Механизъм за средносрочна финансова подкрепа за платежните баланси на държавите-членки - Механизъм за средносрочна финансова подкрепа за платежните баланси на държавите-членки (разискване) 
Председател
Следващата точка е общото разискване по:
доклада на г-жа Pervenche Berès, от името на комисията по икономически и парични въпроси, относно установяване на механизъм, осигуряващ средносрочна финансова подкрепа за платежния баланс на държавите-членки - C6-0134/2009 - и
изявленията на Съвета и на Комисията относно установяване на механизъм, осигуряващ средносрочна финансова подкрепа за платежния баланс на държавите-членки.
Pervenche Berès
Г-жо председател, Европейският съвет реши да удвои средствата за платежния баланс за държави извън еврозоната и на 8 април Комисията представи конкретни разпоредби, които целят да превърнат това предложение в реалност.
Тук, в Европейския парламент, ние желаем да поемем нашата отговорност и да дадем възможност на Съвета ЕКОФИН да действа бързо, защото, както виждаме, това предложение съдържа знак за солидарност към държавите извън еврозоната, което е от голяма важност за радикалната борба с кризата.
Още през месец ноември ние вече бяхме удвоили тавана на общата финансова помощ, тъй като от 12 млрд. евро той нарасна на 25 млрд. евро. Днес вземаме под внимание не само действителността, сериозността на кризата, в която се намираме и която се отразява по-различно върху държавите извън еврозоната, но, без съмнение, и календара на Европейския парламент. Предлагаме този таван да бъде удвоен като достигне 50 млрд. евро. Така с оглед на решението ни от месец ноември такъв заем беше отпуснат на Унгария и на Латвия, а вчера и на Румъния.
Смятаме, че това е необходимо, и, няма да крия от вас, разисквахме помежду си, за да разберем дали оценката на държавите извън еврозоната следва да бъде направена изключително на базата на всеки отделен случай или, в действителност, има по-глобална ситуация, отнасяща се за държавите извън еврозоната.
Ето защо в нашата резолюция предлагаме да бъде решен въпросът за условията за разширяване и да бъде потвърдена степента, до която членството в еврозоната може да бъде защитен фактор.
Също така ние много настойчиво призоваваме Европейският парламент да бъде информиран за същността на анализите на кризисните ситуации, в които тези държави попадат. Това е защото, когато Комисията дава заеми на държави извън еврозоната, има известна прозрачност и реалност на информацията относно поведението на частните банки и относно поведението на операторите, довело до кризата, за което Европейският парламент трябва да бъде информиран.
Най-накрая, считаме, че всички възможни механизми за справяне с кризата следва да бъдат използвани и приложени от Комисията. По-конкретно, такъв е случаят с параграф 100 от Договора, който позволява въвеждането на специални механизми за държавите от еврозоната. С оглед на сериозността на кризата смятаме, че е важно те да бъдат изучавани.
Ще се спра на два заключителни елемента. Първо, доколкото виждаме, условията за получаване на тези кредити подлежат на разискване; ние разбираме това. Казано по-общо, Комисията върши тази работа съгласувано с Международния валутен фонд. Това, което искаме, е да се създаде работна група, която да провери как са направени договорите и как те отчитат действителната ситуация в определена държава, но също и цялостната стратегия на Европейския съюз, особено що се отнася до арбитража между инвестициите, поддържането на покупателната способност и условията за получаване на кредит от гледна точка на стратегията относно екологичен растеж и устойчиво развитие.
Най-накрая, в този механизъм ние откриваме доказателства за умението на Европейския съюз и на Комисията да вземат заеми на международните пазари. Поради това смятаме, че има добра основа, върху която да се разисква за европейското кредитиране и за възможността на Европейския съюз да финансира бъдещи стратегии и инвестиции посредством такова кредитиране.
За да завърша, Комисията въведе нов механизъм, за да гарантира, че върнатата сума ще позволи на бюджета на Европейския съюз да се справи с тези изисквания. Ние подкрепяме изменението на регламента и се надяваме, че Парламентът напълно ще подкрепи това разумно предложение.
Чарли Макрийви
член на Комисията. - (EN) Ще участвам в разискването от името на моя колега, г-н Алмуния.
Внесеното днес предложение се отнася до една от основните ценности на Европейския съюз, а именно солидарността. На фона на международната финансова криза Комисията предлага по-нататъшно засилване на солидарността с държавите-членки, които все още не са под закрилата на еврото. Механизъм за подкрепа на платежните баланси на държавите-членки, по определение, се предвижда при изключителни обстоятелства и в миналото беше използван само в няколко случая. Ние обаче наистина живеем в изключителни времена.
