutada, tehes poliitilisi avaldusi, mille sisuks on, et me ei pea midagi muutma. Kui mõned meeleavaldajad, näiteks Kreekas või mõnes muus riigis, usuvad, et meil ei ole vajadust midagi muuta ning võime vanaviisi jätkata, siis nad eksivad. Seetõttu toetan täieliku toetuse avaldamist George Papandreou valitsuse soovitatud meetmetele. Need on samm õiges suunas. Neid tuleb toetada ning see on veel üks asi, mida mõned Kreeka ametiühingute liikmed peavad mõistma - ainuke viis olukorrast üle saada on see, kui püüdleme samal ajal koos kasvupoliitika poole. Soovisin selle täiesti selgeks teha. Teisisõnu ei tohi kummaltki poolt toimuda ärakasutamist. See on väga oluline!
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Austatud juhataja! Pärast eile Ateenas toimunud usaldushääletust, mille tulemustega me kõik kursis oleme, avaldas ajaleht Bild Saksamaal artikli pealkirjaga "Kreeka juht jäi alles - Euroopa võib kergendatult hingata”. Pean ütlema, et ka mina olin selle hääletuse tulemusega rahul, kuid arvan, et kergendatult hingamiseks on kindlasti liiga vara.
Seda seetõttu, et nüüd peame järgmisel nädalal selle mahuka kasinuspaketi edukalt ellu viima. See on järgmine suur tuleproov. Isegi siis ei saa me kaugeltki mitte kergendatult ohata. Enne kriisi ületamist tuleb astuda veel edasisi samme ja rakendada meetmeid. Usun, et siin kõneldu on tõsi. Kreeka inimesed vajavad valgust tunneli lõpus. Siiski sooviksin teha päris selgeks, et inimesed riikides, kust suurem osa abist pärineb, vajavad samuti valgust tunneli lõpus. Neil on tunne, et nad muudkui annavad ja annavad ja annavad ning sellele ei tulegi lõppu. Kreekas on inimestel tunne, et nad muudkui säästavad ja säästavad ja säästavad ning sellele ei tulegi lõppu.
Seepärast ongi kasvustrateegia nii tähtis. Seetõttu on erastamised väga olulised, et seda kapseldunud majandust lahti murda ja liberaliseerida. Seetõttu ongi õige, et edendame ja toetame resoluutselt Kreeka välisvõla vähendamist. Demokraatia peab seda toetama. See, mis toimub Antonis Samarasiga, on täiesti vastutustundetu. Siiski on õige, et annaksime näiteks investeeringutele garantiid. Samuti on meil õigus võtta välja kasutamata ELi vahendid, José Manuel Barroso, ning muuta need Kreekale kättesaadavaks, kuna lõppkokkuvõttes ei saa suuremast kasvust kasu mitte ainult Kreeka, vaid terve Euroopa.
Üks asi on veel oluline, kui pisut ettepoole vaatame: stabiilsuse ja kasvu paketti tuleb tugevdada. Peame edasisi kriise ära hoidma. Siin tuleb mängu vastupidine kvalifitseeritud häälteenamus. Ükski tavaline kodanik ei mõista, mida see täpselt tähendab. Lihtsalt öelduna on stabiilsuse ja kasvu paktil kas see kummaline tehniline element, mida just mainisin, ning sellisel juhul ka hambad, või mitte. Sellisel juhul ei saa me seda paketti toetada. Vastupidise kvalifitseeritud häälteenamusega toimuv hääletus stabiilsuse ja kasvu pakti ennetavas faasis on meie arvates täiesti hädavajalik.
José Manuel Barroso, mul on väga hea meel teie suust taas kord kuulda, et komisjon on täpselt samal seisukohal. Sooviksin täiskogult sellele projektile kindlat toetust.
Sven Giegold
(DE) Austatud juhataja! Aitäh, Graf Lambsdorff! Olen arvamusel, et Kreeka vajab tungivalt poliitilist ühtsust. See aga saab loomulikult alguse tõsiasjast, et seal soovitatud ettepanekud peavad lõppkokkuvõttes olema õiglased. Ühtsus saab riigis olla vaid siis, kui usaldus sealse poliitilise ja majandusliku eliidi vastu taastub. Selleks et see oleks võimalik, peavad tehtavad ettepanekud ühtsust soodustama. Siiski sooviksin teilt küsida järgmist: sooviksin ka teie fraktsioonis näha pisut järjepidevust. Kutsute siin üles eurovõlakirjadele, kuid Saksamaal olete need kuulutanud millegi pühaduseteotuse sarnaseks. Just teie fraktsioonile Saksa parlamendis oleme näinud suurimat vastuseisu ühisele Euroopa...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Juhataja
Sven Giegold, te ei saa sinise kaardi võimalust kasutada, kui ei kavatse küsimust esitada. Seetõttu ei ole Graf Lambsdorffil ka kahtlemata millelegi vastata.
Niki Tzavela
(EL) Austatud juhataja! Kreeklasena sooviksin tänada Euroopa Komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamenti toetuse eest, mida nad on siiani Kreekale avaldanud. Eriti soovin tänada kõiki komisjonis, kes on nüüdseks 18 kuud väga rasket tööd teinud, et Kreeka kriisi lahendada.
Oleme täna Euroopa Parlamendis palju Euroopast rääkinud. Sooviksin siin mitmerahvuselises istungisaalis teha vaid ühe patriootilise märkuse. Meie, kreeklased, andsime Euroopale nime ja aitasime oluliselt kaasa sellele, mida nimetame Euroopa tsivilisatsiooniks ja Euroopa väärtusteks. Mida meie, Kreeka poliitikud ja Kreeka inimesed, palume? Palume teie lugupidamist ja solidaarsust. Mida me saame lubada? Seda, et teeme väga suurt tööd selle nimel, et tõsta riik, mille oleme praegusesse olukorda viinud - see tähendab, et see on ennekõike meie probleem, milles ise süüdi oleme -, tagasi jalgele.
Lubage mul teha kolm ettepanekut: ...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Andrew Henry William Brons
Austatud juhataja! Päevakorras on paljude väidetavate Liibüast ja Tuneesiast pärit asüülitaotlejate olemasolu. Tuneesia on riik, mis on oma diktaatori kukutanud. Mille eest tuneeslased siis põgenevad? Demokraatia? Võib-olla peaksime eeldama, et järjekorra lõpus on ka äsja ametist tagandatud diktaator Ben Ali.
Liibüa on sõjatsoon, ent inimestest ei saa asüülitaotlejaid pelgalt seetõttu, et nad elavad ohtlikus riigis. Konkreetses inimeses peab olema midagi, mis ta ohtu seab. Vaidlus paistab seisnevat selles, kas Itaalia ja Malta peaksid nad püsivalt vastu võtma, kuna on esimesed riigid, kuhu pagulased jõuavad, või peaksid teised liikmesriigid pagulased püsivalt enda riiki vastu võtma. Minu vastus on, et kumbki ei tohiks neid püsivalt vastu võtta ning pagulased tuleks varem või hiljem Põhja-Aafrikasse tagasi saata.
Kui ELi asüülireeglites on tõesti kirjas, et pelgast soovist asüüli taotleda piisab, et luua kohustus nad vastu võtta, tuleb reegleid muuta. Reeglid on teinud inimesed ja neid on võimalik tühistada. Kui see tähendab, et liikmesriigid ning õigupoolest ka EL ise peaks rahvusvahelistest kokkulepetest lahti ütlema, siis olgu nii. Migratsioon on liikmesriike tundmatuseni muutnud. On tulnud aeg see vool peatada ja soodustada protsessi tagasipööramist.
Päevakavas on ka Horvaatia liitumine. Missuguseid samme EL võtab, et tagada õiglane referendum, mõlema poole ärakuulamine ja võrdsete summade kulutamine? Kahtlustan, et vaba ja õiglane referendum ei ole tõenäoline. Riik laseb ennast üle ujutada ELi propagandast ja need, kes on Horvaatia liitumise vastu, tõrjutakse arutelust tasapisi välja.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Austatud juhataja! Järgmise nõukogu kohtumise põhiteema on usaldus. Oleme jõudnud ajaloolisse hetke. See on ajalooline, kuna teeme selgeks probleemid, millega Euroopa Liit peab silmitsi seisma, ning mille kohta peame nüüdsest andma vaid vastutustundlikke vastuseid. Need vastused on aga omavahel tihedalt seotud.
Esmalt sooviksin siiski kiita Ungari eesistumist tehtud suure töö eest ning väljendada oma tänu selle eest! Eriti suurt tänu tehtud töö eest soovin avaldada riigiministrile Enikő Győrile, kes oli alati kõikjal olemas. Ta seadis range ajakava, millest presidentuur suutis tervikuna kinni pidada, säilitades samal ajal parlamendisõbraliku suhtumise, mille eest neid veel kord tänan.
See poolaasta on olnud tõeline katsumus, kuna tegemist ei olnud ainult Ungari eestisumise uue ülesandega, vaid ka ülesanded ise olid uued. Mõelge vaid Euroopa semestri käivitamisele ja institutsionaliseerimisele ning majandusjuhtimise kuue meetme paketile, mis loodi kaasotsustamise menetluse raamistikus, mis toob kaasa olemuslikult uue majandusliku lähenemisviisi.
