Rengimasis Europos Vadovų Tarybos susitikimui (2011 m. birželio 24 d.) (diskusijų tęsimas) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - diskusijų dėl Tarybos ir Komisijos pareiškimų dėl rengimosi 2011 m. birželio 23-24 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimui tęsinys.
Guy Verhofstadt
ALDE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, visų pirma svarbiausias šių diskusijų klausimas dabar, ko ketvirtadienį ir penktadienį galime tikėtis iš šios Europos Vadovų Tarybos. Kaip ir mano frakcija bei dauguma šio Europos Parlamento narių, tikiuosi, kad šį aukščiausiojo lygio susitikimą galėsime užbaigti ryžtingesniu, išsamesniu ir aiškesniu požiūriu į dabartinę krizę. Būkime sąžiningi, nepriėmėme visuotinio išsamaus požiūrio į šią krizę. Jis neįtrauktas nei į Tarybos, nei į Europos Parlamento darbotvarkę.
Martinui Schulzui norėčiau pasakyti, kad turiu keletą klausimų dėl reitingų agentūrų ir jų vaidmens kilus dabartinei krizei, tačiau pamėginkime paieškoti klaidų ir krizės šaltinių tarp mūsų pačių, galbūt ne už Europos Sąjungos ir jos institucijų ribų.
Būkime sąžiningi ir dėl dar vieno dalyko - kriznesibaigė. Manantieji, kad suteikus šiek tiek papildomų pinigų Graikijai krizpasibaigs (kalbu apie Graikiją ir eurą), klysta. Ši kriznesibaigir toliau tęsis, jeigu, pirma, nerasime Graikijai konstruktyvaus sprendimo, ir, antra, Europoje nesukursime tikros ekonominės ir politinės sąjungos. Taikant tokias priemones turėtų pasibaigti su euru ir Graikija susijusi krizė.
Vėlgi, ar įmanoma, kaip yra dabar, turėti vieną valiutą ir 17 vyriausybių, 17 ekonomikos strategijų ir 17 obligacijų rinkų, ko nėra niekur kitur pasaulyje? Mes vieninteliai Europoje manome, kad galime turėti vieną pinigų sąjungą ir 17 skirtingų politikos krypčių, 17 skirtingų valdžių ir 17 skirtingų obligacijų rinkų.
Ir taip kalbame ne tik mes, Europos Parlamento federalistai. Vakar dabartinis Tarptautinio valiutos fondo (TVF) generalinis direktorius J. Lipsky sakė, kad Europa turėtų sukurti vieną politinę ir ekonominę sąjungą šiai krizei įveikti. Vakar JAV finansų ministras T. Geithner sakė: "Gal jie gali sustoti ir pasikalbėti tarpusavyje; leiskite jiems sukurti ekonominę ir politinę sąjungą." Jeigu kitoje Atlanto pusėje jie žino, ką turime daryti, kodėl neturime drąsos žengti šio didžiulio žingsnio į priekį ekonominės ir politinės sąjungos link? Tai svarbiausias rytdienos Tarybos klausimas.
Kitas mūsų aspektas - turime padėti Graikijai, tačiau ne tik gynybiniu būdu. Mums reikalinga išsami griežto taupymo programa ir šiuo metu šis klausimas aptariamas su Graikijos vyriausybe. Galbūt planuojama imtis platesnių veiksmų nei numatyta dabar. Jeigu taip, tam reikalingas pozityvus planas.
Jie negali įveikti krizės vien taikydami griežto taupymo priemones. Jiems reikalingas augimas ir investicijos ir Europos Sąjungoje galime tai užtikrinti. Pvz., suteikime privačių investicijų garantijų. Graikijoje privačios investicijos nebeegzistuoja. Suteikime jiems Europos investicijų banko paskolų. Kodėl nepanaudojus privatizavimo programos dalies ne fiskaliniam konsolidavimui, bet naujų investicijų kūrimui ir augimui Graikijoje.
Dabar noriu paklausti J. Daulio, todėl tęsiu savo kalbą prancūziškai.
ALDE frakcijos vardu. - (FR) Kalbėsiu prancūziškai. J. Daulio frakciją sudaro partijos Nea Dimokratia nariai. Tai turi būti pasakyta labai aiškiai. Be to, jeigu norime, kad visos kitos šalys skirtų pinigų Graikijai, mums reikia, kad ir Graikijoje būtų pasiektas politinis sutarimas. Manau, galime paraginti J. Daulį, kuris buvo teisus sakydamas, kad reikia įtikinti savo kolegas politikus pasiekti šį politinį susitarimą, kad Graikijoje būtų galima įgyvendinti tokią politiką.
(Plojimai)
Štai ko mums reikia. Gerai žinau, kad duodame jums sunkią užduotį, pone J. Dauli, tačiau žinau, kad galite ją įvykdyti. Tikrai, tokioje padėtyje esančiai valstybei gyvybiškai būtina politinvienybė, ir padėtis nebus ištaisyta žaidžiant tokius nereikšmingus politinius žaidimus, kaip dabar Graikijoje. Belgijoje tai truko devynerius metus, pone B. Lange.
Pone pirmininke, būkime labai sąžiningi. Mums reikalingas griežtesnis ekonomikos valdysenos paketas nei dabar turimas.
Noriu kai ko tiesiogiai paprašyti Pirmininko J. M. Barroso, vakar Europos Komisijos pranešėjas spaudos konferencijoje sakė, kad priimant valdysenos paketą nereikalinga atvirkštinkvalifikuota balsų dauguma. Norėčiau, pone J. M. Barroso, kad tai pakeistumėte. Norėčiau paprašyti, kad Komisija kartu su Europos Parlamentu ekonomikos valdysenos paketui labiau taikytų Bendrijos metodą.
(Kalbėtojas sutiko atsakyti į klausimą, pateikiamą pakeliant mėlynąją kortelę pagal Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnio 8 dalį.)
Joseph Daul
(FR) Pone pirmininke, norėčiau Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcijos pirmininkui pasakyti štai ką. Esu tikras, kad kai jam su savo liberaliomis vyriausybėmis pavyks visiškai užtikrinti visų įvairių šalių solidarumą, aš ir mano frakcija jau būsime jį pralenkę Graikijos klausimu, ir čia, šiame Parlamente, jam apie tai priminsiu.
Guy Verhofstadt
(FR) Pone pirmininke, daugelyje šalių, kurias nurodJ. Daul, esame sudarę koaliciją su krikščionimis demokratais, todėl tai tikrai turi turėti poveikį. Tačiau nemanau, kad šią popietę, prieš tokį svarbų Tarybos susitikimą reikėtų pasinaudoti politine partija kiršinant vyriausybes tarpusavyje. Raginu jus, pone J. Dauli, nekiršinti liberalų ir Europos liaudies partijos(krikščionių demokratų) ar socialistų. Prašiau, kad įtikintumėte ir savo draugus iš partijos Nea Dimokratia, kurios daug narių, be kita ko, taip pat yra ir mūsų draugai, o kai kurie netgi yra perėję į mano frakciją ir kuri turi tik vieną tikslą - suvienyti Graikijos žmones, kad jie galėtų įveikti krizę. Jūsų vaidmuo šiuo klausimu gali būti labai svarbus. Pasikliauju jumis.
(Kalbėtojas sutiko atsakyti į du klausimus, pateikiamus pakeliant mėlynąją kortelę pagal Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnio 8 dalį, kuriuos pateikG. Koumoutsakos ir M. Ransdorf.)
Georgios Koumoutsakos
(EL) Pone pirmininke, man buvo malonu išgirsti G. Verhofstadtą sakant, jog dabar visi suvokia, kad Graikijos problema yra Europos problema. Kokią pareigą turi Graikija? Graikija turi toliau vykdyti svarbiausias struktūrines reformas ir privatizaciją.
Todėl norėčiau G. Verhofstadtui pranešti, nes akivaizdu, kad jis buvo suklaidintas, kad šiems dviem klausimams, kurie sudaro reformų esmę, Nea Dimokratia ne tik išreiškpritarimą, bet ir pati pateiktokius pasiūlymus. Tai Nea Dimokratia pasiūlymai, kurių vyriausybnegali įgyvendinti jau 18 mėnesių. Tokia tiesa.
Miloslav Ransdorf
(CS) Pone pirmininke, atidžiai klausiausi Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcijos pirmininko G. Verhofstadto ir norėčiau jo paklausti, ar esu teisus, manydamas, kad jo šūkis galėtų būti "Graikija yra visur, nes Graikija yra ne tik Europos Sąjungos valstybnarė, ji iš tikrųjų reiškia mentalitetą, todėl Graikija yra visur".
Guy Verhofstadt
Pone pirmininke, akivaizdu, kad jeigu neišspręsime Graikijos problemos, kils didžiulių problemų visoje euro zonoje. Dabar problemų jau kilo Portugalijoje; problemų yra ir Airijoje. Šiandieną Portugalijos ir Vokietijos, Airijos ir Vokietijos kredito kainos skiriasi daugiau kaip 800 bazinių punktų.
Todėl tai, ką darome, vadovaudamiesi solidarumu, kurio mums reikėjo nuo pat šio sunkmečio pradžios, tačiau kurio nebuvo, yra ne tik dėl Graikijos; tai turi būti skirta visoms euro zonos valstybėms narėms. Būtent dėl šio solidarumo stokos 2009 m. gruodžio mėn. problemą padarėme daug didesnę ir šiandien turime ją spręsti.
Jan Zahradil
ECR frakcijos vardu. - Pone pirmininke, šiandien Europos Parlamente labai įdomu.
Vis dėlto leiskite jums priminti, kad daugelis mūsų esame patyrę komunizmą, ir nuo tada padarėme didžiulę ir greitą pažangą, kad pasirengtume narystei Europos Sąjungoje.
Buvome teisingai priversti sau įrodyti, kad atitinkame Kopenhagos kriterijus, įrodyti, kad mūsų rinkos ekonomika visiškai veikia ir t. t., tačiau, deja, tokio lygio patikra nebuvo taikoma kai kurioms į euro zoną stojančioms Europos šalims. Kodėl? Paprasčiausiai tai buvo laikoma politiniu, o ne ekonominiu projektu, todėl kriterijų nebuvo paisoma; skaičiai buvo pakeisti tam, kad būtų priimtos tam dar nepasirengusios šalys. Tai problemos esmė, ir dabar susiduriame su padariniais bei esame kryžkelėje.
Patikėkite, nepaisant to, kad dauguma mano frakcijos narių yra ne iš euro zonos šalių, nenorime, kad euras žlugtų. Taip pat negalime jo ginti bet kokia kaina.