Както знаете, миналата година Комисията предложи да бъде увеличен таванът на неизплатените кредити, които Общността може да предостави с цел да се подкрепи платежният баланс на държавите-членки. От 12 млрд. евро таванът беше вдигнат на 25 млрд. евро, но голяма част от тази сума вече имаше предназначение. По искане на заинтересованите държави Съветът ЕКОФИН през месец ноември реши да подкрепи финансовия баланс на Унгария с 6,5 млрд. евро. На 20 януари той реши да даде 3,1 млрд. евро на Латвия, а решението за отпускане на 5 млрд. евро на Румъния чака реда си.
По този начин предназначената финансова помощ достигна почти 15 млрд. евро. Освен това краят на финансовата криза и на съкращенията в световен мащаб не се виждат, а продължаващото финансово напрежение в други държави-членки може да наложи още финансови помощи.
Ето защо Европейският съвет от 19 и 20 март приветства съобщението на председателя Барозу, че Комисията има намерение да предложи увеличение на тавана за подкрепа на финансовия баланс до 50 млрд. евро. Удвояването на тавана ще бъде сериозен сигнал към финансовите пазари за големия ангажимент на Европейския съюз към държавите-членки, които имат финансови затруднения. Разширяването на пълния възможен кредитен лимит до 50 млрд. евро ще осигури голям резервен запас, който да предостави финансови средства при други възможни нужди.
Тези убедителни признаци на солидарност между държавите-членки следва също така да успокоят финансовите инвеститори по отношение на по-нататъшно влошаване на финансовия пазар в държавите-членки извън еврозоната. С намаляването на причините за отлив на капитал ще се намали и вероятността от проблеми във финансовия баланс на въпросните държави.
В този контекст бих искал да изразя своята благодарност и уважение за отличния дух на сътрудничество към Европейския парламент и по-конкретно към комисията по икономически и парични въпроси. Комисията прие това предложение на 8 април, точно преди великденските празници, и само две седмици след това вие гласувате в пленарната зала законодателна резолюция и предложение за резолюция.
Благодарение на вашата бърза и ефективна работа Съветът ЕКОФИН ще може да приеме изменения регламент на 5 май. Така Европейският съюз ще бъде добре подготвен и ще реагира бързо, ако възникне нужда от друга подкрепа на платежния баланс. Това е мощен сигнал към държавите-членки, че Европейският съюз желае и е готов да помогне веднага щом се появят проблеми в платежния баланс.
Това очевидно не изключва възможността държавите-членки да се обърнат за помощ към други международни организации, например към Международния валутен фонд, с който Комисията при последните пакети за финансова помощ тясно си сътрудничеше.
Ще завърша с думите, че съм съгласен с твърдението във вашия проект на предложение за резолюция, че настоящата международна ситуация доказва уместността на еврото и че всички държави-членки извън еврозоната следва да бъдат насърчени да изпълнят критериите от Маастрихт, за да се присъединят към нея.
Председател
Съветът съобщи, че няма да прави изявление. Ето защо разискването ще продължи с оратори от политическите групи.
Zsolt László Becsey
Ще започна с благодарност към г-жа Berès за бързо подготвения доклад и ако г-жа Berès ме слуша, за това, че тя е чувствителна към този въпрос, което така или иначе е нещо положително. Аз обаче не разбирам защо следва да действаме по този въпрос така панически, като пренебрегваме гледната точка на обикновения член на Европейския парламент. В края на краищата, 25 млрд. евро, които са достъпни до този момент, могат спокойно да покрият спешната помощ, дадена на Румъния.
Тази тема се поставя за разискване за втори път в рамките на кратък период. В изказването, което направих през месец ноември, заявих, че увеличението на тавана е неправилно и бях прав. Причината за това увеличение беше не само във факта, че новите държави-членки представиха нови искания. Поддържам мнението, което имах и преди, аз все още мисля, че това е политически въпрос. Всъщност, срамно е, че с платежния баланс на държавите-членки извън еврозоната, който е в ужасно състояние, се занимава не Европейският съюз, а ние съвместно с Международния валутен фонд, някъде между кредитите за Турция и Пакистан. Това е безобразие спрямо държавите-членки.