Tulevase nõukogu kohtumise puhul on ootused suured, niisamuti ka paketi puhul, milles tuleb veel kompromissile jõuda. Samal ajal lasub nõukogul ja parlamendil selle kokkuleppe osas tohutu vastutus, kuna need peavad otsustama, kas soovivad järgida halbu tavasid, mis on viinud stabiilsuse ja kasvu pakti nõrgenemiseni ning kaudselt ka kriisini, või teha lõpp kokkulepete poliitikale liikmesriikide tasandil ja halbadele tehingutele ning teha lõpuks ometi ruumi uuele majanduspoliitilisele lähenemisviisile, mis pakub ühiseid Euroopa lahendusi, põhineb ühiselt loodud reeglitel ja viib lõpuks ometi lõpule integratsiooni majanduspoliitilise aspekti, seades kõige olulisemaks tugeva Euroopa. Kodanikud, riikide parlamendid ja turud ootavad kõik, et Euroopa Liit kujundaks Euroopa majandust ühtselt, järgides ühiselt kokku lepitud reegleid, et tagada ühisvaluuta stabiilsus ja kaitsta Euroopa kodanikke tõhusalt kriisi eest.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Austatud juhataja! Euroopa Parlamendi liikmed mõistavad täielikult, et Euroopa Ülemkogus 23. ja 24. juunil toimuma pidav arutelu keskendub jätkuvalt kestvale kriisile ning euro ja Kreeka ees seisvatele probleemidele. Siiski sooviksin liituda nendega, kes on juhtinud tähelepanu sellele, et päevakord ei lõpe seal. Meil on ka kohustus arutada küsimusi, mida on tõstatatud vabaduse, õigluse ja turvalisuse piirkonna jaoks põhipunktide kohta. Eriti puudutab see Schengenit, mis on ilmselt isikute vaba liikumise keskmes.
Me ei saa lubada, et hüüd demokraatia järele, mis on kõikjale Põhja-Aafrikasse levinud, saaks vastuseks midagi muud kui selge kategoorilise vastuse. Lisaks sellele ei saa selleks vastuseks olla Schengeni lepingu reformimine. Vastupidi - see peaks olema Schengeni lepingu tugevdamine. On pretsedendid, mis selgelt viitavad, et ootamatu järsu migratsioonisurve all, nagu oli näha Kanaari saartel Hispaanias aastatel 2004-2006, ei saa vastus olla vaid suurem parem Euroopa, vaid ka toetav panus nõudmistesse saavutada parem demokraatia naaberriikides.
Me teame, et Malta, Itaalia ja Prantsusmaa on selle surve all, kuid peame olema väga selged nõukogu kohustusega asüülipaketi lõpetamisel, immigratsioonipaketi lõpetamisel, Frontexi määruse lõpetamisel ja viimasena Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 80 oleva solidaarsusklausli uuendamisel, mis tähendab direktiivi 2001/55/EÜ uuendamist.
Lõpetuseks sooviksin ka väljendada oma muret välja saadetud sõnumi pärast, mille eesmärk on asutada reageerimismehhanism, mis võimaldab Euroopa Liidu sisepiiride taaskehtestamist teatud erakordsetes olukordades. Me ei tohi jätta vähimatki kahtlust selles, millega silmitsi seisame ja missugune hakkab olema Euroopa mõõde - mis on rangelt ELi institutsioonidega seotud -, et me ei leiaks ennast libedalt või õigupoolest edasiliikumist takistavalt rajalt.
Adina-Ioana Vălean
Austatud juhataja! Pärast avatuse, tolerantsi ja entusiasmi ajajärku Euroopas oleme viimastel aastatel isegi siin täiskogul näinud oma ühtsuse lagunemist ja eurooplaste arvamuse jagunemist sellistel teemadel nagu vaba liikumine, immigratsioon, riiklikud huvid ja ennekõike raha.
Kahjuks toob see ülemaailmne majanduskriis välja halvima meie natsionalistlikest ja populistlikest vaadetest. Riigi poliitikute ja sidusrühmade igapäevaste väljaütlemiste tekitatud kaos Kreekas vaid suurendab segadust turgudel ja kutsub esile uusi spekulatsioone. Viimse kui ühe liikmesriigi sellega saastumise oht on reaalne.
Kreeka jagab oma vastutuskoormat selle kriisi eest ning sedasama teevad ka Euroopa juhid. Kui Euroopa Liit oleks aasta aega tagasi näidanud üles ühtset ja täielikku pühendumust Kreeka aitamiseks, ei tormaks me praegu ühe päästeplaani juurest teise juurde.
Me ei vaja rohkem tehnilisi lahendusi. Vajame hoopis sidusust, otsusekindlust ja ühtsust, kuna nüüd osaleme psühholoogilises sõjas ning turg paneb proovile Euroopa ühtsuse, mitte Kreeka kasinusplaani.
On väga oluline saata välja üheselt mõistetav toetav ja julgustav sõnum, et Euroopa seisab Kreeka selja taga.
Peale selle peaksime alandama intressimäära ja näitama üles rohkem paindlikkust ELi vahenditele juurdepääsu puhul. Lisaks sellele peab ka Kreeka olema valmis oma saatuse ohje enda kätte haarama. Kuigi reformid ja kasinusmeetmed on vajalikud, peaksime ka meeles pidama, et pikas perspektiivis sellest taastumiseks ei piisa. Peame minema tagasi algpõhimõtete juurde, soodustama investeeringuid ja edendama kasvu.
Loodan, et homme ei riku ükski Euroopa juht solidaarsust, kuna Kreeka on vaid üks lehekülg Euroopa raamatus; nii et kui seisame Kreeka kõrval, seisame terve Euroopa kõrval.
Mario Borghezio
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Kreeka teemal ütlen, et on tarvis vaid kuulata, mida arutatakse, et mõista, mis seisus on Euroopa valitsemine. Õigupoolest tüürib see vaateulatusest välja, hulpides sihitult eikuhugi. Meile ei ole öeldud midagi, mille peale oma lootused paneksin, kui oleksin Kreeka kodanik - näiteks hävinguga silmitsi seisev Kreeka tööline või väikeettevõtja.
Mis puudutab immigratsiooni, siis olen kuulnud, kuidas Itaaliat kritiseeritakse selle eest, et see ei soovi pagulasi vastu võtta. Paar tundi tagasi tegi Cecilia Malmström aga avaliku avalduse, milles ütles, et kui Liibüa väljarände tragöödia algas, võtsid kõik kohustuseks võtta riigi kohta vastu vähemalt 800 pagulast. Tegelikkuses ei võta neid keegi vastu ning ta tõi positiivseks näiteks Norra. Pagulased maabuvad Lampedusal ja mõned ka Maltas ning meie oleme ainukesed, kes neid alt veavad. Itaalia on nad vastu võtnud. Inimesed rääkisid minister Bossist, kuid on ka veel siseasjade minister Roberto Maroni: mõlemad ministrid on sellestsamast rassistlikust parteist Lega Nord, mis on pagulasi vastu võtnud. Kuni ei ole tõendeid vastupidisest, on tõde selline.
Ning on veel ka Horvaatia peatükk. Horvaatiale on väga oluline liituda, kuid oluline on ka meeles pidada, et paavst hoiatas horvaate bürokraatliku tsentralistliku struktuuri eest.
Mario Mauro
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Just nimelt nõukogu 24. juuni päevakorra keerukus ja - kui soovite siis - ka karmus on see, mis sunnib meid tegelema meile kättesaadavate instrumentide puudujääkidega.
Mis meile täpsemalt kättesaadav on? Euroopa Liit. Euroopa Liit on pooleliolev töö, lõpetamata töö, mida me ei ole nii sageli suutnud lõpetada just oma nõrkuse ja hirmu tõttu. Euroopa Liit on meile kättesaadav, kuid Euroopa Ühendriigid ei ole. See tähendab, et kui riikide valitsused kohalike probleemide tõttu ebalevad, ei ole meil vahendit, mida aktiveerida, et viia ellu võimalikke lahendusi oma probleemidele. Selleks et suudaksime lõpuks ometi Euroopa Ühendriigid kättesaadavaks muuta, on tarvis juhtimist mitte ainult riikide valitsustelt, vaid ennekõike Euroopa institutsioonidelt.
Ma usun - president José Manuel Barrosot ei ole enam siin -, et tema ettevaatlikkus tagas talle tagasivalimise. Sooviksin väga tema poolt ka kolmandat korda hääletada, kuid sedapuhku tema julguse tõttu. Teisisõnu, kuna üks kord on ta tagasi valitud ettevaatlikkuse tõttu, sooviksin ta kolmandaks ametiajaks tagasi valida tema julguse tõttu. Seega, arvestades karmi päevakorda, millega nõukogu 24. juunil tegeleb, eeldan, et komisjon ja Euroopa institutsioonide üles näidatav eestvedamine veenab riikide valitsusi asetama oma ideaale huvidest ettepoole.
Ma arvan, et see on ainuke teostatav tee edasi. Vastasel juhul jätkame arutelusid, milles toriseme tõsiasja pärast, et võib-olla on Prantsuse valitsus võtnud Schengeni puhul algatuse enda peale sisemistel põhjustel või Itaalia valitsus on keeldunud seda või teist vastu võtmast või Kreeka valitsus on endiselt liiga nõrk, et oma otsuste eest tõelist vastutust võtta. Põhiprobleem on aga mujal: kui Euroopa projekti poliitilist olemust ei selgitata, ei suuda me oma probleemidega toime tulla.