Aišku, įgyvendiname paskutinius finansinės pagalbos etapus. Ši Europos Vadovų Taryba turėtų pasiųsti aiškų signalą, kad jeigu šalies padėtis nėra tinkama euro zonai, tuomet ji turi ryžtis dideliems pokyčiams, nes kitaip euro zona neturėtų delsti iškelti jos skolos restruktūrizavimo ar net, kad ir kaip nepriimtinai tai atrodytų, išstojimo iš euro zonos klausimą.
Pone J. M. Barroso, jeigu to nepadarysite, tada pasakysiu jums, kas nutiks paskui: jūsų arba veikiau jūsų įpėdinio oponentai nebus tokie geri ir nuosaikūs euroskeptikai kaip aš, jie bus tikrai bjaurūs antieuropiečiai. Ir kodėl? Todėl, kad juos bus išrinkę pikti Vokietijos mokesčių mokėtojai ir nusivylę privatūs Prancūzijos bei Nyderlandų verslininkai, kuriems bus atsibodę mokėti kitų žmonių skolas, ir žinau, kad nei jūs, nei aš nenorime, kad taip nutiktų. Todėl imkimės atitinkamų veiksmų.
Kartu norėčiau jūsų paprašyti nebesinaudoti kiekviena krize ir ja nepiktnaudžiauti kaip galimybe toliau siekti viršvalstybinės darbotvarkės, kurios tikslas - sąjunga, panaši į fiskalinę ar mokesčių sąjungą, nes tai mūsų niekur neveda.
Tai nėra Europos krizė. Tai tik vienos klaidingos, pasenusios Europos integracijos sampratos krizė, ir viskas.
Rebecca Harms
Verts/ALE frakcijos vardu. - (DE) Pone pirmininke, ponia E. Győri, ponios ir ponai, mane stebina, kokios aktyvios staiga tapo diskusijos dėl sunkiausios krizės, kuri kada nors yra kilusi Europos Sąjungoje. Kai suvokiame, kad šiuo metu giname Šengeno sistemą, kad pirmininkaudami Tarybai nesugebėjome apginti spaudos laisvės Vengrijoje, kad mums reikėjo daug laiko netgi tam, kad pradėtume rasti bendrą Europos poziciją dėl Libijos ir Egipto, nestebina, kad prastėjant padėčiai Graikijoje, viskas, ką galime pasakyti, yra tai, kad nors dabar Europoje daug lyderių, nėra lyderystės.
Manau, tai viena iš didžiausių tinkamai neišspręstų problemų. Per šią krizę, kuri tęsiasi gerokai ilgiau nei Graikijos krizė, atsidūrėme tokioje padėtyje, kai visi Tarybos sprendimai priimami pavėluotai ir yra pernelyg siauros aprėpties. Idėja, kad Europos Sąjunga gali toliau gyvuoti tik tokia, kokią norime ją matyti, o europiečių gyvenimas pagerės, jeigu išgelbėsime Graikiją ir stabilizuosime padėtį Pietuose, iki šiol apskritai nebuvo keliama, ir manau, kad yra už tai atsakinga institucija, t. y. Europos Vadovų Taryba. Norėčiau pasakyti, kad Europos Parlamentas irgi ne visada yra sektinas pavyzdys. Pvz., Europos Parlamentas atsisaklaiku susiburti prieš šį istoriškai svarbų Tarybos susitikimą ir priimti rezoliuciją, skirtą būtent su šia istoriškai svarbia krize susijusioms problemoms spręsti. Mano nuomone, labai gaila, kad net šie kairiesiems priklausantys, kurie sėdi man iš dešinės, nesugebėjo laiku susirinkti, kad Europos Parlamento vardu padarytų pareiškimą Graikijos klausimu.
Norėčiau dar kartą aptarti klausimą apie problemas Graikijoje, nes manau, kad J. Daul yra įsipareigojęs Nea Dimokratia. Tačiau teisingumo požiūriu Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcija taip pat yra atsakinga G. Papandreou ir jo vyriausybei. Nors labai džiaugiuosi, kad vakar balsuojant buvo pareikštas pasitikėjimas juo, Graikijos vyriausybvis tiek turės nuspręsti dėl tinkamų krizės programų. Tai, kad yra toks neteisingas paskirstymas, kad našta tenka tik žemesniems visuomenės sluoksniams, kad Graikijoje nenustatomas kapitalo mokestis ir kad mokesčių vengimas Graikijoje irgi paplitęs, nesąžininga. Mūsų minėtas nacionalinis solidarumas turi būti ir tarp Graikijos elito, kuris galiausiai dar ir šiandien pelnosi iš krizės, ir jie irgi turi prisiimti dalį atsakomybės.
(Plojimai)
Apie Graikiją kalbame vis tą patį, nepasakome nieko naujo. Ilgesni terminai, palankesnės paskolos, be to, manome, kad skolą reikia atsargiai, sistemiškai ir saugiai restruktūrizuoti. Manau, tai, jog neįgyvendinta tai, kas buvo pripažinta teisingu sprendimu, t. y. kad našta turi tekti ir privatiems kreditoriams, yra Europos Sąjungos politinių lyderių nekompetencijos išraiška, nes bijome kredito reitingų agentūrų. Todėl klausimas, dėl kurio kilo ši krizė, tebėra pagrindinis veiksnys ir kol kas nesiimta politinės lyderystės jam išspręsti. Manau, kad tai pagrindinis klausimas, kuris turi būti aptariamas kelių dienų Europos Vadovų Tarybos susitikime.
Pone J. M. Barroso, linkiu jums sėkmės naudojant teisingesnio apmokestinimo planą kaip būdą įveikti krizę. Nežinau, ar tebesiekiate įvesti finansinių sandorių mokestį. Tebesame už jį. Šis Europos Parlamentas jam ne kartą išreišksavo paramą. Tačiau manau, kad ir mokesčių vengimas, nesąžiningos premijos, ir visi finansinę griūtį padėję nulemti veiksniai dar nesureguliuoti. Už tai jūs irgi esate atsakingi. Dėkoju už dėmesį.
Lothar Bisky
GUE/NGL frakcijos vardu. - (DE) Pone pirmininke, jeigu šiuo metu pažvelgtume į Graikiją, galėtume kai ko ir pasimokyti. Reikalavimai taikyti griežtas taupymo priemones ir parduoti paskutines valstybės sidabro atsargas Graikijos neišgelbės. Tačiau viskas yra kaip buvę. Prieš reikalaujant įsipareigojimų, reikalaujama dar daugiau griežtų taupymo priemonių ir privatizacijų. Kartu pasitelkus Europos semestrą tebemėginama šią bankroto patirtį pateikti valstybėms narėms kaip modelį.
Viskas išėjo taip, kad dabar svarstome, ar nevertėtų įsteigti privatizavimo agentūros, paremtos Vokietijos "Treuhand" modeliu. Pone B. Lange, Vokietijos "Treuhand" agentūra padardaug teigiamų dalykų. Tačiau kartu ji nulėmmasinę industrializaciją ir iššvaistvalstybės turtą. To pasekmės juntamos dar šiandien. Tačiau nenorėčiau to arogantiškai pristatyti kaip kieno nors kito klaidų.
Milijardai papildomos pagalbos Graikijai aiškiai nepakeitus krypties yra niekas kitas kaip apsauga bankams. Šiuo požiūriu galime apsieiti ir be savanoriško privačiojo sektoriaus dalyvavimo, taip mums sakoma. Tokiu atveju, sakyčiau, tai politinis burbulas.
Viskas bus kaip ir anksčiau. Mano nuomone, vienintelalternatyva yra radikalus mūsų finansų ir ekonomikos politikos pakeitimas. Tačiau šiems pokyčiams mums trūksta drąsos. Krizės priežastys nesprendžiamos. Mums trūksta drąsos užtikrinti didesnę demokratiją ir skaidrumą ir vykdyti mažiau politinės veiklos už uždarų durų. Taip Europos idėjai kyla grėsmir leidžiama plisti siaurų požiūrių nacionalizmui.
Norėčiau paprašyti, kad aukščiausiojo lygio susitikimas duotų aiškų signalą, tačiau jis neturi būti "tęskime kaip ir anksčiau".
Nigel Farage
EFD frakcijos vardu. - Pone pirmininke, kiekvieną kartą, kai paklausiu J. M. Barroso, koks yra jo planas B, jis man atsako, kad tokio plano nereikia.
Pone J. M. Barroso, kiekvieną kartą, kai prognozuoju, kad dar vienai šaliai reikės finansinės pagalbos, jūs sakote: "Ne ne, nėra jokios problemos." Ir štai vėl esame antrosios finansinės pagalbos Graikijai išvakarėse, o jūs sakote, kad "nėra alternatyvų". Turime toliau eiti šiuo keliu. Turime nepaisyti, kad Ispanijos obligacijų rinka mums rodo, jog toliau jų eilė. Į kokią netvarką mus įvėlėte? Jūs buvote 100 proc. neteisus dėl kiekvienos su euru susijusios prognozės, o dabar sakote, kad dėl šio paketo Graikija turės augimo galimybę, bet taip nebus. Taip, Graikiją reikės gelbėti trečią kartą, ir tai aptarinėsime jau po kelių mėnesių.
Turiu pasakyti, kad iš tikrųjų nemalonu stebėti, kaip jūs ir vis labiau bauginantis Tarptautinis valiutos fondas gąsdinate šalį, jos žmonėms sakoma, kad jie turi sutikti su šiuo griežtų taupymo priemonių paketu. Jie turi sutikti su tuo, kad jų ekonomika taptų tokio lygio, kad juos ištiktų visiška ekonomindepresija. Jiems sakoma, kad nėra kitų alternatyvų; tai savotiška sadomonetarizmo forma, ir tai juos siutina. Jie eina į gatves, smurtaujama - iš tikrųjų blogiau būti negali. Atėmėte iš jų ne tik pinigus, bet ir demokratiją.
Ką darytų geri, iš tikrųjų geri europiečiai? Jie suteiktų graikams alternatyvą, kad jiems būtų lengviau iš naujo įvesti savo valiutą, leistų ją devalvuoti, restruktūrizuoti skolas, nes jų skolos ir BVP santykis atsidūrvisiškoje aklavietėje. Ir tik tada tikri griežtų taupymo priemonių paketai gali būti veiksmingi. Ir tik tada Graikijos žmonės pripažins, kad turi taikyti šias taupymo priemones. Jeigu toliau eisime dabartiniu keliu, jis prives prie socialinės ir ekonominės nelaimės.
(Kalbėtojas sutiko atsakyti į klausimą, pateikiamą pakeliant mėlynąją kortelę pagal Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnio 8 dalį.)
Niki Tzavela
(EL) Pone pirmininke, norėčiau paklausti pono N. Farage'o, ar jis žino, kokio dydžio yra Jungtinės Karalystės užsienio skola, ir ar jis mano, kad JungtinKaralystė, būdama sala, galėtų susitvarkyti pati.