До този момент ние мислехме, че, когато се присъединим, ще служим на един бог, а сега се оказва, че трябва да служим на няколко. От друга страна, трябва внимателно да проверим - доколкото вече поискахме Комисията да направи това през месец ноември, но без никакъв успех - какво доведе до тази ситуация. Тогава ще стане ясно, че основната причина е безотговорната икономическа политика, водена от правителствата на въпросните държави-членки, какъвто е случаят с Унгария. За това допринесе и Комисията със споделената отговорност за икономическата политика или по-скоро с липсата на такава. Също така ще стане ясно, че солидарността, оценявана като една от основните ценности на Европейския съюз, се провали, когато се стигна до вземане на предпазни мерки. На практика липсата на ликвидност на еврото също се крие зад платежните проблеми на държавите-членки и зад девалвацията на валутите. Това се дължи отчасти на предпазливостта на дружествата-майки, която стои в основата на уязвимата мрежа от дъщерни дружества на местно равнище, отчасти на факта, че те не получиха никаква определена практическа помощ от еврозоната, преди всичко от Централната банка, за разлика от техните приятели - държавите-членки от еврозоната, които повишиха ликвидността си възможно най-много. Друг фактор, който пречи да бъдат конкурентно неутрални, е, че поради уязвимостта на валутата държавите извън еврозоната не могат да се възползват от стимулите на бюджета, които се дават от останалите.
Доволен съм, че нашият доклад постави проблема за съпричастността на Европейския парламент. Вниманието на моите колеги може би е привлечено главно от специфичните условия за частична подкрепа, съгласувани с държавите извън еврозоната, които са в много трудно положение. Как стана така, че съгласно споразумение с унгарското правителство, докато напълно се пренебрегва един основен проблем на демографската тенденция в Европа, се предписва драстично намаляване на таксите за детските заведения. Намирам за особено възмутителен факта, че в допълнителното споразумение, подписано през месец март тази година, Унгария беше задължена да намали допълнителните национални директни плащания за селското стопанство. В края на краищата, това не е социален въпрос, но той беше включен в договора за присъединяване с цел да облекчи съществуващите основни пречки за конкуренция. Как можахте да постъпите така безнравствено заедно с безгръбначното унгарско правителство? Имате ли представа какви загуби ще понесат земеделските производители в Унгария и как се отразява това на репутацията на Европейския съюз? Разбира се, ние ще гласуваме предложението, тъй като то е крачка напред, но то показва само частична солидарност. Това, което трябва да постигнем, е пълна солидарност.
Elisa Ferreira
Г-жо председател, освен другите аспекти, кризата разкри не само огромните различия между държавите в еврозоната, което беше може би е най-важното заключение в доклада "EMU@10", но и крайната уязвимост на държавите, които са членки на Европейския съюз, но не са част от еврозоната.
Ето защо увеличаването на ресурсите на Европейския съюз, предназначени за справяне с кризата на платежните баланси, е от първостепенно значение. Затова ние приветстваме вдигането на тавана на финансовата помощ от 12 млрд. евро на 25 млрд. евро, а сега и на 50 млрд. евро.
Все пак, по-важно е да се заемем с първопричините на проблемите, отколкото с техните най-очевидни прояви.
Сега разширена Европа и еврозоната трябва да дадат нов смисъл на европейската солидарност и на целите на единството и реалната конвергенция. В това отношение трябва не само да разберем възможностите на европейските междуотраслови политики, но и да преразгледаме новите финансови инструменти, например еврооблигациите.
Финансовата подкрепа за платежните баланси е съществена, но тя не е достатъчна, за да гарантира устойчивостта на европейския проект и на европейската единна валута.
Guntars Krasts
(LV) Благодаря Ви, г-жо председател. Увеличаването в Европейския съюз на средствата за средносрочна финансова подкрепа до 50 млрд. евро в настоящата ситуация е необходимо. То е важен сигнал за държавите-членки на Европейския съюз и особено за тези, които се присъединиха към него сравнително скоро. Последиците от световната финансова криза за финансовото и икономическо положение на тази група държави са различни, но във всички беше значително отслабено вътрешното и международното доверие във финансовите системи на тези държави. Ето защо засилването на механизма за подкрепа от страна на Общността е израз на солидарност между държавите-членки; това ще стабилизира финансовите пазари и ще съдейства за намаляването на риска от неустойчивост в икономиката на Европейския съюз като цяло. Освен това засилването на механизма, осигуряващ средносрочна подкрепа, ще улесни държавите-членки при получаване на необходимото им финансиране от международните финансови институции. Подкрепям предложението на съответната комисия да възложи на Европейската комисия да информира Европейския парламент за меморандума за съгласие с държавите-членки относно приемането на подкрепа, както и относно необходимостта след две години да се преразгледат условията, даващи основание за такава подкрепа. Благодаря ви.