Anni Podimata
(EL) Austatud juhataja! Lubage mul alustada, lisades ka oma tänu sellele, mida Niki Tzavela juba avaldas - ning tänan teda selle eest! -, Euroopa parlamentidele ja rahvastele toetuse eest, mida need on minu riigile avaldanud ja jätkuvalt avaldavad.
Nagu viimaste päevade arengusuunad on näidanud, on Kreeka kindlalt otsustanud jätkata ja saavutada edu püüdlustes oma rahandust restruktureerida ja struktuurireformi edendada. Kui soovime nende püüdlustega edu saavutada, peab aga enne olema täidetud kaks tingimust. Esimene on, et peame suutma inimestele pakkuda mitte ainut kasinust, vaid ka positiivseid väljavaateid, väljavaateid majanduskasvuks, väljavaateid töö saamiseks ja uute töökohtade tekkeks. Teine tingimus on, et vajame Euroopa Liidult turvalist ja toetavat keskkonda, poliitilise ühtekuuluvuse keskkonda, kuna terve kriisi vältel ja eriti viimastel nädalatel oleme näinud mitteametlikku avalikku dialoogi Euroopa pealinnade, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Keskpanga vahel, kus reitinguagentuurid tegutsevad teatava vahekohtunikuna ning arutatakse paljuräägitud erasektori kaasamist Kreeka uude päästeplaani.
See kummaline vahekohtunikuks olemine ei tee au ei Euroopa Liidule ega ka poliitilisele liidule. Peame selle kakofoonia vaigistama, kuna ainult poliitilise ühtekuuluvuse keskkonnas saame loota õigetele tingimustele, milles Kreeka rahva tohutuid jõupingutusi võib saata edu.
Sarah Ludford
Austatud juhataja! Homme ELi juhtide eest olev suur küsimus on, kas nad on ülesande kõrgusel, kui küsimuseks on Euroopa saavutuste päästmine ühisraha ja vaba liikumise tsooni vallas. Rohkem Euroopat ei ole vastus kõikidele probleemidele, kuid sellistes põhiküsimustes nagu need, vajame tõepoolest Euroopa otsustusvõime tugevdamist. Toetan president José Manuel Barroso tänast tunduvalt karmimat väljaütlemist võrreldes Schengenit ja sisserännet käsitleva aruteluga mais. Ta oleks siis pidanud Itaaliat ja Prantsusmaad niimoodi noomima, nagu Manfred Weber fraktsioonist PPE seda arutelu algusepoole tegi.
Eile ajalehes Financial Times avaldatud suurepärases artiklis mõistis Mario Monti hukka nii liigse aupaklikkuse suurte liikmesriikide vastu kui ka nõukogu nn viisakuse kultuuri, mis tähendas, et liikmesriigid keeldusid üksteiselt ebaõnnestumiste kohta aru pärimast. Mina nimetaksin seda pigem tooremalt: käsi peseb kätt! See oli Kreeka petturlikku statistikat arvestades katastroofiline. Me vajame ELi tasandil suurtes küsimustes otsustus- ja tegutsemisõigust, kuid samas vajame ka ausust, ilma milleta on vastastikune usaldus võimatu.
Fiorello Provera
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Oleme näinud, et mitte ükski riik ei suuda sisserände probleemiga üksi toime tulla. On hädavajalik, et meil oleks suuri sisserändeliikumisi juhtiv poliitika, mis toetab arengukoostööd ning tagab mitmepoolsed ja kahepoolsed lepingud sisserändajate päritolu- ja transiitriikidega.
Kahjuks, nagu Itaalia nüüd teada saab, ei ole uusi Euroopa välistegevuse vahendeid kasutatud asutamislepingute vaimus ega kooskõlas nende lepingute nägemusega. Eesliini liikmesriigid on tõepoolest pidanud ühepoolsete algatuste tõttu seisma silmitsi pagulaskriisiga, saamata loota Euroopa solidaarsusele. Seetõttu kutsun komisjoni üles määratlema need juhtumid, mille puhul saame ajutise kaitse direktiivi 2001/55/EÜ alusel rääkida ümberasustatud isikute massilisest sissevoolust, seades seeläbi täpsed mõõdetavad kriteeriumid, mida saab lugeda püsivaks. Niisugune selgitamine on oluline tõhusa ühise sisserändepoliitika edendamiseks ja koorma jagamise tagamiseks.
Jean-Pierre Audy
(FR) Austatud juhataja! Ka mina sooviksin edastada oma soojad õnnesoovid nõukogu eesistujale minister Enikő Győrile eesistujaks saamise puhul. Samuti soovin tervitada Euroopa Komisjoni asepresidenti ja teha paar märkust.
Esimene puudutab Kreekat. Ma arvan, et tarvis on rahalist olukorda konsolideerida ja töötada välja meetmed kasvu edendamiseks. Rahanduse konsolideerimise puhul on selge, et minevikuga tegelemine samal ajal tulevikku kavandades on äärmiselt keeruline. Teen ettepaneku luua teatav krediidivahendaja, mis hoiustaks Kreeka hapuks läinud võlga sobivas finants- või eraldiseisvas struktuuris. Kuna poliitiline konsensus, milleni jõudsime, ei luba kapitalikahjumeid, siis miks mitte jagada Kreeka võlg osadeks ja lasta seeläbi Kreeka valitsusel tegeleda tulevikuga ning sellel vahendajal minevik põhimõtteliselt restruktureerimise abil korda ajada?
Mis puudutab intressimäärasid, on vajalik panus pankadelt, mis teenisid hiigelkasumeid, kui ostsid võlad 16%-ga ning seejärel kahekordistasid oma kapitali, kui need kukkusid 8%-le. Samuti teen ettepaneku uurida välisvõlga puudutavaid finantstehinguid, mille võib usaldada Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutusele. Krediidiasutused on teatud määral tekitanud millegi, mida me Prantsuse seaduses nimetame ebaõiglaseks abiks liigselt võlgadega koormatud struktuurile. Seega on nad süüdi üleastumises ja põhjustanud kahju: nad peavad selle heaks tegema.
Kasvu teemal peame toetama president José Manuel Barroso soovitatud miljardi euro kava ning tagama Kreekale korraliku arengukava. Kiidan heaks Daniel Cohn-Benditi tehtud ettepaneku: miks mitte keskenduda sõjalistele kulutustele, mis moodustavad 4% SKPst? Veelgi enam, kui Euroopa Liit suudaks olla vahendajaks Türgi ja Küprose vahel, suudaksime ilmselt Kreekale alles jätta 2% selle SKPst.
Sedasorti meetmed tooksid kaasa Kreeka arengukava.
Edite Estrela
(PT) Austatud juhataja! Minu ootused eelseisvale nõukogu koosolekule on üsna madalad, kuna Euroopa Liidus valitseb killustumine: otsuse asemel on kõhklus ja solidaarsuse asemel isekus. Niimoodi tegutseb Euroopa.
Vaadelgem Kreeka juhtumit! Ma ei hakka rääkima omaenda kodumaast Portugalist, kuna uus valitsus tuli alles äsja võimule. Seetõttu saan sellele nii portugallaste kui ka Euroopa tuleviku nimel vaid igati edu soovida. Räägime siis Kreekast. Kreeka ei ole tavaline riik. See on olnud aastakümneid Euroopa Liidu täisliige ning kuulub eurorühma. On oluline meeles pidada, et Kreeka oli demokraatia häll. Nendest tõsiasjadest peaks piisama, et Euroopa Liit seda pisut lugupidavamalt kohtleks. Kreeklased on vastutavad kohutava olukorra eest, kuhu nad on sattunud, kuid vastutavad on ka Euroopa institutsioonid.
Peaminister George Papandreou on teinud kõik, mis tema võimuses, et sellest keerulisest olukorrast pääseda. Ta on tohutu vapruse ja väärikusega rakendanud kasinusmeetmeid, olgu need siis jõukohased või mitte. See, mis Kreekaga toimub, võib ühel päeval juhtuda ka Iirimaa või Portugali, Hispaania või Belgia, Itaalia või Prantsusmaaga. Mul on Euroopa institutsioonidele küsimus: kuidas saavad raskustesse sattunud riigid kanda endale kehtestatud skandaalseid intressimäärasid ning samal ajal vähendada eelarvedefitsiiti, riigivõlga, edendada majanduskasvu ja luua töökohti? Kas te ei arva, et niisuguse kohtlemise juures võivad need riigid surra mitte haiguse, vaid ravi kätte?
See ei ole õige. Tarvis on kooskõlastatud plaani ühisraha kaitsmiseks, välisvõlga puudutavate spekulatsioonide tõrjumiseks ja reitinguagentuuride hukka mõistmiseks, sest nendel lasub peamine süü kriisi eest, milles praegu oleme.
Charles Goerens
(FR) Austatud juhtaja! Kui tahame ulatuslikku tulekahju ära hoida, on esimene ettevaatusabinõu mitte tikkudega mängida. Ma nõustun president José Manuel Barrosoga, kui ta ütleb, et Kreeka valitsus peab tegema kõik endast sõltuva, et kodus kõik korda seada, et Euroopa Liit saaks seejärel omakorda tegutsema asuda. Teisisõnu peab Kreeka oma usaldusväärsuse tagasi võitma.
Kas seesama vastutustundlikule käitumisele kutsumine ei kehti teenitult kõikide ELi valitsuste kohta? Kas kõik poliitilised juhid teavad, millist mõju nende väljaütlemised on viimase 18 kuu jooksul Kreekale avaldanud? On saabunud aeg, et Euroopa Ülemkogu teeks homme lõpu lahkhelidele oma liikmete vahel.