Nigel Farage
Pone pirmininke, JungtinKaralystvisa tai patyrprieš dvidešimt metų. Buvome valiutų kurso mechanizmo dalis. Neturėjome išeities, mėginome dirbtinai išsilaikyti Vokietijos markei taikydami dukart didesnes nei reikia palūkanų normas.
Britai be reikalo neteko 1 milijono darbo vietų. Laimei, išstojome iš valiutų kurso mechanizmo, palūkanų normos sumažėjo ir dešimtajame dešimtmetyje gyvenome gerai.
Negalite painioti skirtingų skirtingą augimo tempą ir skirtingas prekybos tendencijas pasaulyje turinčių ekonomikų. Mes pasimokėme. Dėkui Dievui, neprisijungėme prie euro zonos. Bijau, kad tie, kurie tai padarė, šiuo metu yra patekę į ekonominį kalėjimą.
Barry Madlener
(NL) Pone pirmininke, praėjusį antradienį J .M. Barroso pasakė, kad Graikija gali tikėtis Europos paramos. Jis pasakė: "Europa parems".
Kuo iš tikrųjų J. M. Barroso grindžia šiuos savo įgaliojimus? Ar nėra taip, kad finansinpagalba Graikijai aiškiai draudžiama pagal Lisabonos sutartį? Ar nėra taip, kad nacionaliniai parlamentai turi atskirai pritarti tokiai pagalbai? Ar nėra taip, kad ir jiems leidžiama pasakyti ne?
Komisijos įgaliojimai vis labiau plečiami. Galiausiai turime tai sustabdyti. Komisija save laiko visų Europos šalių valdytoja, galutine sprendimų priėmėja, vadovaujama J. M. Barroso. J. M. Barroso nėra demokratiškai išrinktas. Nvienas Europos pilietis nebalsavo už šį žmogų. Nedemokratiškai valdančią vyriausybę galiu pavadinti tik vienu žodžiu, t. y. diktatūra. Biurokratiška diktatūra, kuri nori padaryti sau pavaldžius graikus ir priimti sprendimus Nyderlanduose. Nepriimtina, kad J. M. Barroso gali spręsti, ar Nyderlandai turėtų teikti pagalbą. Yra tik vienas organas, galintis nuspręsti, ar Nyderlandai turėtų padėti Graikijai, ir tai Nyderlandų parlamentas.
Pagalba Graikijai beprasmė. Ji kenkia Nyderlandų ekonomikai ir piliečiams. Šiuo požiūriu J. M. Barroso iš tikrųjų buvo teisus. Galiausiai antradienį jis pats pasakė, kad net jeigu per stebuklą Graikijos skola išnyktų, problema nebūtų išspręsta.
Europos aukščiausiojo lygio susitikimas iš tikrųjų negali prieiti prie kitokios išvados. Ilgalaikis sprendimas graikams - iš naujo įsivesti drachmą, kurią būtų galima savaime devalvuoti. Taip kitoms valstybėms narėms nereikėtų apmokėti svetimos sąskaitos.
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - Pone pirmininke, tiesiog norėčiau atsakyti į du konkrečius man pateiktus klausimus.
Nesivelsiu į šią ideologinę diskusiją, nukreiptą prieš Europą, kurioje, turiu pasakyti, įdomu stebėti, kaip kraštutindešinir kraštutinkairsusivienijo prieš eurą ir Europos projektą. Todėl noriu dar kartą kreiptis į visas demokratines jėgas Europoje, šiame Parlamente, Graikijoje, kad rastume bendrą sprendimą ir darytume viską, kas įmanoma, kad Europoje užtikrintume augimą ir klestėjimą.
Du konkretūs klausimai buvo susiję su finansiniu mokesčiu ir su mūsų padėtimi dėl atvirkštinės kvalifikuotos balsų daugumos.
Kalbant apie finansinį mokestį, noriu patvirtinti, kad pasiūlymas, kurį pateiks Komisija (tikriausiai spalio mėnesį), bus dėl finansinių sandorių mokesčio. Atlikome poveikio vertinimą. Tikime, kad yra dvi galimybės: finansinių sandorių mokestis ir finansinės veiklos mokestis. Dabar teikti pasiūlymą dėl finansinių sandorių mokesčio nusprendėme dėl vienos priežasties - finansiniams sandoriams nėra PVM ekvivalento. Taigi šį pasiūlymą pateiksime spalio mėnesį.
(Plojimai)
Antrąjį klausimą iškėlG. Verhofstadt. Noriu aiškiai pasakyti, kad Komisija pritaria Europos Parlamentui dėl atvirkštinės kvalifikuotos daugumos balsavimo. Remiame jūsų platų užmojį. Taip pat ir Olli Rehn turės galimybę kreiptis į jus vėliau šią popietę, ryžtingai kreipsimės į jus ir į Tarybą, kad įvertintume, ar būtų įmanoma pasiekti galutinį susitarimą. Be to, manome, kad dėl Europos Parlamento pozicijų paketo, kuris dabar svarstomas, klausimu pasiekta didelpažanga.
Noriu pasveikinti jus, Europos Parlamentą, tuos, kurie su šiuo klausimu dirbo daugiausia, o ir Tarybai pirmininkaujančią Vengriją, kuri irgi padardaug svarbaus darbo. Galiausiai noriu jums visiems pasakyti, kad atsakomybės požiūriu susitarimo šiuo klausimu nebuvimo padariniai bus labai sunkūs, turint omenyje dabartinę padėtį.
Komisija pritaria Bendrijos požiūriui. Komisija pritaria didžiausiems įmanomiems platiems užmojams, manau, ir jūs brėžiate tą ribą.
Tokie yra konkretūs atsakymai į konkrečius klausimus.
Manfred Weber
(DE) Pone pirmininke, ponia Tarybos Pirmininke, pone J. M. Barroso, ponios ir ponai, Graikijos klausimu jau daug pasakyta. Norėčiau pridurti tik keletą dalykų.
Pirma, nepaisydami visų žmonių rūpesčių ir baimės, turime nepamiršti principų. Du principai, kuriais apibrėžiama Europa, yra solidarumas, kurio mes laikomės, ir asmeninės atsakomybės jausmas, kad Graikijos žmonės ir visi besinaudojantys kitų solidarumu patys prisiima atsakomybę.
Antra, paminėtas didelis išbandymas Europai ir rūpestis, kad projektas netgi gali žlugti ir kad senos problemos, kurias manėme įveikę, gali sugrįžti į Europos Sąjungą. Norėčiau visa tai apversti aukštyn kojomis ir pažvelgti pozityviai. Turime kalbėti ne vien apie problemas, bet ir apie sėkmę. Pvz., turėtume paminėti, kad kai kurioms Baltijos valstybėms pavyko įveikti krizę ir kad skyrus Europos paramą Airijai kitais metais pavyks grįžti į obligacijų rinką. Tai gali būti ir puiki galimybįrodyti žmonėms, kad kartu esame stipresni nei pavieniui.
Tokiomis aplinkybėmis pakankamai sunku spręsti antrą Tarybos susitikimui svarbų klausimą, t. y. migracijos klausimą. Tačiau abu klausimus sieja ypatingas ryšys, nes iš migracijos klausimo, visų pirma susijusio su Šengenu, taip pat matyti, kad veikia tas pats principas, t. y. kad vienu iš didžiausių Europos laimėjimų dabar abejojama dėl nacionalinio egotizmo. Esu tikras, visi matėme skaičius, kad į Italiją atvyko 18 000 pabėgėlių. Tačiau visi žinome, kad vargu ar Italijai 18 000 pabėgėlių per didelnašta, nes vien Belgijoje praėjusiais metais priimta dvigubai daugiau pabėgėlių. Todėl tokia Italijos reakcija, kokia ji buvo, nebuvo tinkama. Tai buvo Italijos vidaus reikalų ministro Umberto Bossi vidaus politikos sprendimas. Dėl kelių šimtų žmonių Prancūzija atnaujino sienų kontrolę, tai irgi paskatino vidaus politikos priežastys. Ir Danijoje priežastys buvo susijusios su vidaus politika.
Todėl iš Tarybos susitikimo norėčiau aiškių ženklų. Aptardami migracijos ir Šengeno klausimą, Europos Sąjungos valstybių ar vyriausybių vadovai privalo aiškiai pareikšti, kad nenorime nacionalinio egotizmo, ypač šioje srityje. Norime kovoti už didžiulę sėkmę, t. y. laisvą Europą. Pone J. M. Barroso, šiuo klausimu tikrai turėsite Europos Parlamento paramą .
Hannes Swoboda
(DE) Pone pirmininke, ponia Tarybos Pirmininke, Komisijos Pirmininke, pirmiausia norėčiau tarti keletą žodžių man artima tema ir tai, aišku, susiję su Kroatija. Tikiuosi, mums pavyks priimti sprendimą suteikti galimybę Kroatijai būti iš tikrųjų priimtai į Europos Sąjungą. Komisija šiuo atveju gerai pasidarbavo, Komisijos narys Š. Füle, jūs pats, pone J. M. Barroso, ir Tarybai pirmininkaujanti Vengrija. Jeigu toliau ateitų eilgerai savo užduotį įvykdžiusiai šaliai, tai būtų geras ir svarbus ženklas tokiam probleminiam regionui kaip Balkanai. Sakydamas "savo užduotį įvykdžiusiai" neturiu omenyje, kad turi būti išspręstos visos problemos. Splite ką tik susidūrėme su nepriimtinais atvejais dėl gėjų parado. Tačiau vyriausybei svarbu ginti pagrindines laisves ir teises.
Leiskite man pridurti keletą žodžių dėl Graikijos. Pone J. M. Barroso, jūs sakėte, kad jeigu nepriimsime sprendimo, pvz., dėl ekonomikos valdysenos paketo, piliečiams bus sunku tai paaiškinti. Tačiau, pone J. M. Barroso, piliečiams bus sunku paaiškinti ir tai, jeigu sutelksime dėmesį tik į griežtas taupymo priemones. Kalbėjote apie augimą ir sakėte, kad mums reikia ko nors, kas tą augimą skatintų, tačiau kas tai būtų, pone J. M. Barroso? Jūs negalite tikėti, kad augimą nulems vien griežtos taupymo priemonės, jeigu kartu nepasiūlysime alternatyvų. G. Verhofstadt paminėjo kelias problemas. Ne tik kairieji ekonomistai savo ekonomikos skyriuje, pvz., Le Monde, nors tai nėra kairiųjų pažiūrų laikraštis, rašgana aiškiai, kad griežtos taupymo priemonės - viena vertus, taip, mums reikia tam tikrų apribojimų, tačiau, kita vertus, mums reikalingas augimas ir investicijos.
Kai kalbama apie privatizaciją, pone J. M. Barroso, gerai žinote, kaip dabar priversti Graikiją greitai įsilieti į privatizacijos bangą, kaip sakL. Bisky, viskas išparduodama. Tačiau turime suteikti Graikijai laiko privatizuoti šiuos objektus, nes tai protinga padaryti tada, kai ji už šiuos objektus gaus tinkamą pinigų sumą.