Alain Lipietz
Г-н председател, г-н член на Комисията, за втори път трябва да увеличаваме гаранцията, предоставена от Европейския съюз за преодоляване на трудностите, които изпитват държавите-членки извън еврозоната. За втори път: вече я увеличихме през месец декември.
Г-н Макрийви ни поздрави за това, че действахме така бързо. Действахме бързо и през декември и бихме искали да кажем на г-н Макрийви, както преди малко г-жа Berès каза, че вдигането ...
Да, г-н Макрийви, моля? Моля? Г-н член на Комисията ...
... Ние бихме искали да се прилага принципът на взаимността, под което разбирам, че когато Парламентът изисква да представите проект на регламент относно хедж фондовете, вие незабавно отговаряте, и в същите срокове, които ние спазваме, когато искате да се увеличи подкрепата за защита на платежните баланси.
Ние наистина сме в криза; може би не трябва да заседаваме всеки ден, но поне нека не чакаме шест месеца, откакто Европейският парламент поиска от Комисията да изработи директива за хедж фондовете!
Ясно е, че, що се отнася до тази подкрепа, ние напълно се споразумяхме за необходимостта от увеличаването на кредитния лимит, поради което съм леко изненадан от бележките на г-н Becsey. През месец декември имахме същото разискване. Г-н Алмуния обясни на г-н Becsey, че самото унгарското правителство поиска помощ от МВФ, а не от Европейския съюз и че точно Европейският съюз беше този, който каза: "Но ние също можем да ви помогнем".
Напълно е ясно, че Европейският съюз е задължен да проявява солидарност към държавите извън еврозоната, но в същото време няма причина средствата от МВФ, в набирането на които всички ние, включително Унгария и Румъния, имаме принос, да бъдат отхвърляни.
Така в доклада на г-жа Berès - който ние при всички положения ще гласуваме - има две неща, които ни безпокоят. Първо, какъв е смисълът на казаното в параграф 4, че трябва да поемем отговорността за солидарността между държавите, след като в параграф 11 е посочено, че при никакви обстоятелства не сме обвързани със задълженията на държавата? Вярно е, че не сме обвързани със задълженията на държавата, но няма смисъл да се изтъква това, когато казваме, че ще бъдем солидарни един към друг.
Вторият проблем се отнася до твърдението, че няма никакво правно основание да се увеличава тази солидарност, но именно Комисията има задължението да осигури такова основание. Ние сме в криза и е време да получим правно основание.
Werner Langen
(DE) Г-н председател, най-напред бих искал да благодаря на г-жа Berès за бързината, с която подготви проектодоклада. Както ви е известно, процедурата включва два етапа. Първият са консултациите; становището относно регламента на Съвета. Това не е процедура на съвместно вземане на решение. На този етап ние в комисията бяхме единодушни, че нарастването от 12 на 25 и след това на 50 млрд. евро е правилната стъпка, която трябва да предприемем. Три от държавите-членки вече се възползваха от фондовете: Унгария, за чието състояние и вътрешната й отговорност преди малко говори г-н Becsey, Латвия и Румъния. Тези европейски фондове ни дават възможност да осигурим ефективна подкрепа и активно да помогнем на държавите, които срещат трудности в погасяването на дълговете.
Въпреки това не трябва да забравяме, че в същото време международните институции решиха да увеличат финансирането от страна на международните финансови институции - Международния валутен фонд (МВФ), Световната банка и банките за развитие - до 1100 млрд. щатски долара. Това означава, че разполагаме с двоен инструмент. Отчитайки собствената си отговорност, Европа даде своята вноска за увеличаването на това финансиране. На този фон проектът на резолюция, който ние от комисията по икономически и парични въпроси вчера вечерта гласувахме на основата на компромисни предложения, е съобразен с исканията на Парламента, условията и изискванията на Комисията и на правоспособния в това отношение Съвет с цел приемане на бъдещо законодателство.