Et Kreeka kriis ei põhjustaks kogu euroalas paljukardetud doominoefekti, on vaja nelja asja: esiteks ühtset Kreekat, millel on majanduslik ja eelarveline taastumiskava; teiseks sama eesmärgi nimel ühinenud Euroopa Liitu ja eurorühma; kolmandaks alguses kavandatust pisut rohkem aega, eriti just erastamiste jaoks; ning neljandaks solidaarsust, millest saadakse õigesti aru ja mis ei koosne mitte ainult paarist laenust, vaid ka kõige tähtsamana partnerite tehnilisest abist, eriti komisjonilt.
Paulo Rangel
(PT) Austatud juhataja! Kõigepealt pean ütlema, et ootan Euroopa Ülemkogult äärmiselt vastutustundlikku otsuselangetamist, eriti pidades silmas majanduskliimat, milles oleme viimastel nädalatel elanud. See peab olema vastutustundlikum kui viimane nõukogu, mis püüdis probleemi tühise valimiskalendri pärast kolm kuud edasi lükata. Ootan sellelt kohusetundlikult otsuselangetamiselt põhimõtteliselt seda, et inimesed mõistaksid, et majandus- ja rahandusküsimused on Euroopa jaoks üliolulised ning otsustava tähtsusega, kuid ka kasulikud Euroopa põhieesmärgi saavutamiseks, milleks on rahu hoidmine.
Kui võtame lähenemisviisi, mis viib vaid selleni, et liikmesriigid hakkavad üksteist umbusaldama, külvama umbusku eri riikide vahel, looma ja teravdama erimeelsusi ning rivaalitsemist lõuna- ja põhjapoolsete riikide ning kesksete ja ääremaiste riikide vahel, on lõpptulemuseks Euroopa Liidu allakäik.
Ma usun, et selles Euroopa Ülemkogus on tõeliselt kaalul - tehnilistest lahendustest või poliitilistest erimeelsustest sõltumata - teadmine, kas soovime või mitte seda, et Euroopa projekt oleks jätkuvalt Euroopa rahustrateegia siduv plaan. Ma usun, et kaalul on just see.
Märkan paljude juhtide kõnedest, olgu need juhid siis raskustesse sattunud riikidest või riikidest, mis teevad makseid ning on netorahastajad, vastutustundetut arutlust, milles sageli rõhutakse isegi oma rahvuste teatud äärmiselt negatiivsetele omadustele. Sellel põhjusel, ja ainult sellel põhjusel, rõhun Euroopa valitsusjuhtide vastutustundele, et nad tuleksid välja lahendustega, mis võimaldaksid Euroopal leida sellest olukorrast väljapääs ning tekkinud olukord lahendada.
Gianni Pittella
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Vastastikune hirm ja umbusk - nagu Mario Mauro just äsja ütles - juhivad Euroopa valitsuste kriisiotsuseid.
Euroopa näib mulle kui kaks-null kaotav jalgpallimeeskond, mille liikmed arvavad, et suudavad sellest olukorrast välja tulla mitte palli edasi andes, vaid üritades üksi väravat lüüa. Ent ühtegi võistlust ei võideta üksi mängides. Isegi Maradona ega Pelé suudaks selle kriisi lahingut üksinda võita. Kreeka kriisi oleks saanud varases faasis ohjes hoida. Selle asemel surusime edasi ja oleme nüüdseks jõudud väga keerulisse seisu, millega tuleb tegeleda, jättes lõplikult seljataha kahjustava kadeduse ja läbikukkunud majanduslikud lahendused.
Peaksime tõtt rääkima ja tunnistama, et paljud praegused valitsusjuhid on osutunud teisejärgulisteks juhtideks. Nad ei suuda mõista, et kriisi ei põhjustanud kindlasti mitte Kreeka ega isegi olukord välisvõlaga, vaid finantsturud, mis olid siiamaani reguleerimata. Nüüd pakuvad valitsused järjekordselt tavalist mürgiõuna: vaatame oma avaliku sektori raamatupidamise läbi ja vaatame, kes ellu jääb. Ent ellu ei jää keegi, eriti just Euroopa ühiskonna elujõuline osa. Selle asemel peame võtma eesmärgiks majanduskasvu, suunates ja koondades vahendid teadusuuringutesse, väljaõppesse ja suuremate probleemide lahendamisse, pannes nõnda aluse eduspiraalile.
Lõpetuseks peaksime rääkima lihtsate sõnadega sisserändest. Schengenit ei tohiks puutuda; äärmisel juhul võib seda tugevdada, kuid seda ei tohi puutuda, kuna see on võõrandamatu saavutus, mis hoiab Euroopa Liitu püsti. Immigrantide voolu peab haldama Brüsselist viisil, mis premeerib kaasamist, solidaarsust ja turvalisust.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Austatud juhataja! Nõukogu lõpetab Ungari eesistumise. Selle eesistumise püüdlusi tuleks tunnustada, kuna see pani lõpu olulistele ja mõnikord väga vastuolulistele küsimustele.
See on väga oluline kohtumine, kuna sellel selgub, kas Euroopa semestrit hakatakse rakendama. Liikmesriigid peavad neid soovitusi rakendama, et stabiilsus ohtu ei satuks. Nüüd on saabunud aeg, mil liikmesriigid peavad tõestama oma vastutustundlikku pühendumist uuest mehhanismist kinni pidades.
Tarvis on stabiilsus- või lähenemisprogramme ja riigisiseseid reformiprogramme, kuid nendest üksi ei piisa. Majandusjuhtimise tähenduses tuleb jõuda üksmeelele. Parlament on suurte jõupingutustega kompromissi saavutanud ning loodan, et see leiab homsel hääletusel toetust. Nüüd on nõukogu kord rakendada seda liidule väga olulist paketti.
Schengeni ala on viimasel ajal olnud väga oluline kõneteema. Hindamismehhanism vajab ilmselgelt uuendamist. Ühepoolselt piiride taaskehtestamine ei ole lahendus. Kui liikmesriik ei suuda täita oma välispiirikohustusi, on tarvis toetusmeetmeid ja Frontexi kaasamist.
Kui olukorda ei suudeta lahendada, võib nõukogu komisjoni soovitusel kvalifitseeritud häälteenamusega otsustada piirikontroll mõneks ajaks taastada. Ma usun, et ühepoolne piiride kehtestamine, nagu seda praegu tehakse, ei ole lahendus.
Eesistujariigi romade Euroopa Liitu kaasamise vahendeid käsitleva raporti ja järelduste heakskiitmine ELi Doonau piirkonna strateegia käivitamise kohta võivad tähistada olulisi samme nende oluliste poliitikameetmete rakendamiseks Euroopa Liidus.
Tunne Kelam
Austatud juhataja! Stabiilsuspakti nõrkus on olnud selle usalduskriisiks kasvanud süveneva majanduskriisi üks tegureid.
Selles ei ole keegi süütu. Nüüdseks oleme jõudnud hädaolukorda, kus kaalul on solidaarsus ja vastutustunne, kuid solidaarsus ei tähenda vaid kõiki ühe eest. See tähendab täpselt samamoodi üht kõigi eest. Iga liikmesriik peab võtma vastutuse meie liitu kuulumise eest ning hakkama tegutsema Euroopa üldise heaolu nimel.
Me vajame rohkem Euroopat ning rohkem Euroopat tähendab rohkem distsipliini, muu hulgas ka konkreetseid meetmeid jätkuvate reeglite rikkujate suhtes.
Euroala usaldusväärsuse taastamiseks peab komisjoni roll muutuma tugevamaks ja iseseisvamaks, et kehtestada majandusjuhtimine ning teha järelevalvet. Komisjon vajab mandaati liikmesriikide majandusliku olukorra hindamiseks, et võimalik oleks õigeaegselt soovitusi ja hoiatusi anda.
Ent kõige olulisem küsimus on poliitiline tahe ja suutlikkus karistusi määrata. Nende rakendamine peaks muutuma reegliks, mitte poliitilise kaubitsemise objektiks. Menetlustes, mis viivad võimalike sanktsioonideni, peaks nõukogu roll olema nõuetekohaselt piiratud. ELi usaldusväärsust on võimalik taastada, parandades statistika kvaliteeti ning välistades tulevikus igasuguse manipuleerimise ja fiskaalandmete võltsimise.
Minu kodumaa Eesti seisis kolm aastat tagasi silmitsi sügava majanduskriisiga. Ent me tegutsesime, tasakaalustasime eelarve ja liitusime euroalaga. Ka Läti tegutses ja on ilmselgelt tagasi õigel teel.
Üks kõigi ja kõik ühe eest! Me kõik peame tegutsema ja oma ühiskondi reformima. Kulude kärpimine on valus, kuid on jätkuvalt ainuke tee tagasi kasvu ja stabiilsuseni.
Seán Kelly
Austatud juhataja! Oleme täna kuulnud palju andmisest, andmisest, andmisest ja kärpimisest, kärpimisest, kärpimisest. Soovin sellesse segusse lisada veel ühe mõõte, milleks on võtmine-võtmine-võtmine. Täpsemalt öeldes viitan intressimäärale, mille Euroopa Keskpank mu kodumaale Iirimaale määras. Võitleme mehemoodi, et päästepaketiga oma eesmärkideni jõuda. Aga see meid ei aita!