Taip pat turime pasakyti, kad mums reikia investuoti šiek tiek pinigų. Jeigu sakote, kad norite skirti regioninių ir struktūrinių fondų lėšų, tada mums reikia atsisakyti bendro finansavimo įsipareigojimo, nes kitaip Graikija negalės šių lėšų panaudoti. Pone J. M. Barroso, laukiame, kol Komisija pateiks visus šiuos pasiūlymus. Pritariame apgalvotai politikai ir taupymui, jeigu jis būtinas, palankiai vertiname apribojimus ir restruktūrizavimo priemones. Tačiau be augimo šios priemonės neveiks.
Galiausiai, jeigu toliau elgsimės kaip dabar, neišgelbėsime nei Graikijos, nei savo bankų nei mokesčių mokėtojų; kils sumaištis.
Todėl, pone J. M. Barroso, ir tai, aišku, taikoma visai Tarybai, be struktūrinių priemonių, mums reikalingas ir augimas. Pasiūlymai dėl augimo ir užimtumo turi esminę reikšmę Graikijos ir pačios Europos ateičiai.
(Kalbėtojas sutiko atsakyti į klausimą, pateikiamą pakeliant mėlynąją kortelę pagal Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnio 8 dalį.)
Miloslav Ransdorf
(CS) Pone pirmininke, norėčiau H. Swobodos paklausti, ar jis sutinka su nuomone, kad krizkai kuriose valstybėse narėse naudojama kaip priemongudriai priversti piliečius realizuoti savo turtą. Ar jis irgi tai vertina taip pat?
Hannes Swoboda
(DE) Pone pirmininke, visose krizės apimtose šalyse buvo tikrų problemų. Nėra jokios prasmės tai neigti. Šia padėtimi galima piktnaudžiauti dviem skirtingais būdais. Ja galima piktnaudžiauti, kaip tai daro kai kurios kredito reitingų agentūros, pvz., konsultuojant taip, kad šalys bankrutuotų. Tačiau ja galima piktnaudžiauti ir darant politinius pareiškimus, kad mums nereikia nieko keisti. Jeigu kai kurie iš demonstracijų dalyvių Graikijoje arba, pvz., kitose šalyse, mano, kad galime elgtis kaip anksčiau, tada jie klysta. Todėl reiškiame visišką paramą G. Papandreou vyriausybės pasiūlytoms priemonėms. Šios priemonės - tai žingsnis teisinga kryptimi. Jas reikia remti, ir tai turi pripažinti kai kurie Graikijos profesinių sąjungų nariai, o vienintelis būdas įveikti šią padėtį - kartu siekti augimo politikos. Norėjau tai labai aiškiai pabrėžti. Kitaip tariant, neturi būti jokio nvienos pusės piktnaudžiavimo. Tai labai svarbu.
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Pone pirmininke, paskelbus vakarykščio balsavimo dėl pasitikėjimo Atėnuose rezultatus, kuriuos visi jau žinome, Vokietijos laikraštis Bild išspausdino straipsnį su antrašte "Graikijos lyderis išsilaikė. Europa gali atsikvėpti". Turiu pasakyti, kad ir mane nudžiugino šio balsavimo rezultatai, tačiau manau, kad atsikvėpti dar pernelyg anksti.
Taip yra todėl, kad per kitą savaitę mums reikia sėkmingai įgyvendinti griežtų taupymo priemonių paketą. Tai kitas didelis išbandymas. Ir net tada dar būsime smarkiai nutolę nuo galimybės atsikvėpti. Šiai krizei įveikti dar reikės papildomų veiksmų ir priemonių. Manau, visa tai, kas čia buvo pasakyta, teisinga. Graikijos žmonėms reikia šviesos tunelio gale. Jie mano, kad nuolat duoda ir tam nėra pabaigos. Graikijoje žmonėms atrodo, kad jie nuolat taupo ir tam nėra pabaigos.
Todėl augimo strategija tokia svarbi. Todėl privatizavimas turi esminę reikšmę siekiant atverti ir liberalizuoti šią apsaugotą ekonomiką. Todėl turime ryžtingai remti ir skatinti Graikijos valstybės skolos mažinimą. Tai turi būti patvirtinta demokratiškai. Tai, kas vyksta dėl pono A. Samaro, yra visiškai neatsakinga. Tačiau turime suteikti garantijų, pvz., investicijoms. Be to, pone J. M. Barroso, galėtume panaudoti nepanaudotas ES lėšas ir skirti jas Graikijai, nes galiausiai augimas bus naudingas ne tik Graikijai, bet ir visai Europai.
Jeigu pažvelgtume šiek tiek toliau į ateitį, svarbus yra ir dar vienas dalykas. Reikia stiprinti Stabilumo ir augimo paktą. Privalome užkirsti kelią būsimoms krizėms. Štai čia reikšmę turi atvirkštinkvalifikuota balsų dauguma. Nvienas paprastas pilietis nesupras, ką tai iš tikrųjų reiškia. Paprastai tariant, arba Stabilumo ir augimo pakte bus šitas mano ką tik paminėtas keistas techninis elementas ir paskui Stabilumo ir augimo paktas sugriežtės, arba ne. Tada negalėsime remti šio paketo. Mūsų nuomone, atvirkštinės kvalifikuotos daugumos balsavimas prevenciniame Stabilumo ir augimo pakto etape neišvengiamai būtinas.
Pone J. M. Barroso, man labai malonu girdėti, kaip dar kartą paaiškinote, kad Komisijos nuomonvisiškai tokia pat. Norėčiau matyti esminę šio Europos Parlamento paramą šiam projektui.
Sven Giegold
(DE) Pone pirmininke, dėkoju, pone G. Lambsdorffai, manau, kad Graikijai neatidėliotinai reikalinga politinvienybė. Tačiau pirmiausia pateikiami pasiūlymai turi būti tinkami. Šalyje bus vienybtik tada, jeigu vėl bus pasitikima politiniu ir ekonominiu elitu. Kad taip įvyktų, pateikti pasiūlymai turi užtikrinti vienybę. Tačiau norėčiau paprašyti štai ko: irgi norėčiau tam tikro nuoseklumo jūsų frakcijoje. Čia jūs reikalaujate euroobligacijų, tačiau Vokietijoje euroobligacijas paskelbėte tam tikra šventvagyste. Tai jūsų frakcija Vokietijos parlamente labiausiai priešinasi bendriems Europos ...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Pirmininkas
Pone S. Giegoldai, negalite naudotis mėlynosios kortelės procedūra, jeigu neketinate užduoti klausimo. Todėl ponui G. Lambsdorffui tikrai nėra į ką atsakyti.
Niki Tzavela
(EL) Pone pirmininke, kaip graikas, norėčiau padėkoti Europos Komisijai, Tarybai ir Europos Parlamentui už visą iki šiol Graikijai suteiktą paramą. Visų pirma norėčiau padėkoti visiems Komisijos nariams, kurie sunkiai dirbo visus 18 mėnesių, kad padėtų Graikijai įveikti krizę.
Šiandien Europos Parlamente daug kalbėjome apie Europą. Šiame daugiašaliame Parlamente norėčiau pateikti tik vieną patriotinę pastabą. Mes, graikai, suteikėme Europai jos pavadinimą ir lemiamai prisidėjome prie to, ką vadiname Europos civilizacija ir Europos vertybėmis. Ko prašome mes, Graikijos politikai ir Graikijos žmonės? Prašome jūsų pagarbos ir jūsų solidarumo. Ką galime pažadėti? Kad labai sunkiai dirbsime, kad vėl pastatytume savo šalį ant kojų, taigi pirmiausia tai mūsų problema ir mus pačius reikia dėl jos kaltinti.
Leiskite man pateikti tris pasiūlymus ...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Andrew Henry William Brons
Pone pirmininke, į darbotvarkę bus įtrauktas klausimas dėl daugelio tariamų prieglobsčio prašytojų iš Libijos ir Tuniso. Tunisas - šalis, nuvertusi savo diktatorių, tad nuo ko šie tunisiečiai bėga? Nuo demokratijos? Galbūt eilės pradžioje turėtume tikėtis pamatyti neseniai diktatoriumi buvusį Z. el A. Beną Ali?
Libija - karo zona. Tačiau žmonės netampa prieglobsčio ieškotojais vien dėl to, kad gyvena pavojingoje šalyje. Turi būti kas nors, dėl ko konkretus asmuo atsiduria pavojuje. Atrodo, ginčijamasi dėl to, ar Italija, ar Malta turėtų juos priimti ir apgyvendinti, nes tai pirmosios šalys, kurias jie pasiekia, o gal juos turėtų apgyvendinti kitos valstybės narės? Mano atsakymas yra toks: nviena šalis neturėtų jų priimti apgyvendinti ir anksčiau ar vėliau juos reikėtų išsiųsti atgal į Šiaurės Afriką.
Jeigu pagal ES prieglobsčio taisykles iš tikrųjų yra taip, kad vien prašymo suteikti prieglobstį pateikimas yra pakankamas pagrindas, kad atsirastų pareiga juos priimti, tada reikėtų keisti taisykles. Taisykles kuria žmogus, jis jas gali ir keisti. Jeigu tai reiškia, kad valstybės narės, o gal ir pati ES turės netaikyti kitų tarptautinių susitarimų, tegul taip ir būna. Migracija neatpažįstamai pakeitvalstybes nares. Atėjo laikas sustabdyti migrantų srautą ir skatinti atvirkštinį procesą.
Į darbotvarkę įtrauktas ir Kroatijos stojimo klausimas. Kokių veiksmų imsis ES, kad užtikrintų, jog referendumas būtų surengtas sąžiningai, išklausant abi šalis ir išleidžiant vienodas pinigų sumas? Įtariu, kad laisvas ir sąžiningas referendumas nėra tikėtinas. Šalyje bus labai daug ES propagandos, o pasisakantieji prieš Kroatijos narystę bus išstumti iš diskusijų.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Pone pirmininke, kitas Europos Vadovų Tarybos susitikimas bus taip pat susijęs su pasitikėjimu. Pasiekėme istoriškai svarbų momentą. Jis istoriškai svarbus, nes nustatysime uždavinius, kuriuos Europos Sąjungai reikės spręsti, ir į kuriuos dabar turime reaguoti tik atsakingai. Ši reakcija glaudžiai tarpusavyje susijusi.
Tačiau pirmiausia norėčiau pasveikinti Tarybai pirmininkaujančią Vengriją atlikus didžiulį darbą ir už jį pareikšti padėką. Visų pirma norėčiau už darbą padėkoti valstybės sekretorei Enikő Győri, kuri visada visur dalyvavo. Ji sudargriežtą darbotvarkę, kurios pirmininkaujančiai valstybei pavyko laikytis, ir išlaikdraugišką požiūrį į Europos Parlamentą, už kurį dar kartą noriu padėkoti.