Във връзка с това възниква правен въпрос относно еврооблигациите и член 100, който има обвързваща сила само в еврозоната. Ако приемем, че в съществуващите договори няма правно основание за еврооблигациите, ще бъдем прави. От друга страна обаче, на Комисията трябва да бъде възложена задачата да проучи необходимите условия, които преди всичко биха направили тези мерки възможни. Считам, че това е отговорен начин на действие.
Ето защо нашата група ще подкрепи предложението като цяло - както предложението за регламент, така и предложението за резолюция. Надяваме се, че това не означава Европа да се натовари с допълнителна финансова отговорност, което би провалило всеки бюджет. Ето защо таванът от 50 млрд. евро към настоящия момент е напълно оправдан. Ако възникнат нови проблеми, няма да можем да си затворим очите пред тях.
Dariusz Rosati
(PL) Г-н председател, бих искал да изразя недвусмислената си подкрепа за предложението на Комисията да удвои размера на финансовата помощ, разрешена на новите държави-членки, които са извън еврозоната. Бих искал да поздравя Комисията за бързата й реакция и също така да благодаря на нашия докладчик г-жа Berès.
Настоящата криза показа без всякакво съмнение, че новите държави-членки, които не са в еврозоната, могат да бъдат особено уязвими от колебанията във финансовите пазари често не поради техни собствени грешки. Тук беше казано, че помощта на Европейския съюз следва да произтича от принципа на солидарността. Напълно съм съгласен с това, но бих искал да добавя, че тази солидарност се налага и поради факта, че не новите държави-членки предизвикаха кризата и че не те са отговорни за сътресенията на финансовите пазари, така че тяхното подпомагане е напълно оправдано.
В същото време бих искал да добавя, че независимо от това, дали предложението е оценено и подкрепено или не, най-ефективният начин за елиминиране на подобни заплахи в бъдеще е да позволим на тези държави да влязат в еврозоната възможно най-бързо. Това ще струва по-малко и ще донесе на Европейския съюз по-голяма стабилност.
Edit Herczog
(HU) Г-н председател, г-н член на Комисията, г-жо Berès, ние не сме в състояние да предвидим продължителността и мащабите на кризата, но непрекъснато следим нейното развитие. Дори да не сме в състояние да се справим с кризата ex ante, трябва да се опитаме да сведем до минимум времето за реакция и да постигнем максимално ниво на прозрачност, демокрация и ефективност. Като говорим за времето, ние сме в положението на гръцкия бог Кронос - докато той се опитва да овладее кризата, времето поглъща собствените му деца. Ако не предприемем бързи и ефективни действия, ние ще станем жертви на кризата. Европейската система от институции трябва да влезе в ролята на Рея, съпругата на Кронос, което означава, че ние трябва да надминем Кронос, или с други думи, да се възползваме по най-добрия начин от времето и да се справим с кризата. Бих искала да благодаря на Европейския парламент, Европейската комисия и Европейския съвет за съвместното им решение в полза на солидарността и ефективността. Въпреки това, тъй като г-н Becsey повдигна някои въпроси от вътрешната политика, бих искала също така, ако позволите, да насоча вниманието ви към факта, че, докато се борим с кризата, наш дълг като членове на Европейския парламент е да работим и в националните парламенти. Това, от което се нуждаем, е не разцепление между управляващата партия и опозицията, а съдействие от страна на всяка партия, която участва в управлението на кризата. Това се отнася както за моята държава, Унгария, така и за всяка друга държава.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Бих искал да благодаря на Европейската комисия, на Съвета и на Европейския парламент за ефективността, с която изработиха тази мярка. Много от държавите-членки, които не са част от еврозоната, включително и Румъния, ще спечелят от увеличаването на този фонд за интервенция за нуждите на платежния си баланс. Без тази мярка ситуацията, възникнала в резултат от икономическата и финансова криза, щеше да бъде много по-трудна за държавите-членки извън еврозоната. Също така, като се има предвид, че държавите-членки, които използват еврото, понасят по-добре финансовата криза, бих предложил в меморандумите за разбирателство, които ще бъде подписани между Комисията и държавите-членки, за да могат те да се възползват от фондовете, на държавите-членки, особено на новите, да бъде напомнено задължението да вземат всички мерки за присъединяване към еврозоната.
Andrzej Wielowieyski
(FR) Г-н председател, г-н член на Комисията, напълно подкрепям доклада на г-жа Berès и отбелязвам, че самото съществуване на Г-20 вместо Г-8 е значителна стъпка напред.