Õnneks mõisavad Euroopa Parlament ja komisjon, et meid koheldakse ülekohtuselt ja ebaõiglaselt. Niisuguse intressimäära kehtestamine, nagu meile kehtestati, sarnaneb veskikivi sidumisega uppuva mehe kaela, samal ajal kui saadate päästepaadi teda veest välja tooma.
Paluksin nõukogult, täpsemalt öeldes homme, Iirimaa intressimäära vähendada. Kui seda tehakse, naaseme tagasi kasvuaega, täidame võetud kohustused ja saame uuesti suureks rahvuseks, Euroopa osaks.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Austatud juhataja! Euroopa Ülemkogu toetab loodetavasti kolme Ungari eesistumise edukat eesmärki: Doonau strateegiat, Rooma strateegiat ja ühinemisläbirääkimiste lõpetamist Horvaatiaga. Ent kõige olulisem eesmärk oleks kuue meetme paketi - majandusjuhtimise õigusaktide paketi - rakendamine. Ungari eksperdid ja diplomaadid väärivad oma suurepärase töö eest kõrgeimat kiirust, kuna neil õnnestus vähendada suur hulk probleeme nõukogu ning Euroopa Parlamendi vahel vaid mõne küsimuseni. Et lõpetada läbirääkimiste ummikseis, peab Ungari valitsus saavutama kompromisse kõrgeimal võimalikul tasemel. See kas Viktor Orbáni valitsusel on selle tegemiseks piisavalt poliitilist kapitali, on endiselt küsitav. Kas György Matolcsy, kes on varem avalikult ja karmilt Euroopa semestrit rünnanud, suudab usutavalt argumenteerida majandusjuhtimise tugevdamise poolt? Ma loodan, et suudame nõukogus siiski läbimurde saavutada. Euroopa vajab võimalikult kiiresti majandusjuhtimise sisseviimist.
Ilda Figueiredo
(PT) Austatud juhtaja! See mitut liikmesriiki mõjutav raske majanduslik ja sotsiaalne olukord on eelseisval juuni Euroopa Ülemkogul väärt väga hoolikat kaalumist, sügavat järelemõtlemist selle põhjuste üle ning vastutuse võtmist üha neoliberaalsemate liidu poliitikameetmete eest, nagu erastamised ja tööjõu ärakasutamine, mis toob kaasa suurema sotsiaalse ebavõrdsuse, ulatuslikuma majandusliku tasakaalustamatuse ning veel suurema töötuse, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse. Nõukogu liikmed on ükskõiksed tööliste ja tavaliste inimeste heitluste suhtes ning kahjuks teevad nad ettepanekuid nendesamade neoliberaalsete poliitikameetmete püsivaks kehtestamiseks, mis on juba viinud suurte kriisideni Kreekas ja Iirimaal ning ähvardavad Portugali ja teisi liikmesriike.
Lõppude lõpuks püüavad nad muuta lihtsamaks suurema kasu saamist kapitalist ja ulatuslikumast finantsspekuleerimisest - ning seda alati samade inimrühmade arvelt: töölised, mikro-, väikese ja keskmise suurusega ettevõtjad, põllumajandustootjad ja inimesed, keda need investeerimiskärped ja kasinuspoliitikad mõjutavad.
Franz Obermayr
(DE) Austatud juhataja! ELi kehtiv rändepoliitika on läbi kukkunud. Üks näide sellest on komisjoni kava võtta kasutusele nn rändepartnerlus, mis annaks Põhja-Aafrikast tulevate inimeste massilisele sissevoolule näilise õiguspärasuse. Cecilia Malmström on palju kordi kuulutanud, et Euroopa on väidetavalt Põhja-Aafrika immigratsioonist sõltuv. Ent tõsiasja, et paljud liikmesriigid peavad toime tulema kõrge töötuse tasemega, eriti noorte inimeste seas, eiratakse tahtlikult. Liibüas on rahvastik viimase 20 aasta jooksul kahekordistunud. Seega, kui väravad Põhja-Aafrikasse peaks avatama, suureneks surve Euroopa tööturule veelgi. Seetõttu ei vaja me rohkem sisserännet Põhja-Aafrikast, vaid peaksime sellele üldse lõpu tegema. Meie kodanikud ei soovi rändepartnerlust; nad tahavad hoopis tagasivõtmispartnerlust. Meie kaaskodanikud ei taha lahtiseid piire, vaid pigem piirkontrolli taastamist ja Frontexi tugevdamist. Ka seda tuleks arutada eelseisval nõukogu kohtumisel, kus arutatakse "edusamme” immigratsioonipoliitikas.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Austatud juhataja! Oleme kulutanud suurema osa ajast Kreeka kriisi arutades. See on ka üpris põhjendatav, kuna tegemist on tohutu probleemiga. Ent eilsel arutelul palus José Manuel Barroso meil toetada ka Schengeni küsimust. Tõsiasi, et José Manuel Barroso palus meilt parlamendis toetust, tähendab, et ilmselt ootab ta väga rasket olukorda ja keerulisi kõnelusi eri valitsusjuhtidega. Tahaksin öelda, et Schengeni ala ja vabadus, mille see loob Euroopas reisimisel, oli minu jaoks isiklikult poolakana ning kõikidele teistele Poola inimestele vabaduse ja Euroopa Liidu sümbol ning üks Euroopa Liidu põhivarasid ja suurimaid plusse. Me ei saa lasta seda vabadust piirata ega Schengeni alal laguneda, kuna just täpselt niisugused otsused ja selline poliitika määravad, kuidas ELi mujal maailmas nähakse. Seetõttu kutsun üles mitte ainult Schengeni süsteemi kaitsma, vaid kaasama ka Rumeeniat ja Bulgaariat või pigem neid esimesel võimalusel süsteemiga liitma.
Bogusław Liberadzki
(PL) Austatud juhataja! Mulle on tänasel arutelul palju rahulolu pakkunud näha kahte leeri, mis on moodustunud arusaama alusel praeguse olukorra tekkepõhjuste kohta ning antavate soovituste põhjal - ühelt poolt neoliberaalid ja teiselt poolt vasakpoolsed parlamendiliikmed. On selge, et pärast nii pikki arutluskuid Euroopa olukorra kohta oleme esmalt jõudnud järeldusele, et valitseb väga suur oht, ning teiseks, et vajalik on koostöö. Seega oli mul hea meel kuulda José Manuel Barrosot täna ütlemas, et peagi esitatakse finantstehingute maksu käsitlev ettepanek. Mul on hea meel, et see nii on. On kahetsusväärne, et me juba lõppettepanekuga ei tööta, kuid tõsiasi, et see ettepanek on olemas, on väga teretulnud. Kui tohin, rõhutaksin veel üht punkti: hetkel keskendume euroalale, kuid meil on Euroopa Liidus ka eurovälised riigid ning peaksime tagama, et ka seal probleeme ei tekiks.
Simon Busuttil
(MT) Austatud juhataja! Immigratsiooniteemal ootame homme kolme asja. Esiteks Schengeni ala kaitsmist, kuna see esindab meie elanike jaoks vabadust ja on Euroopa Liidu kodanike jaoks üks kõige märgatavamaid punkte. Teiseks ootame jagatud vastutust ka välis-, mitte ainult sisepiiridel. See nõuab tugevamat Frontexi agentuuri ning suuremat solidaarsust ja vastutuse jagamist õiglasel ning erapooletul moel. Samuti eeldab see suuremat koostööd Lõuna-Vahemere riikide vahel, mis on teinud läbi revolutsioonid. Kõige rohkem vajame aga homme tõelist poliitilist tahet. Kui see puudub, ei tee me oma sõnu kunagi teoks.
Maroš Šefčovič
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Tänane elav ja innukas arutelu on selge tõend sellest, et Euroopa Ülemkogu tegevuskava on väga oluline ja Euroopa tuleviku seisukohalt kriitilise tähtsusega.
Kreeka osales enamikus meie sekkumistes aktiivselt. Me teame, et olukord Kreekas on raske ja lihtsaid lahendusi ei ole. Nõustun kõikide teiega, kes ütlesid, et on väga oluline Kreeka inimestele näidata, et asi ei seisne vaid kärbetes või kasinuses, vaid tunneli lõpus on ka valgus ning saame aidata Kreekal minna tagasi kasvuteele.
Kasinust peavad seega täiendama kasvu soodustav poliitika ja meetmed. Ma olen täiesti kindel, et Euroopa Liit ja komisjon suudavad seda teha. Saame aidata Kreeka haldussuutlikkust parandada. Saame aidata Kreekal struktuurifonde paremini kasutada ja neid strateegilistesse kasvu soodustavatesse sektoritesse suunata ning peale selle aidata Kreeka võimudel parandada ka maksukogumise kvaliteeti.
Me teame, kuidas aidata riikidel oma haridussüsteeme parandada. Arvan, et oskame nüüd kõik seda teha, ning komisjon on valmis selles suunas tegutsema. Oleme valmis koostama tehnilise toe programme, mis täiendaksid raskeid kasinusmeetmeid, mille Kreeka võimud peavad üle elama. Sellega soovime selgelt näidata, et Euroopa hoolib, Euroopa on solidaarne ja saab aidata, kui riik on raskesse olukorda sattunud.
Siiski peab Kreeka poliitikutelt tulema samasugune sõnum. Võime anda oma parima, kuid vajame Kreeka võimudelt selge ühtsuse näitamist, selget sõnumit, et nad on kindlalt otsustanud enda riigi keerulised probleemid lahendada. See oleks minu ja komisjoni palve Kreeka poliitilistele esindajatele: tehke koostööd, näidake meile oma ühtsust, näidake meile ühtset lähenemisviisi väga rasketele probleemidele. Aeg on õige ja see oleks äärmiselt vastutustundlik žest.