Šis pusmetis buvo tikras iššūkis, nes Tarybai pirmininkaujančiai Vengrijai reikėjo ne tik įveikti uždavinius, bet ir patys uždaviniai buvo nauji. Tik pagalvokite apie Europos semestro inicijavimą bei institucionalizavimą ir ekonomikos valdysenos šešių priemonių paketą, sudarytą taikant bendro sprendimo procedūrą, dėl kurio bus laikomasi visiškai naujo ekonominio požiūrio.
Ir su artėjančiu Tarybos susitikimu, ir su paketo klausimais, dėl kurių dar reikės rasti kompromisą, siejami didžiuliai lūkesčiai. Kartu Tarybai ir Europos Parlamentui tenka didžiulatsakomybdėl susitarimo, nes jiems reikia nuspręsti, ar jie nori vadovautis bloga patirtimi, dėl kurios susilpnėjo Stabilumo ir augimo paktas ir kuri netiesiogiai lėmkrizę, ar nori užbaigti susitarimų ir prastų sandėrių sudarymo valstybių narių lygmeniu politiką ir galiausiai suteikti erdvės naujam požiūriui į ekonominę politiką, kuriuo remiantis būtų priimami bendri Europos sprendimai, kuris būtų paremtas bendrai nustatytomis taisyklėmis ir kuriuo galiausiai būtų įgyvendintas integracijos ekonominės politikos aspektas, daugiausia dėmesio skiriant stipriai Europai. Piliečiai, nacionaliniai parlamentai ir rinkos - visi tikisi, kad Europos Sąjunga vienodai formuos Europos ekonomiką pagal bendrai pripažintas taisykles, kad būtų užtikrintas bendros valiutos stabilumas, o Europos piliečiai veiksmingai apsaugoti nuo krizės.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Pone pirmininke, Europos Parlamento nariai visiškai supranta, kad diskusijos Europos Vadovų Taryboje, kurias numatyta surengti birželio 23-24 d., toliau bus sutelktos į tebesitęsiančią krizę ir problemas, susijusias su euru, ir į Graikiją. Tačiau norėčiau prisijungti prie tų, kurie pažymėjo, kad darbotvarknesibaigia šiais klausimais. Taip pat privalome aptarti iškeltus klausimus dėl dalykų, turinčių esminę reikšmę laisvės, teisingumo ir saugumo erdvei, visų pirma Šengeno sistemai, kuri turbūt yra svarbiausias laisvo asmenų judėjimo pranašumas.
Negalime leisti, kad į po Šiaurės Afriką išplitusį demokratijos troškimą būtų reaguojama kaip nors kitaip nei aiškiai ir kategoriškai. Be to, ši reakcija negali būti Šengeno sutarties reforma. Priešingai, Šengeno sutartį reikėtų griežtinti. Yra precedentų, aiškiai rodančių, kad susidūrus su netikėtu, staigiu migracijos spaudimu, kaip 2004-2006 m. nutiko Kanarų salose Ispanijoje, reakcija negali būti vien "daugiau geresnės Europos", bet ir parama įgyvendinant geresnės demokratijos reikalavimą kaimyninėse šalyse.
Žinome, kad šį spaudimą patyrMalta, Italija ir Prancūzija, tačiau turime labai aiškiai pasakyti, kad Taryba privalo atlikti savo užduotį ir užbaigti prieglobsčio paketą, imigracijos paketą, FRONTEX reglamento reformą ir bent jau atnaujinti į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 80 straipsnį įtrauktą solidarumo sąlygą, o tai reiškia Direktyvos 2001/55/EB atnaujinimą.
Galiausiai taip pat norėčiau išreikšti rūpestį dėl paskleistos informacijos, kuria siekiama sukurti reagavimo mechanizmą, tam tikromis aplinkybėmis leisiantį atkurti ES vidaus sienas. Turime labai aiškiai pasakyti, kokį klausimą sprendžiame ir koks bus Europos požiūris, griežtai susijęs su ES institucijomis, kad padėtis netaptų nevaldoma ar net neveiksminga.
Adina-Ioana Vălean
Pone pirmininke, po atvirumo, tolerancijos ir entuziazmo eros Europoje pastaraisiais metais stebėjome, kaip mūsų vienybslopo ir išsiskyreuropiečių ir netgi šio Parlamento nuomonės dėl tokių klausimų kaip judėjimo laisvė, imigracija, nacionalinis interesas ir visų pirma pinigai.
Deja, ši pasaulinekonomikos krizparodo blogiausius mūsų nacionalistinio ir populistinio požiūrio aspektus. Kasdienių Graikijos nacionalinių politikų ir suinteresuotųjų subjektų deklaracijų netvarka tik padidina painiavą ir suteikia dar daugiau galimybių spekuliuoti rinkose. Kyla reali grėsmneigiamai paveikti kiekvieną valstybę narę.
Nors Graikijai tenka bendra atsakomybuž joje kilusią krizę, mūsų Europos lyderiams ji irgi turi tekti. Jeigu dar prieš metus ES parodesanti vieningai ir iki galo įsipareigojusi padėti Graikijai, dabar nešokinėsime nuo vieno pagalbos plano prie kito.
Mums nebereikia techninių sprendimų. Mums reikia sanglaudos, ryžto ir vienybės, nes mes dalyvaujame psichologiniame kare, ir išbandymas, susijęs su rinka, tenka Europos vienybei, o ne Graikijos griežtų taupymo priemonių planui.
Labai svarbu išreikšti vienareikšmę paramą ir paskatinimą, kad Europa palaiko Graikiją.
Be to, turėtume sumažinti palūkanų normą ir sudaryti lankstesnes ES lėšų gavimo sąlygas. Be to, Graikija taip pat turi būti pasirengusi savimi pasirūpinti. Nors reformos ir griežtos taupymo priemonės yra būtinos, taip pat turime prisiminti, kad norint atkurti padėtį, ilgainiui jų nepakanka. Turime grįžti prie ištakų, skatinti investicijas ir augimą.
Tikiuosi, rytoj nvienas Europos lyderis neatsisakys laikytis solidarumo pareigos, nes Graikija - tai tik vienas knygos, kuri vadinasi Europa, puslapis; todėl jei paremsime Graikiją, paremsime Europą.
Mario Borghezio
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, Graikijos klausimu pasakysiu, kad reikia įsiklausyti į tai, kas buvo aptariama, kad suvoktume, kokiame etape yra Europos valdymas. Iš tikrųjų dabar einame ten, kur akys veda, neturėdami jokių konkrečių tikslų. Nepasakyta nieko, kuo pasitikėčiau, jeigu būčiau Graikijos pilietis, galbūt Graikijos darbininkas arba netrukus žlugsiantis smulkus Graikijos verslininkas.
Kalbant apie imigraciją, girdėjau, kaip Italija kritikuojama, kad nebenori priimti pabėgėlių. Tačiau prieš kelerius metus C. Malmström padarviešą pareiškimą, kad prasidėjus masinės emigracijos iš Libijos tragedijai kiekviena šalis įsipareigojo priimti bent 800 pabėgėlių. Praktiškai jų niekas nepriima, ir ji pabrėžteigiamą Norvegijos atvejį. Jie išsilaipina Lampedūzoje, nedaugelis - Maltoje, ir mes vieninteliai juos priimame. Italija juos priėmė. Italija. Žmonės kalbėjo apie ministrą U. Bossi, taip pat minėtas vidaus reikalų ministras R. Maroni; jie abu priklauso rasistinei partijai Lega Nord, priėmusiai pabėgėlius. Tokia tiesa, nebent būtų įrodyta kitaip.
Galiausiai keliamas Kroatijos klausimas. Kroatijai labai svarbu įstoti į ES, tačiau vienodai svarbu prisiminti, kad popiežius įspėjo kroatus saugotis biurokratiškos, centralizuotos struktūros.
Mario Mauro
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, būtent dėl Tarybos birželio 24 d. darbotvarkės kompleksiškumo ir, jeigu galima taip sakyti, įtemptumo esame priversti kalbėti apie mums prieinamų priemonių trūkumus.
O kokios priemonės mums iš tikrųjų prieinamos? Europos Sąjunga. Europos Sąjunga - tai tebevykstantis, nebaigtas darbas, kurio taip dažnai tiksliai neužbaigdavome dėl savo silpnumo ir baimių. Europos Sąjunga mums prieinama, tačiau ne Jungtinės Europos Valstijos. Tai reiškia, kad jeigu nacionalinės vyriausybės dėl vidaus klausimų dvejoja, neturime priemonių, kuriomis galėtume pasinaudoti, kad įgyvendintume tai, kas galėtų išspręsti mūsų problemas. Norint sukurti mums galiausiai prieinamas Jungtines Europos Valstijas, reikės ne tik nacionalinių vyriausybių, bet visų pirma Europos institucijų lyderystės.
Tikiu, kad Pirmininkas J. M. Barroso, kurio šiuo metu jau čia nėra, antrąją kadenciją laimėjo dėl savo apdairumo. Labai norėčiau už jį balsuoti ir trečią kartą, tačiau dabar - dėl jo drąsos. Kitaip tariant, kadangi jis buvo perrinktas dėl savo apdairumo, norėčiau jį perrinkti trečiai kadencija dėl jo drąsos. Todėl, atsižvelgiant į Tarybai birželio 24 d. tenkančią įtemptą darbotvarkę, tikiuosi, kad Komisija ir Europos institucijos imsis lyderių vaidmens įtikinant nacionalines vyriausybes savo idealams suteikti pirmenybę bet kokių kitų savo interesų atžvilgiu.
Manau, kad tai vienintelis įmanomas kelias į priekį. Kitaip ir toliau diskutuosime apie tai, kad galbūt Prancūzijos vyriausybėmėsi su Šengenu susijusios iniciatyvos dėl vidaus priežasčių arba kad Italijos vyriausybatsisakkažką priimti ar kad Graikijos vyriausybtebėra per silpna, kad galėtų prisiimti tikrą atsakomybę už savo sprendimus. Tačiau svarbiausias klausimas glūdi kitur - mes negalėsime išspręsti savo problemų, jeigu nebus patikslintas Europos projekto politinis pobūdis.
Anni Podimata
(EL) Pone pirmininke, iš pradžių norėčiau prisidėti prie N. Tzavelos ir kartu jai, Europos parlamentams ir žmonėms labai padėkoti už suteiktą ir vis dar teikiamą paramą mano šaliai.