Считам, че възприетите в Лондон позиции, особено от европейците, са приемливи, но не трябва да спираме дотук. Въпросът не опира само до това, да сме в състояние да следим по-добре пазарите и хедж фондовете или да подкрепяме платежните си баланси с инжекции от милиарди долари.
Международната валутна система не функционира правилно, защото не сме наясно с точната цена на стоките и услугите в различните държави. Ето защо би трябвало да стигнем по-далеч и да обмислим идеята за въвеждане на международна валута или поне на обща политическа система, обединяваща няколко основни валути.
Китай, Русия, много развиващи се страни, но също така и новите членки на Съюза - всички ние се нуждаем от стабилност и твърди правила.
Само че, г-н член на Комисията, това зависи и от нас, от Съюза.
Margarita Starkevičiūt
- (LT) Бих искала да насоча вниманието към един неприятен факт, скрит зад приятни думи. На практика Европа в момента е разделена на две - еврозона и не еврозона. Преди час разисквахме контрола върху финансовите пазари; очевидно е, че целта е да гарантираме равномерното движение на капитали и дейността на финансовите групи из цяла Европа. Това означава, че макроикономическото управление е оставено в ръцете на националните правителства и че държавите сами ще трябва да се справят с възникналите проблеми. Това не е правилното отношение, което ще ни помогне да заздравим общия пазар. Нуждаем се от общо макроикономическо управление, което ще бъде постигнато, ако подкрепим предложението на групата Дьо Ларозиер. Въпреки това, необходимо е това макроикономическо управление да се осъществи в общоевропейски мащаб, не само в рамките на еврозоната и това трябва да стане сега. Смятам, че едно от предложенията на Европейския парламент за заседанието на Съвета ЕКОФИН трябва да бъде разискването на макроикономическото управление не само на равнище еврозона, а на равнище Европейски съюз.
Чарли Макрийв
и, член на Комисията. - (EN) Г-н председател, г-н Becsey повдигна въпроса за условията по заемите. Позволете ми само да отбележа, че тези условия се обсъждат с правителствата и всички държави-членки в рамките на Съвета, така че не са наложени едностранно.
Известен брой оратори повдигнаха въпроса за правната основа за тази конкретна разпоредба. Използването на член 100 като основа за нов инструмент относно подкрепата от Европейския съюз за платежния баланс беше взето предвид от Комисията. Въпреки това, поради неотложността на проблема и необходимостта от приемственост, беше справедливо да се придържаме към съществуващите правни инструменти и да ограничим преразглеждането на Регламент (EО) № 332/2002 за установяване на механизъм, осигуряващ средносрочна финансова помощ за държавите извън еврозоната, до минимум, т.е. до повишаването на тавана, както се споразумя Европейският съвет, и до някои технически подобрения, явяващи се необходими на базата на опита, натрупан с прилагането на механизма за платежните баланси от миналата есен. Известен брой оратори повдигнаха този конкретен въпрос.
Позволете ми още веднъж да благодаря на Европейския парламент за ефективния начин, по който се отнесе към този конкретен документ.
Pervenche Berès
Г-н председател, вярно е, че понякога ни се иска Комисията да покаже известно чувство на отговорност и ефективност като Европейския парламент.
Бих казала на г-н Becsey, че според мен резолюцията, която ще гласуваме в залата, ясно подчертава проблемите, свързани с членството в еврозоната, както и значението на прилагането на практика на принципа на солидарността в Европейския съюз, и това е една от причините, заради които ние силно подкрепяме предложението.
Г-н член на Комисията, по отношение на член 100, проблемът не е дали член 100 ще се използва тук, а дали ние, в Европейския съюз, най-накрая ще си осигурим всички средства, за да се справим с настоящата криза и потенциалното й развитие в бъдеще.
Считаме, че Комисията трябва да прилага вторичното законодателство, така че в бъдеще да може да използва член 100 за решаване на проблемите в еврозоната, за която 50-те млрд. евро, които ще бъдат гласувани днес, не могат да бъдат използвани.
Това е духът на позицията на Европейския парламент и се надявам Комисията да чуе посланието, независимо дали при подготовката, в цялостния пакет от мерки, необходими за справяне с кризата, или при условията за изготвяне на меморандуми и условията за заемите в преговорите със заинтересованите държави-членки.
Председател
Беше внесено предложение за резолюция в съответствие с член 103, параграф 2 от правилника.
Разискването приключи.
Гласуването ще се проведе в петък, 24 април.
(Заседанието, прекъснато в 11,20 ч., се възобновява в 12,00 ч.)