Vähesed teist käsitlesid Euroopa semestri lõpetamise väga olulist teemat. Siiski mainin seda siinkohal, kuna vajame Euroopa Parlamendi liikmete abi, et nad läheksid oma valimisringkondadesse tagasi ja selgitaksid, et Euroopa semester on lõppenud ja riiklikud semestrid algamas. Arvan, et teame, mida teha; meil on iga liikmesriigi kohta riigipõhised soovitused, mis on väga õiglased, väga ausad ja väga üksikasjalikud, kuid nüüd vajame riiklike ametiasutuste ning valitsuste koostööd, et need reformid liikmesriikides ka reaalselt ellu viia. Ainult niiviisi muudame Euroopa majanduse kvaliteeti ja konkurentsivõimet paremuse poole ning seame Euroopa majanduse uuesti jalgele.
Ma sooviksin uuesti kinnitada, et Euroopa Komisjon kavatseb kehtestada finantstehingute maksu. Pidime tegema väga põhjaliku mõjuhinnangu, mis on peagi lõpule jõudmas. See on üks neljast ettepanekust ja üks meie panus globaalsesse arutellu nendel väga olulistel teemadel. Euroopa võtab selles küsimuses taas juhirolli ning loodame, et meie globaalsed partnerid järgnevad sellele.
Paljud teist viitasid Schengeni alale ja sellele, kui oluline on, et meil oleks kvaliteetne rändepoliitika. Soovin teile kinnitada, et oleme täiesti teadlikud tõsiasjast, et vabadus ja inimeste Euroopa-sisese vaba liikumise õigus on üks olulisimatest saavutustest, mida peaksime väärtustama. Komisjon tegutseb asutamislepingute kaitsjana ning oleks valmis tegutsema, kui nende projektide aluspõhimõtted kahtluse alla seataks.
Pärast viimaseid arengusuundi peame ka tunnistama, et tarvis on kompleksset lahedust kõikidele rändeteguritele ning usalduse tugevdamist selle süsteemi vastu. Seetõttu on komisjon veendunud, et piisav on vaid koordineeritud ja ühendusepõhine menetlus, vastukaaluks liikmesriikide ühepoolsetele algatustele rakendada sisemisi piirikontrolle.
Samuti vajame tõhusamat ja kaitsvamat ühist Euroopa varjupaigasüsteemi. Anname endast parima, et tagada süsteemi olemasolu ja toimimine 2012. aastaks. Niisugune on komisjoni lähenemisviis ning ma loodan, et Euroopa Parlament ja liikmesriigid seda toetavad.
Lubage mul öelda ka paar sõna majandusjuhtimise ja kuue meetme paketi kohta. Olete juba kuulnud komisjoni presidendi seisukohta ning saate võimaluse seda üksikasjalikumalt arutada minu kaasvoliniku Olli Rehniga. Tooksin välja vaid ühe punkti ja selleks on pigem varem kui hiljem kokkuleppe sõlmimise tähtsus, kuna aeg surub peale ja vajame uusi tööriistu, et Euroopa majandusi tulevikus paremini ning usaldusväärsemalt juhtida.
Veel üks kokkuvõttev märkus Horvaatia kohta. Arvan, et on aeg ja sobiv hetk Horvaatiat õnnitleda, kuna see on lähenemas ajaloolisele hetkele ning usun, et see peaks olema väga positiivne märguanne mitte ainult kõikidele Horvaatia elanikele, vaid ka kõikidele teistele Lääne-Balkani inimestele.
Samuti sooviksin kiita Euroopa Parlamenti ja selle raportööri Hannes Swobodat ning ka Ungari eesistumist, mis tegi seda edasi surudes suurepärast tööd ja tänu millele on meil praeguseks hetkeks ette näidata väga head tulemused!
Viimased tänusõnad lähevad Enikő Győrile. Ta on palju kordi öelnud, et soovib juhatada parlamendisõbralikku eesistumist. Arvan, et ta on seda oma sagedase kohalolekuga siin täiskogul ka tõestanud. Samuti soovin teda tänada oivalise koostöö eest komisjoniga.
Enikő Győri
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Head kolleegid! Lubage mul palun sellel viimasel korral, kui osalen täiskogu istungjärgul, kasutada oma emakeelt! Esmalt tahaksin teid kõiki tänada meie töö tunnustamise eest, kuna kuulsime paljudelt eri fraktsioonide Euroopa Parlamendi liikmetelt, et Ungari eesistumine sai oma tööga hästi hakkama. Isiklikult usun, et parlamendisõbraliku eesistumise juhatamine Euroopa Liidus on tõesti vaeva väärt.
President José Manuel Barroso mainis kuue meetme paketti ja asepresident Maroš Šefčovič rääkis läbirääkimistest Horvaatiaga ja eri toimikutest. Koosotsustusmenetluse olemasolu Euroopa Liidus annab nõukogule ja eesistumisele võimaluse luua isiklikke sidemeid suure hulga liikmetega ning tõsta institutsioonisiseselt vastastikkust teadlikkust üksteise probleemidest, mis on minu arvates meie kõikide jaoks hea võimalus.
Tänan teid tänase arutelu korraldamise eest! Ma usun, et oleme ühel nõul aluspõhimõtetes ja peamistes väärtustes, millest on täna palju räägitud, ning arutatud on isegi Euroopa integratsioonifilosoofiaid. Pean ütlema, et enamik parlamendiliikmete sõnavõttudest peegeldas seda meievahelist kokkulepet. Samuti oleme ühel meelel, et Euroopa Ülemkogu peab praegu tegelema väga keeruliste probleemidega. Oleksin ettevaatlikum sõna "ajalooline” kasutamisel, kuna arvan, et kahandame mõiste väärtust, kui seda liiga sageli kasutame.
Olen täiesti nõus, et hirm ja umbusk on halvad nõuandjad ning ELi juhid ei tohiks lasta ennast homsel ja ülehomsel kohtumisel nendest emotsioonidest juhtida. Minu ja ka Ungari eesistumise kreedo on, et peame oma sammud rajama usaldusele - ütleksin isegi vastastikusele usaldusele -, et teine pool võtab endale vastutuse ja on solidaarne, just nii, nagu olete meid selleks üles kutsunud. Olgu asi majanduspoliitikas, Schengeni reformides, varjupaigataotlustes või laienemises, see on alus, millele peame tuginema. Lahendus - nagu enamik välja pakkus - on rohkem Euroopat, tugevamat Euroopat. Ungari eesistumine on viimased kuus kuud töötanud seda silmas pidades. Meie kindel uskumus on, et sügavam integratsioon on lahendus meie ühistele probleemidele.
Lõpetuseks tahaksin ette kanda probleemidest, mille eelmised Euroopa Ülemkogu liikmed Ungari eestistumisele kodutööks andsid, täpsemalt öeldes: missuguseid tulemusi ja saavutusi homme algaval kohtumisel esitatakse, kuna lõppude lõpuks pidime teiega teatud teemadel üksmeele saavutama ning jõudma kokkuleppele ka teistes küsimustes.
Alustaksin majanduslike küsimustega. Oleme Euroopa semestrist juba rääkinud, ning tahaksin tänada asepresident Maroš Šefčoviči, kuna avalikkust tasub tõepoolest teavitada sellest, mida see semester tähendab. Selle eesmärk on tagada vajalik läbipaistvus, et teada, kuidas liikmesriigid endaga hakkama saavad, et saaksime neile õigeaegselt hoiatavaid märguandeid saata. Mul on hea meel, et Euroopa Parlament seda tegevust hoolikalt jälgis; selle Euroopa semestri raames julgustame liikmesriike alal hoidma rangemat eelarvehaldust ning samal ajal loome aluse kasvu poole püüdlemiseks raske töö ja loovuse kaudu.
Kuue meetme paketi kohta tuleb täiskogul peagi põhjalik arutelu. Annan teile kaks põhjust, miks praeguse lepingu vastu võtmist toetada. Esiteks seetõttu, et pakett on hea. See on parem kui komisjoni esialgne ettepanek, - seda seetõttu, et nõukogu tegi parlamendile kõikides päevakorrapunktides järeleandmisi. Oleme saavutanud järeleandmisi isegi vastupidises kvalifitseeritud häälteenamuses. Seega ei saa ma nõustuda Alexander Graf Lambsdorffi arvamusega, et kogu paketil on vaid üks hammas, nimelt vastupidine KHE. Selle paketi eelis on, et see ühendab süsteemi mitu kontrolli, mille abil on võimalik tulevikus 2008. aasta kriisi taolisi raskusi vältida.
Inimeste vaba liikuvuse kohta lubage öelda, et Ungari eesistumine võttis 9. juunil justiits- ja siseasjade komisjonis ühehäälselt vastu järelduse, milles märgitakse, et vaba liikumine tuleb säilitada, et peame vaatama läbi meile juba kättesaadavad meetmed ning alles pärast nende ära kasutamist ja uute probleemide ilmnemise korral, mis nõuavad meie praeguse acquis' kohandamist, võime rakendada äärmuslikke meetmeid äärmuslikes olukordades, ning üksikasju tuleks täpsustada vaid siis, kui olemas on konkreetne seadusandlik ettepanek, mille - nagu me teame - saame sellel sügisel.