Kaip parodkelių pastarųjų dienų įvykiai, Graikija pasiryžusi toliau dėti pastangas, kad restruktūrizuotų savo finansus ir remtų struktūrinę reformą bei padarytų tai sėkmingai. Tačiau tam, kad šios pastangos sulauktų sėkmės, reikia įvykdyti dvi sąlygas. Pirmoji sąlyga - turime galėti suteikti žmonėms ne tik griežtas taupymo priemones, bet ir teigiamas perspektyvas, t. y. augimo, užimtumo ir naujų darbo vietų perspektyvas. Antroji sąlyga - mums reikia saugumo ir Europos Sąjungos paramos, politinės sanglaudos aplinkos, nes per krizę ir visų pirma kelias pastarąsias savaites tarp Europos sostinių, Europos Komisijos ir Europos Centrinio Banko vyko neoficialus dialogas, kurio metu kredito reitingų agentūros veikkaip keisti arbitrai ir kuris buvo susijęs su jau daug aptarinėjamu privačiojo sektoriaus dalyvavimu naujajame Graikijos gelbėjimo plane.
Šis keistas tarpininkavimas nėra naudingas nei Europos Sąjungai, nei politinei sąjungai. Mes turime užbaigti šią nedarną, nes tik esant politinei sanglaudai galime tikėtis tinkamų sąlygų, dėl kurių didžiulės Graikijos žmonių pastangos galėtų sulaukti sėkmės.
Sarah Ludford
Pone pirmininke, svarbus klausimas, kurį ES lyderiams rytoj teks spręsti, tas, ar jie imsis uždavinio gelbėti Europos laimėjimus bendros valiutos ir laisvo judėjimo srityse. "Daugiau Europos" nėra atsakymas į visus klausimus, tačiau tokiais svarbiais klausimais kaip šis turime stiprinti Europos gebėjimą priimti sprendimus. Sveikinu poną J. M. Barroso, kad šiandien jis padargerokai griežtesnį pareiškimą nei mums diskutuojant dėl Šengeno ir migracijos gegužės mėn. Tada jam reikėjo duoti griežtą įspėjimą Italijai ir Prancūzijai, kaip Manfred Weber iš PPE tai padaranksčiau savo diskusijose.
Vakar Financial Times buvo paskelbtas puikus straipsnis, kuriame Mario Monti apgailestavo dėl pernelyg pagarbaus elgesio su didžiosiomis valstybėmis narėmis ir "mandagumo kultūros" Taryboje, o tai reiškia, kad valstybės narės atsisakreikalauti viena kitos atsakomybės už nesėkmes. Dar šiurkščiau pavadinčiau tai "Pakasysiu tau nugarą, jeigu tu pakasysi man nugarą". Tai buvo pražūtinga Graikijos melagingos statistikos atveju. Mums reikia įgaliojimų priimti sprendimus ir imtis veiksmų ES lygmeniu svarbiausiais klausimais, tačiau mums reikalingas ir sąžiningumas, be kurio neįmanomas savitarpio pasitikėjimas.
Fiorello Provera
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, matėme, kad nviena šalis negali viena susidoroti su imigracijos problema. Labai svarbu turėti didelių migracijos srautų valdymo politiką, kuria būtų remiamas bendradarbiavimas vystymosi labui ir sudaromi daugiašaliai bei dvišaliai susitarimai su migrantų kilmės ir tranzito šalimis.
Deja, Europos išorės veiksmų priemonės nebuvo naudojamos paisant Sutartimi išreiškiamo požiūrio ar vizijos, kaip dabar konstatuoja Italija. ES pakraščiuose esančios valstybės narės dėl vienašalių iniciatyvų iš tikrųjų buvo priverstos susidurti su pabėgėlių krize ir negalėjo pasikliauti Europos solidarumu. Todėl raginu Komisiją apibrėžti, kokiais atvejais galime kalbėti apie perkeltųjų asmenų masinį srautą pagal Direktyvą 2001/55/EB dėl laikinosios apsaugos, ir taip nustatyti tikslius, išmatuojamus kriterijus, kuriuos būtų galima laikyti pastoviais. Toks patikslinimas yra svarbus siekiant skatinti veiksmingą bendrą migracijos politiką ir užtikrinti, kad našta būtų pasidalyta.
Jean-Pierre Audy
(FR) Pone pirmininke, norėčiau šiltai pasveikinti ministrę E. Győri, Tarybos Pirmininkę, su pirmininkavimu. Taip pat norėčiau pasveikinti Europos Komisijos pirmininko pavaduotoją ir pateikti dvi pastabas.
Pirmoji pastaba susijusi su Graikija. Manau, reikia konsoliduoti finansinę padėtį ir sukurti augimo skatinimo priemones. Kalbant apie finansinį konsolidavimą, aišku, kad labai sunku dorotis su praeitimi ir kartu planuoti ateitį. Siūlau įsteigti kreditų mediatorių, kuris galėtų prisiimti Graikijos blogą skolą taikant tinkamą finansinę arba pavaldžiąją struktūrą. Kadangi pasiekėme politinį susitarimą neleisti kapitalo nuostolių, galėtume padalyti Graikijos skolą ir taip suteikti galimybę Graikijos vyriausybei valdyti ateitį, o šis tarpininkas galėtų sureguliuoti praeitį restruktūrizavimo priemonėmis.
Kalbant apie palūkanų normas, reikalingas bankų indėlis, nes jie gavo didžiulį pelną, supirkę skolas esant 16 proc. palūkanoms ir paskui padvigubinę savo kapitalą, kai palūkanos nukrito iki 8 proc. Taip pat siūlau ištirti su valstybės garantuota skola susijusius finansinius sandorius, o ši užduotis galėtų būti pavesta Europos vertybinių popierių rinkų institucijai. Kredito įstaigos tam tikra prasme suteikė, kaip mes tai vadiname Prancūzijos teisėje, nesąžiningą paramą pernelyg prasiskolinusiai struktūrai. Jos nusižengir padaržalą, todėl turi ją atlyginti.
Augimo klausimu turime palaikyti Pirmininko J. M. Barroso siūlomą 1 mln. EUR planą ir parengti tinkamą Graikijos plėtros planą. Pritariu D. Cohno-Bendito išreikštai idėjai - kodėl nesusitelkus į karines išlaidas, kurios sudaro 4 proc. BVP? Be to, jeigu Europos Sąjunga galėtų tarpininkauti Turkijai ir Kiprui, manau, sutaupytume Graikijai 2 proc. jos BVP.
Tokios priemonės padėtų parengti Graikijos plėtros planą.
Edite Estrela
(PT) Pone pirmininke, mano lūkesčiai dėl ateinančio Tarybos susitikimo pakankamai nedideli, nes Europos Sąjunga yra pasidalijusi: užuot priiminėjus sprendimus, delsiama, o vietoj solidarumo vyrauja savanaudiškumas. Štai tokia dabar Europa.
Pažvelkime į Graikijos atvejį. Nekalbėsiu apie savo šalį, Portugaliją, nes naujoji vyriausybką tik atėjo į valdžią. Todėl viskas, ką galiu padaryti, tai palinkėti jai visokeriopos sėkmės dirbant ir Portugalijos, ir Europos labui. Pakalbėkime apie Graikiją. Graikija - tai ne tik bet kokia šalis. Jau ne vieną dešimtmetį ji visateisEuropos Sąjungos narir priklauso euro zonai. Svarbu prisiminti, kad Graikija buvo demokratijos lopšys. Šių aplinkybių turi pakakti, kad Europos Sąjunga pagarbiau vertintų Graikiją. Graikai atsakingi už baisią padėtį, kurioje atsidūrė, tačiau už tai atsakingos ir Europos institucijos.
Ministras pirmininkas G. Papandreou padarviską, kas jo galioje, kad įveiktų šią sudėtingą padėtį. Jis labai drąsiai ir oriai ėmėsi taikyti griežtas taupymo priemones, nepaisydamas, ar jos pagrįstos. Tai, kas dabar vyksta Graikijoje, vieną dieną gali nutikti Airijai, Portugalijai, Ispanijai, Belgijai, Italijai arba Prancūzijai. Turiu klausimą Europos institucijoms: kaip sunkioje padėtyje atsidūrusios šalys gali susimokėti joms taikomas gėdingas palūkanų normas ir kartu sumažinti biudžeto deficitą bei valstybės skolą, skatinti ekonomikos augimą ir kurti darbo vietas? Ar nemanote, kad taip elgiantis šioms šalims kyla grėsmnumirti ne nuo ligos, bet nuo vaistų?
Tai nėra tinkamas kelias. Reikia suderinto plano siekiant apginti bendrą valiutą, užkirsti kelią spekuliacijoms dėl užsienio skolos ir įspėti reitingų agentūras, kurios pirmiausia atsakingos už krizę, kurioje atsidūrėme.
Charles Goerens
(FR) Pone pirmininke, pirma atsargumo priemonė, kurios reikia imtis, jeigu norime užkirsti kelią didžiulei nelaimei, tai nustoti pavojingai rizikuoti. Sutinku su Pirmininku J. M. Barroso, kad Graikijos vyriausybturi daryti viską, ką gali, kad išspręstų vidaus problemas, kad Europos Sąjunga savo ruožtu galėtų imtis veiksmų. Kitaip tariant, Graikija turi atgauti savo patikimumą.
Ar nereikėtų raginti taip pat atsakingai elgtis ir visų kitų ES šalių vyriausybių? Ar visi politiniai lyderiai žino apie savo pareiškimų dėl Graikijos per pastaruosius 18 mėnesių poveikį? Europos Vadovų Tarybai atėjo laikas rytoj padaryti galą savo narių nesutarimams.
Kad Graikijos kriznesukeltų domino efekto, kurio taip baiminamasi visoje euro zonoje, reikia keturių dalykų: pirma, vieningos Graikijos ir ekonomikos bei biudžeto gelbėjimo plano; antra, vieningos Europos Sąjungos ir Euro grupės pozicijos dėl to paties tikslo; trečia, šiek tiek daugiau laiko nei iš pradžių planuota, visų pirma dėl privatizacijos; ir ketvirta, solidarumo, kuris būtų suprantamas tinkamai ir kurį sudarytų ne tik naujos paskolos, bet ir, visų pirma, techninGraikijos partnerių ir pirmiausia Komisijos pagalba.
Paulo Rangel
(PT) Pone pirmininke, pirmiausia noriu pasakyti, jog tikiuosi, kad ši Europos Vadovų Taryba priims labai atsakingą sprendimą, visų pirma atsižvelgdama į pastarųjų savaičių ekonomines aplinkybes. Ji turi veikti atsakingiau nei buvusi Taryba, dėl artėjančių rinkimų mėginusi atidėti problemą trims mėnesiams. Tikiuosi, kad priėmus šį atsakingą sprendimą žmonės iš esmės suvoks, kad ekonominiai ir finansiniai klausimai Europai turi esminę ir lemiamą reikšmę, tačiau jie yra priemonpasiekti pagrindinį Europos tikslą - išlaikyti taiką.
Jeigu problemas vertinsime tik taip, valstybės narės ims viena kita nepasitikėti, bus sudaromi dideli skirtumai, o pietų ir šiaurės bei vidurio ir pakraščio valstybės ims tarpusavyje konkuruoti, galiausiai Europos Sąjunga žlugs.
Manau, svarbiausia šioje Europos Vadovų Taryboje, nepaisant techninių sprendimų ar politinių nesutarimų, žinoti, ar norime, kad Europos projektas toliau būtų galiojanti Europos taikos strategija. Manau, šis klausimas pagrindinis.
Daugelio lyderių kalbose, nepaisant to, ar jie yra iš sunkumus patiriančių šalių, ar iš mokančiųjų ir grynąjį indėlį įnešančių šalių, pastebiu neatsakingą diskursą, kuris neretai susijęs su tam tikromis labai neigiamomis tautų ypatybėmis. Dėl šios priežasties ir tik dėl jos noriu paraginti Europos vyriausybių vadovus prisiimti atsakomybę ir surasti sprendimus, kuriuos taikant, Europa galėtų surasti išeitį ir įveikti susidariusią padėtį.
Gianni Pittella
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, kaip ką tik teisingai pasakM. Mauro, Europos vyriausybės sprendimus, susijusius su krize, priima bijodamos ir nepasitikėdamos viena kita.
Man Europa panaši į 2:0 pralaiminčią futbolo komandą, kurios žaidėjai mano, kad gali įveikti problemas, nebeperdavinėdami vieni kitiems kamuolio, ir mėgina patys pelnyti įvarčius. Tačiau jokių rungtynių negalima laimėti žaidžiant pavieniui. Nei D. Maradona, nei Pelé negalėtų laimėti šių krizės rungtynių vieni patys. Graikijos krizę buvo galima sukontroliuoti, kai ji dar tik prasidėjo. Tačiau mes to nepadarėme ir dabar atsidūrėme labai sudėtingoje padėtyje, kurią reikia įveikti, visiems laikams paliekant nuošalyje žlugdantį pavydą ir nevykusius ekonominius sprendinius.
Turime pasakyti tiesą ir pripažinti, kad daugelis dabartinių vyriausybių vadovų yra antrarūšiai lyderiai. Jie negali suprasti, kad krizę sukėltikrai ne Graikija ir net ne su valstybės garantuojama skola susijusi padėtis, o finansų rinkos, kurios iki šiol buvo nereguliuojamos. Dabar vyriausybės vėl siūlo mums įprastą užnuodytą masalą: sureguliuokime viešąsias sąskaitas ir pamatysime, kas liks gyvas. Tačiau gyvųjų neliks, ir visų pirma nepaliksime gyvos gyvybiškai svarbios Europos visuomenės dalies. Mums reikia siekti augimo, išteklius nukreipiant ir skiriant moksliniams tyrimams, mokymui ir svarbiausiems uždaviniams, ir taip įsukti sėkmės ratą.
Galiausiai apie imigraciją turime kalbėti aiškiai. Šengeno sistemos nereikėtų liesti; ją nebent reikėtų stiprinti, tačiau jos nereikėtų liesti, nes tai neatskiriamas laimėjimas, pagrindas, ant kurio stovi Europos Sąjunga. Migrantų srautus reikia reguliuoti iš Briuselio, kad būtų skatinama įtrauktis, solidarumas ir saugumas.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Pone pirmininke, šiame Europos Vadovų Tarybos susitikime Vengrija baigs pirmininkauti Tarybai. Reikėtų pagirti šios pirmininkaujančios valstybės pastangas užbaigti svarbius klausimus, įskaitant kai kuriuos, kurie labai prieštaringi.
Šis susitikimas labai svarbus, nes paaiškės, ar bus įgyvendintas Europos semestras. Valstybės narės turi taikyti rekomendacijas, kad nebūtų pakenkta stabilumui. Dabar atėjo laikas valstybėms narėms įrodyti savo atsakingą įsipareigojimą paisyti naujojo mechanizmo.
Reikia stabilumo arba konvergencijos ir vidaus reformų programų, tačiau jų nepakanka. Reikia susitarti dėl ekonomikos valdysenos reikšmės. Europos Parlamentas, įdėjęs daug pastangų, pasiekkompromisą, ir tikiuosi, kad rytoj balsuojant jam bus pritarta. Dabar Tarybos eilpatvirtinti esminę reikšmę Europos Sąjungai turintį paketą.
Pastaruoju metu dažnai aptariama Šengeno erdvė. Akivaizdu, kad reikia keisti vertinimo mechanizmą. Vienašalis sienų atkūrimas nėra geras sprendimas. Jeigu valstybnarnegali įvykdyti su išorės siena susijusių savo įsipareigojimų, reikia, kad paramos priemones teiktų ir įsikištų FRONTEX.
Nepasikeitus padėčiai Taryba Komisijos siūlymu gali kvalifikuota balsų dauguma nuspręsti iš naujo ribotą laiką imti taikyti pasienio kontrolę. Manau, vienašalis sienų atkūrimas, kaip vyksta dabar, nėra geras sprendimas.
Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės ataskaitos dėl romų įtraukties į Europos Sąjungą paramos priemonių ir dėl išvadų, susijusių su ES Dunojaus regiono strategijos taikymu, gali reikšti svarbius etapus įgyvendinant šias Europos Sąjungai gyvybiškai svarbias politikos kryptis.
Tunne Kelam
Pone pirmininke, didėjant šiai ekonomikos krizei, vienas iš jos veiksnių, t. y. Stabilumo pakto silpnumas, virto patikimumo krize.
Šiuo atžvilgiu kalttenka visiems. Dabar esame kritinėje padėtyje, kurioje svarbu ir solidarumas, ir atsakomybė, tačiau solidarumas nereiškia tik "visi už vieną". Kiekviena valstybnarturi prisiimti atsakomybę už Europos Sąjungos nuosavybę ir pradėti veikti bendros Europos gerovės labui.
Mums iš tikrųjų reikia daugiau Europos, o daugiau Europos reiškia daugiau drausmės, įskaitant konkrečias priemones, skirtas tiems, kurie pažeidžia taisykles.
Kad būtų atkurtas euro zonos patikimumas, Komisija turi veikti tvirčiau ir kartu labiau nepriklausomai įgyvendindama ekonomikos valdyseną ir atlikdama priežiūrą. Komisijai reikia įgaliojimų, kad galėtų įvertinti valstybių narių ekonominę padėtį ir laiku teikti rekomendacijas bei duoti įspėjimus.
Tačiau esminis dalykas bus politinvalia ir gebėjimas taikyti baudas. Jų taikymas turi tapti taisykle, o ne politinių derybų objektu. Tarybos vaidmenį reikėtų tinkamai apriboti vykstant procedūroms, kuriomis skiriamos sankcijos. ES patikimumą galima atkurti, gerinant statistikos kokybę, ateityje neleidžiant jokių manipuliacijų fiskaliniais duomenimis ir jų klastojimo.
Mano šalis Estija didelę ekonomikos krizę išgyveno prieš trejus metus. Tačiau mes ėmėmės veiksmų, subalansavome biudžetą ir įstojome į euro zoną. Latvija irgi ėmėsi veiksmų ir akivaizdžiai atkūrpadėtį.
Visi už vieną ir vienas už visus. Visi turime imtis veiksmų ir reformuoti savo visuomenę. Išlaidų mažinimas skausminga priemonė, tačiau tai vienintelis būdas norint grąžinti augimą ir stabilumą.
Seán Kelly
Pone pirmininke, šiandien daug girdėjome apie nuolatinį davimą ir nuolatinį karpymą. Į šią maišatį norėčiau įtraukti dar vieną aspektą, kuris yra nuolat imti. Visų pirma kalbu apie ECB mano šaliai Airijai nustatomą palūkanų normą. Ryžtingai kovojame, kad įveiktume ekonominius sunkumus. Tačiau tai mums nepadeda.
Gerai, kad EP ir Komisija supranta, jog su mumis elgiamasi neteisingai ir nesąžiningai. Tokios palūkanų normos, kokia yra dabar, nustatymas prilygsta akmens užkabinimui skęstančiajam ant kaklo, nors kartu jam siunčiama ir gelbėjimo valtis.
Visų pirma Tarybos norėčiau paprašyti rytoj sumažinti Airijai palūkanų normą. Jeigu ji tai padarytų, vėl sugrįžtų augimas, vykdytume savo įsipareigojimus ir būtume puiki tauta, vėl taptume Europos dalimi.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Pone pirmininke, tikiuosi, kad Europos Vadovų Taryba patvirtins tris sėkmingus Tarybai pirmininkaujančios Vengrijos tikslus: Dunojaus strategiją, romų strategiją ir stojimo derybų su Kroatija išvadą. Tačiau svarbiausias tikslas būtų šešių priemonių teisės aktų paketo dėl ekonomikos valdysenos patvirtinimas. Vengrų ekspertai ir diplomatai nusipelno didžiausių pagyrų už savo puikų darbą, nes jiems pavyko sumažinti klausimų, dėl kurių ginčijosi Taryba ir Europos Parlamentas, kiekį ir jų liko tik keli. Kad derybos vyktų toliau, Vengrijos vyriausybei reikia kuo aukštesniu lygmeniu siekti kompromisų. Tačiau dar neaišku, ar Viktoro Orbáno vyriausybturi pakankamai politinio kapitalo tai padaryti. Ar G. Matolcsy, kuris prieš tai atvirai ir smarkiai nepritarEuropos semestrui, gali įtikinamai argumentuoti ekonomikos valdysenos stiprinimo naudai? Tikiuosi, dar galime pasiekti, kad Taryboje įvyktų lūžis. Europai reikia kuo greičiau imtis ekonomikos valdysenos modelio.
Ilda Figueiredo
(PT) Pone pirmininke, rimta ekonominir socialinpadėtis, kurioje yra atsidūrusios kelios ES valstybės narės, ateinančioje birželio mėn. Europos Vadovų Taryboje turi būti apsvarstyta labai atidžiai, išsamiai išanalizuojant jos priežastis ir prisiimant atsakomybę už vis labiau neoliberalią ES politiką, pvz., privatizavimus ir darbo nuvertinimą, dėl kurio didėja socialinnelygybė, ekonominiai skirtumai, nedarbas, skurdas ir socialinatskirtis. Tarybos nariams nerūpi darbuotojų ir paprastų žmonių kovos, deja, jie siūlo įtvirtinti neoliberalią politiką, dėl kurios didelę krizę jau patyrGraikija ir Airija, o Portugalijai ir kitoms valstybėms narėms ji dar gresia.
Galiausiai jie siekia, kad vykdant kapitalo ir finansines spekuliacijas būtų lengviau gauti pelną ir visada tų pačių grupių, t. y. darbuotojų, labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių, ūkininkų ir žmonių, kuriems tokios sumažintos investicijos ir griežto taupymo politika turi neigiamą įtaką, nenaudai.