Kuulsin just uudist, et paralleelselt selle täiskogu istungjärguga jõudis nõukogu kokkuleppele ainukeses Frontexit puudutavas lahtises küsimuses, mistõttu on Frontexi tugevdamise läbirääkimised edukalt lõpetatud. Tänan parlamenti koostöö eest!
Teine kodutöö, mille Euroopa Ülemkogu meile andis, oli suurendada Euroopa Investeerimispanga laenuvõimet, ning selles suutsime jõuda parlamendiga kokkuleppele, mis on veel üks saavutus, mille suutsime ellu viia, ning minu arvates oluline samm Põhja-Aafrika riikide olukorra lahendamise poole.
Kiire kõrvalmärkusena pean vastama Csaba Sįndor Tabajdi sõnadele. Pean ümber lükkama tema märkused Ungari valitsuse liikmete kohta, mis tulenesid minu arvates riigisisestest poliitilistest ajenditest. Esmalt paluksin teil uurida oma kolleegidelt parlamendi majandus- ja rahanduskomisjonis töö kohta, mida on majandusminister György Matolcsy teinud, kuna eilse arutelu õhkkond erines pisut sellest, millest täna siin rääkisite. Samuti soovitan teil lugeda liikmesriikide vastuseid komisjoni ettepanekutele Euroopa semestri kohta. Kõik võivad vabalt reageerida ja selle sisu kritiseerida, kuna kõik laheneb Euroopa Liidus arutluste ja arvamusavalduste vahetamise käigus, ning paljud liikmesriigid on selle sisu õigupoolest juba kritiseerinud. Teiseks juhiksin teie tähelepanu ühele Ungari eesistumise positiivsele omadusele, meie edu võtmele kokkulepete jõudmisel Euroopa institutsioonidega nii paljudes erinevates küsimustes, nimelt lugupidamisele asutamislepingute ja institutsioonide pädevuse vastu. Esitame nõukogule kuue meetme paketi teadmisega, et Ungari eesistumine on teinud kõik enda võimuses, et jõuda kokkuleppele, nagu president Barroso ja teie kolleegid siin täiskogul on komitee kohtumistel kiitnud. Seega anname selle paketi nüüd Euroopa Ülemkogule, mille presidendi nimi on Herman Van Rompuy ning kes otsustab edasise tegevuse käigu üle.
Viimasena, kuid mitte vähemtähtsana soovin rääkida Horvaatia ühinemisest. Nagu ma arutelu alguses ütlesin, olen sõna "ajalooline” kasutamisega ettevaatlik. Siiski arvan Horvaatia puhul, et oleme tõepoolest jõudnud ajaloolise hetkeni, kuna saadame Lääne-Balkanile väga olulise sõnumi - nimelt sõnumi, et neil on Euroopa Liidus tulevikku. Loodan kogu südamest, et ELi liikmesriikide ja valitsuste juhid võtavad homme ning ülehomme vastu poliitilise otsuse Horvaatia ühinemise kohta, ja et läbirääkimised jõuavad hiljemalt lõpule Ungari eesistumise viimastel hetkedel ehk 30. juunil. Euroopa Komisjon töötas ööpäevaringselt, et 10. juunil oleks võimalik välja anda positiivne raport. Võin teile kinnitada, et nii Horvaatia kui ka Ungari eesistumine on selle nimel ööd ja päevad tööd teinud. Oleme iga päev pidanud ühenduse töörühma kohtumisi, et suudaksime töö valmis saada.
Lõpetuseks sooviksin tänada mitte ainult seda täiskogu - mida olen juba teinud -, vaid ka meie partnereid kolmikus, Hispaaniat ja Belgiat, nende suurepärase koostöö ja tõsiasja eest, et suutsime lõpetada 18 kuu pikkuse kolmikprogrammi, ning lubage ka soovida Poolale kõike parimat ning parlamendisõbralikku eesistumist.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Carlos Coelho
Eelseisev Euroopa Ülemkogu on erilise tähtsusega, kuna arutelude keskmes on kaks suurt Euroopa integratsiooni tahku. Esimene on majanduslik integratsioon majandusjuhtimise paketi kujul, mis peaks võimaldama parimate lahenduste leidmist majandus- ja finantskriisist pääsemiseks ning konkreetseid meetmeid eriti rasketes majandusoludes olevatele riikidele; siinkohal peaks nõukogu saatma välja selge solidaarsuse ja vastutustunde sõnumi. Teiseks ei tohi probleemide ja suure rändesurve periood, mida praegu üle elame, olla põhjenduseks vaba liikumise sünonüümi Schengeni suure edu nõrgestamiseks. Me ei saa selle edu suhtes teha kannapööret, vaid peame seda hoopis kaitsma, tugevdama ja arendama. Loodan, et nõukogu saadab jõulise selge sõnumi, milles rõhutab liikmesriikide vajadust Schengeni reegleid nõuetekohaselt ja tõhusalt austada ja rakendada. See peab juhtima tähelepanu solidaarsuse tugevdamise ja vastutuse jagamise vajadusele liikmesriikide vahel, et suurendada Frontexi võimu ja vahendeid. Samuti peab see tõhustama vajadust luua Schengenile tõeline järelevalvemehhanism, mis kontrollib reeglitest ja piirkontrollidest kinni pidamist, aitab neid lahendada ja viimase võimalusena karistab liikmesriike, kui need ei soovi järjekindlalt reeglitele alluda.
João Ferreira
kirjalikult. - (PT) Nn kasinusmeetmete dramaatiline mõju on selgelt nähtav. Nagu paljud inimesed aasta tagasi hoiatasid, ei ole Rahvusvahelise Valuutafondi-Euroopa Liidu (IMF-EL) Kreeka programm mitte ainult põhjustanud majanduskatastroofi ja sotsiaalset laastatust, vaid osutunud ka võimetuks täitma neidsamu eesmärke, mis seda väidetavalt õigustasid: defitsiidi vähendamise eesmärke ei ole täidetud, riigi välisvõlg peaks praegu olema umbes 170% ja turgudel välisvõlalt nõutavad intressimäärad on lakke tõusnud. Sellest hoolimata valmistab Euroopa Ülemkogu ette uut rünnakut. Lisaks identselt välja töötatud IMF-ELi programmidele, mida nad soovivad rakendada Iirimaal ja nüüd ka Portugalis, valmistuvad nad tugevdama oma rünnakut Kreeka vastu, kammitsedes selle inimesi veelgi enam.
Need on uusimad sammud selles sekkumise ja väljapressimise protsessis, mis on oma jumelt varjamatult koloniaalne. Nad kavatsevad kasutada majandusjuhtimist, et institutsionaliseerida ja muuta püsivaks sekkuv poliitika ja meetmed, mis on seotud praeguste kestvate näidetega IMF-ELi sekkumise kohta. Nad soovivad, et nõuetele vastavus muutuks püsivaks, nagu ka väline kontroll riikide raamatupidamise ja poliitikate üle, mille üle valvavad hoolikalt peamised ELi võimud. Nende ettekirjutustest üle astumine (või isegi pelk oht nendest üle astuda) toob kaasa karmid karistused. See on vastuvõetamatu areng, mis näitab, kui tagurlik, reaktsiooniline ja antidemokraatlik Euroopa Liit tegelikult on.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
kirjalikult. - (PL) Käes on otsustav hetk, mil majandusjuhtimise paketi kujul otsustatakse Euroopa majanduslik tulevik. Lisaks sellele teeb EL paari päeva pärast otsuse ka Kreekale antava majandusliku abi järgmise makse kohta. Minu arvates, kui soovime kriisist väljuda, vajame suuremat Euroopa-sisest majanduslikku integratsiooni, mitte täiendavaid sanktsioone ega piiranguid. Tänapäeva Euroopa Liit koosneb euroalast ja ülejäänud riikidest ning kuigi euroala jagab mööndatavasti sama valuutat, koosneb see samas 17 võlakirjaturust ja 17 valitsuse arengustrateegiatest.
Minu fraktsioon, Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis, on seega positiivse lahenduse, näiteks tihedama majandusliku integratsiooni rakendamise poolt. Samuti usume, et koormus peaks langema neile, kes on selle majanduskriisi eest vastutavad, seega finantstehingute maksu ideele, mitte selle ohvritele, näiteks Kreeka kodanikele.
See Euroopa Ülemkogu kohtumine on ühtlasi viimane Ungari eesistumisele, mis ei ole tehtud töö eest saanud teenitud kiitust, kuna arvukaid konkreetseid projekte ELi päevakorras, millega ungarlased on tegelenud, kaasa arvatud majandusjuhtimisega seotud projekte, on varjutanud poliitilised probleemid, näiteks meediaseadus või Ungari põhiseadus. Ma loodan, et Poola, mis on järgmine eesistumise ülevõtja, ei järgi meie naabrite eeskuju ning Seimi valimiskampaania ei hakka selle edusamme varjutama.
Sylvie Guillaume
kirjalikult. - (FR) Missugune selle nõukogu tulemus küll olla võiks? See peaks olema võimalus arutelda varjupaiga- ja rändepoliitika rakendamisel tehtud edusammude ning araabia maailma revolutsiooni tagajärgede üle Euroopa piiridel. Kui oleme otsustanud seda võimalust kasutada, et väliseid piirikontrolle tugevdada, siis tuleks kohe ära öelda, et oleme taas vale sihtmärgi valinud. Ei piisa sellest, et ajame repressiivset poliitikat, mis on kõigile teadaolevalt ebatõhus ja põhjustab suuri inimlikke kannatusi. Pidagem meeles, et Euroopa uste taga seisavad inimesed, kes vajavad kaitset; uste taga, mis jäävad nendele suletuks kulutuste ja kuritarvitamise vääradel ettekäänetel. Pärast hiljutist maailma pagulaste päeva kinnitagem ennekõike oma kohustusi eurooplastena, vastutust, mida liikmesriigid kardavad ekslikult enda õlule võtta. Vastasel juhul võib 2012. aasta tähtaeg, mille mõned liikmesriigid on enda kohustuseks võtnud, mööda minna.
Zita Gurmai
kirjalikult. - Valmistume tihedaks Euroopa Ülemkogu kohtumiseks, mis minu arvates on lausa ajaloolise tähtsusega. Ungari eesistumisel on ette näidata paar olulist edulugu: Doonau strateegia ja Rooma strateegia vastu võtmine. Siiski loodan, et pärast kvaliteetset tööd, mida nad on teinud professionaalsel tasemel, on neil piisavalt poliitilist sõnaõigust ja virkust saavutada olulisi eesmärke ka teistes valdkondades, näiteks Horvaatia ühinemine, ränne ja väga tungiv majandusjuhtimise küsimus. Nad peavad kõvasti tööd tegema, et saavutada ühine keel 27 liikmesriigi vahel, peegeldada Euroopa ühtsust ja valmisolekut kriisist üle saada ning hoida alal Euroopa integratsiooni olemust. Mulle avaldab muljet, et minu kodumaa esimene ELi eesistumine satub sedavõrd probleemiderohkele ajale ning loodan, et sellenädalane Euroopa Ülemkogu kohtumine on endale seatud ootuste kõrgusel.
Andreas Mölzer
kirjalikult. - (DE) Kui sisserände maailmameister Kanada ahvatleb kõrgema kvalifikatsiooniga sisserändajaid kui mis tahes muu maailma piirkond - ja need, kes ei suuda elatist teenida, lahkuvad sama kiiresti -, on Euroopa peaaegu omaks võtnud nn mittekvalifitseeritute kaastundliku rände poliitika. On tõsiasi, et enamik aafriklasi, kes Euroopasse tulevad, ei ole pagulased, vaid majandusimmigrandid. See väära pagulaste sildi all toimuv lehmakauplemine ja humanitaarne varjupaigataotlemine tekitab varjupaigasüsteemile parandamatut kahju.
Euroopa varjupaigapoliitika on hukule määratud eelmiste ettepanekute soovimatute kõrvalmõjude pärast: Dublini määrus oli mõeldud varjupaigaturismi ärahoidmiseks. Nüüd on hõlpsalt ligipääsetavate välispiiridega riigid üle ujutatud, kuid suurem osa varjupaigataotlejatest maabub sellest hoolimata riikides, kus on kõige heldemad sotsiaalkindlustussüsteemid. Tõsiasja, et varjupaigataotlejatele riigi rahvastikuga võrdsete võimaluste andmine tööturule pääsu ja sotsiaalkindlustuse vallas on majandusrännet ergutanud, oligi oodata.
Ebaseaduslike sisserändajate kasvavad õigused muudavad väljasaatmise peaaegu võimatuks. Ühtne varjupaigaseadus oleks väga soovitav, kui see põhineks kõige rangemal riiklikul, näiteks Taani, varjupaigaseadusel ning seadusest üleastumisel oleksid tagajärjed, nagu turistiviisa ebaseaduslikele sisserändajatele.
Euroopa varjupaigasüsteem põhineb kesksel humanitaarsuse põhimõttel ning neid järgimata kuidagimoodi edasi rühkimist tuleks kindlalt taunida. Lõpuks ometi tuleb hakata tegema selget vahet varjupaiga taotlemise õigusega pagulaste ja majandusrändurite vahel. Peale selle tuleb Frontexit ja tagasivõtulepingut edasi arendada ja ebaseaduslikke immigrante järjekindlalt maalt välja saata.
Cristian Dan Preda
kirjalikult. - (RO) Pidades silmas Euroopa Ülemkogu kohtumist 23.-24. juunil, sooviksin tõstatada Horvaatia ühinemise küsimuse. Kõigepealt soovin öelda, kui hea meel mul on, et minu seisukoht, mida toetas 2010. aasta Horvaatia eduraportit käsitleva määruse muudatusettepanek ja mille esitasin koos kolleeg Bernd Posseltiga, on tegelikkuseks saamas. Seetõttu on mul hea meel üldasjade nõukogus saavutatud kokkuleppe üle lõpetada läbirääkimised Horvaatiaga selle kuu lõpuks. Loodan, et Euroopa Ülemkogu muudab selle ametlikuks. Pärast kuus aastat kestnud läbirääkimisi on kätte jõudnud aeg tunnustada Horvaatia jõupingutusi ühinemiskriteeriumide täitmisel. Ma loodan, et saame 2013. aastal tervitada Horvaatiat kui 28. liikmesriiki. Nõukogu otsus saadab väga jõulise sõnumi tervele Lääne-Balkanile, julgustades selle piirkonna valitsusi oma reforme jätkama. See on pikk protsess, mis nõuab ohvreid. Siiski saavad ühinemispüüdlused lõpuks tasutud. Samal ajal tervitan Horvaatia võimude positiivset suhtumist täiendava stiimulina järelevalvemehhanismi kasutamisse kuni tegeliku ühinemishetkeni. Sellegipoolest ei tohiks olla mingit võimalust selle kasutamist nimetatud kuupäevast kaugemale lükata.
Joanna Senyszyn
kirjalikult. - (PL) Schengeni ala on üks probleeme, mida nõukogu eelseisval kohtumisel arutatakse. Selle taustal sooviksin juhtida täiskogu tähelepanu piirikontrolli taastamisest kõnelevate inimeste üha suurenevale arvule. Taani kavatses sellekohase otsuse langetada. Nimetatud põhjused, nimelt võitlus piiriülese kuritegevuse ja suureneva ebaseadusliku immigratsiooni vastu, on väga suured probleemid, kuid piiride sulgemine neid ei lahenda. See tegevuskäik on vastuolus ELi kaupade ja teenuste vaba liikumise määrustega. See tooks ka kaasa ksenofoobia laienemise ja populistlike ning natsionalistlike loosungitega parteide mõjuvõimu suurenemise.
Kõige rohkem vajame ühiseid ja tõhusamaid lahendusi ELi välispiiride kaitseks ning ühtseid rändepoliitika standardeid kõikidele liikmesriikidele. Selle taustal kutsuksin Euroopa Komisjoni üles kas säilitama oma resoluutset vastuseisu piirikontrollide taastamisele või kehtestama ühised, ühtsed ja mõistlikud reeglid, kriteeriumid ning mehhanismid piirikontrollide võimalikuks taastamiseks.
Silvia-Adriana Ţicău
kirjalikult. - (RO) Esmalt tahan öelda, et jagan oma kaasparlamendiliikmete tundeid, kui nad ütlevad, et peaksime Kreekaga solidaarsed olema. Euroopa Liit peab selles otsuses võtma kindla ühise hoiaku.
Teiseks on Schengeni ala üks ELi suurimatest saavutustest, mille põhimõtteid tuleb järgida ja kaitsta. Selle taustal arvan, et piirikontrollide taastamine Schengeni ala sees ei ole vastuvõetav, niisamuti ka täiendavate kriteeriumide kasutuselevõtt liikmesriikide jaoks, kes soovivad Schengeni alaga liituda ning konkreetseid tehnilisi kriteeriume täita.
Kolmandaks on mul hea meel Euroopa Ülemkogu otsuse üle võtta vastu ELi Doonau piirkonna strateegia. Dooanu piirkonnas on kauaaegne koostööajalugu. Üks esimesi Euroopa institutsioone Euroopa Doonau komisjon loodi 1856. aastal. Selle peakorter asub Rumeenias Galaţis ja asutuse eesmärk on tagada navigeerimisvabadus Doonaul. Kutsun asjakohaseid liikmesriike üles võtma selle strateegia rakendamine endale prioriteediks, tagades seeläbi selles makroregioonis elava üle 120 miljoni kodaniku huve teeniv majanduslik ja sotsiaalne areng.
Lõpetuseks kutsun Euroopa Ülemkogu ja liikmesriike üles kaotama praegusi tõkkeid, mis takistavad Rumeenia ja Bulgaaria töötajate vaba liikumist. Nende takistuste kaotamine tähendaks lugupidamist ELi aluspõhimõtete vastu, nagu isikute vaba liikumine ja solidaarsus.
Angelika Werthmann
kirjalikult. - (DE) Euroopa Ülemkogu on selle kohtumise päevakorda planeerinud paar asja. Kreeka kriisi teemal tuleb lõpuks ometi selgeks teha, et Euroopa Liit ei tähenda vaid andmist või võtmist, vaid töötab põhimõttel "anna ja võta”. Ent see tähendab ka seda, et kui riik saab abi, peab see riik ka järgima sellel eesmärgil kehtestatud meetmeid. Stabiilsuse ja kasvu pakti parandamine on väga teretulnud, lihtsalt selleks, et ennetada liikmesriike tabavaid edasisi finantskatastroofe. Mis puudutab Horvaatia kavandatavat ühinemist, on teretulnud ka tõsiasi, et Horvaatia ühinemiskriteeriumid täidab, kuid sellest hoolimata tuleb küsida, kuidas kavatsetakse rahastada umbes 500 miljoni euro suurune toetus, millele Horvaatial on õigus.