Franz Obermayr
(DE) Pone pirmininke, dabartinES migracijos politika nevykusi. Tai rodo Komisijos planai įgyvendinti vadinamąsias judumo partnerystes, kad neva iš Šiaurės Afrikos atplūstų masžmonių. C. Malmström daug kartų teigė, kad Europa tariamai priklausoma nuo imigracijos iš Šiaurės Afrikos. Tačiau tai, kad daugumai valstybių narių tenka kovoti su dideliu nedarbu, visų pirma jaunimo nedarbu, tyčia ignoruojama. Libijoje per pastaruosius 20 metų gyventojų padvigubėjo. Atvėrus Šiaurės Afrikos vartus, spaudimas Europos darbo rinkai dar labiau padidėtų. Todėl mums nebereikia daugiau imigrantų iš Šiaurės Afrikos, veikiau turime apskritai sustabdyti imigraciją. Mūsų piliečiai šiuo atžvilgiu nenori judumo partnerysčių, jie nori readmisijos partnerysčių. Mūsų piliečiai nenori atvirų sienų, veikiau siekia iš naujo įvesti sienų kontrolę ir stiprinti FRONTEX. Tai irgi reikėtų apsvarstyti ateinančiame Tarybos susitikime, aptariant imigracijos politikos "pažangą".
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Pone pirmininke, daugiausia laiko skyrėme diskusijoms apie krizę Graikijoje ir teisingai darėme, nes tai didžiulproblema. Tačiau vykstant vakarykštėms diskusijoms J. M. Barroso taip pat paprašmūsų paremti Šengeno klausimą. Tai, kad J. M. Barroso paprašmūsų Europos Parlamento paramos, reiškia, jog jis tikisi labai sunkios padėties ir sunkių pokalbių su įvairių vyriausybių vadovais. Norėčiau pasakyti, kad man pačiai kaip lenkei ir visiems Lenkijos žmonėms Šengeno erdvir laisvė, kurią ji suteikia keliauti po Europą, buvo laisvės ir Europos Sąjungos simbolis, vienas iš svarbiausių Europos Sąjungos pranašumų ir didžiausių nuopelnų. Negalime leisti, kad ši laisvbūtų apribota arba Šengeno erdviširtų, nes būtent tokie sprendimai ir politika lemia suvokimą apie ES. Todėl paraginčiau ne tik ginti Šengeno sistemą, bet į ją kuo greičiau įtraukti Bulgariją ir Rumuniją.
Bogusław Liberadzki
(PL) Pone pirmininke, vykstant šiandienos diskusijoms man buvo labai smagu matyti dvi stovyklas, į kurias pasidalyta dėl priežasčių, susijusių su dabartine padėtimi ir rekomendacijomis. Vienoje stovyklos pusėje - neoliberalai, kitoje - kairiųjų pažiūrų EP nariai. Akivaizdu, kad po tiek mėnesių trukusių diskusijų dėl padėties Europoje pirmiausia priėjome prie išvados, kad, pirma, yra labai didelgrėsmir, antra, kad būtinas bendradarbiavimas. Šiuo atžvilgiu džiaugiausi girdėdamas šiandien pasakytus J. M. Barroso žodžius, kad bus pateiktas pasiūlymas dėl finansinių operacijų mokesčio. Man malonu, kad taip bus. Gaila, kad dar nesvarstome galutinio projekto, tačiau pats faktas, kad toks projektas yra, labai sveikintinas. Jeigu galima, norėčiau pabrėžti dar vieną dalyką - šiuo metu daugiausia dėmesio skiriame euro zonai, tačiau Europos Sąjungoje yra ir ne euro zona, tad turėtume užtikrinti, kad šioje srityje irgi nekiltų problemų.
Simon Busuttil
(MT) Pone pirmininke, imigracijos klausimu rytoj tikimės trijų dalykų. Pirma, kad būtų apsaugota Šengeno erdvė, nes ji reiškia laisvę mūsų piliečiams ir yra vienas iš matomiausių dalykų Europos Sąjungos piliečiams. Antra, tikimės pasidalijamosios atsakomybės ir už išorės, o ne tik už vidaus sienas. Reikalausime stiprios FRONTEX agentūros, taip pat didesnio solidarumo ir teisingo bei sąžiningo atsakomybės pasidalijimo. Be to, reikės aktyviau bendradarbiauti su Viduržemio jūros pietų regiono šalimis, kuriose įvyko revoliucijos. Visų pirma labiausiai mums rytoj reikia tikros politinės valios. Jeigu jos pritrūks, niekada nepasieksime to, ko norime.
Maroš Šefčovič
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - Pone pirmininke, šiandienos įdomios ir aktyvios diskusijos aiškiai įrodo, kad Europos Vadovų Tarybos darbotvarklabai reikšminga ir gyvybiškai svarbi Europos ateičiai.
Daugelis mūsų intervencinių priemonių susijusios Graikija. Žinome, kad padėtis Graikijoje labai sudėtinga ir kad lengvų sprendimų nėra. Sutinku su visais sakiusiais, jog labai svarbu Graikijos žmonėms įrodyti, kad kalbama ne vien apie karpymus ir griežtas taupymo priemones, bet ir kad tunelio gale yra šviesa ir kad iš tikrųjų galime padėti Graikijai vėl sugrįžti prie augimo.
Todėl kartu su griežtomis taupymo priemonėmis reikėtų vykdyti augimui palankią politiką ir priemones. Esu visiškai tikras, kad Europos Sąjunga ir Komisija gali tai padaryti. Galime padėti Graikijai gerinti administracinius gebėjimus. Galime padėti Graikijai geriau įsisavinti struktūrinių fondų lėšas ir jas skirti strategiškai augimui svarbiems sektoriams, o Graikijos valdžios institucijoms - pagerinti mokesčių surinkimo kokybę.
Žinome, kaip padėti šalims pagerinti savo švietimo sistemas. Manau, galime visa tai padaryti dabar, ir Komisija pasirengusi imtis tokių veiksmų. Esame pasirengę sujungti techninės paramos programas, kurios būtų taikomos kartu su sunkiomis, griežtomis taupymo priemonėmis, kurias Graikijos valdžios institucijoms teks taikyti. Taip norime aiškiai parodyti, kad Europai rūpi; Europa - tai solidarumas ir Europa gali padėti, jeigu šalis atsidūrtokioje nelaimėje.
Tačiau tokią pačią žinią turi siųsti ir Graikijos politikai. Galime padaryti viską, kas įmanoma, tačiau mums reikia, kad Graikijos valdžios institucijos aiškiai parodytų vienybę ir akivaizdų norą spręsti sunkius šios šalies klausimus. Mano ir Komisijos kreipimasis į Graikijos politikus būtų toks: bendradarbiaukite, parodykite mums, kad esate vieningi, parodykite mums vieningą požiūrį į labai sudėtingus dalykus. Dabar tam tinkamas laikas ir šis žingsnis būtų labai pagrįstas.
Nedaug iš jūsų užsiminapie labai svarbų Europos semestro pabaigos klausimą. Tačiau dabar jį paminėsiu, nes mums reikia Europos Parlamento narių pagalbos, kad jie, grįžę į savo parlamentus, paaiškintų, kad Europos semestras pasibaigir prasideda nacionaliniai semestrai. Manau, žinome, ką reikia daryti; parengėme kiekvienai šaliai skirtas rekomendacijas, kurios kiekvienai valstybei narei labai teisingos, labai sąžiningos ir labai išsamios, tačiau dabar mums reikia nacionalinių valdžios institucijų ir nacionalinių vyriausybių bendradarbiavimo, kad valstybėse narėse būtų iš tikrųjų įgyvendintos ir įvykdytos reformos. Tik taip pagerinsime Europos ūkio kokybę ir konkurencingumą į gerąją pusę ir Europos ekonomiką pakreipsime nauja linkme.
Norėčiau dar kartą patvirtinti, kad Europos Komisija siūlys finansinių operacijų mokestį. Mums reikia atlikti labai išsamų poveikio vertinimą, ir jis jau netrukus bus baigtas. Tai bus vienas iš mūsų pasiūlymų ir indėlių į bendras diskusijas šiais labai svarbiais klausimais. Europa vėl lyderiaus šiuo klausimu ir tikimės, kad nuo jos neatsiliks mūsų partneriai pasaulyje.
Keli iš jūsų minėjo Šengeno erdvę ir svarbą vykdyti aukštos kokybės imigracijos politiką. Norėčiau jus patikinti, jog mums visiškai žinoma tai, kad laisvir asmenų teisės į laisvą judėjimą Europoje yra vienas iš svarbiausių laimėjimų, ir turėtume jį branginti. Komisija bus sutarčių sergėtoja ir bus pasirengusi veikti, jeigu imtų svyruoti pagrindiniai šių projektų pamatai.
Po pastarojo laikotarpio įvykių taip pat turime pripažinti, kad mums reikia priimti kompleksinį sprendimą dėl visų migracijos aspektų ir užtikrinti pasitikėjimą sistema. Todėl Komisija įsitikinusi, kad tinka tik koordinuotas ir Bendrijos procesas, o ne vienašalės valstybių narių iniciatyvos, kuriomis siekiama atkurti vidaus sienų kontrolę.
Mums taip pat reikia bendros, veiksmingesnės ir labiau apsaugančios Europos prieglobsčio sistemos. Padarysime viską, ką galime, kad užtikrintume, jog sistema būtų sukurta ir veiktų iki 2012 m. Toks yra Komisijos požiūris ir tikiuosi, kad Europos Parlamentas ir valstybės narės jam pritars.
Leiskite trumpai tarti kelis žodžius dėl ekonomikos valdysenos ir šešių priemonių paketo. Jau girdėjote Komisijos pirmininko poziciją ir turėsite galimybę šį klausimą išsamiau aptarti su mano kolega Komisijos nariu Olli Rehnu. Norėčiau pabrėžti tik vieną dalyką, t. y. svarbu, jog susitarimą sudarytume anksčiau, o ne vėliau, nes turime mažai laiko ir mums reikia naujų priemonių, kad ateityje galėtume geriau ir patikimiau valdyti Europos ekonomiką.
Ir baigdamas pasakysiu pastabą, susijusią su Kroatija. Manau, atėjo laikas pasveikinti Kroatiją, nes ji artėja prie istoriškai svarbaus momento, taip pat manau, kad tai turėtų būti labai teigiamas ženklas ne tik visiems kroatams, bet ir visoms Vakarų Balkanų tautoms.
Be to, norėčiau pasveikinti Europos Parlamentą bei jo pranešėją H. Swobodą ir Tarybai pirmininkaujančią Vengriją, kuri atliko puikų darbą nuėjusi taip toli ir suteikusi mums galimybę dabar pasiekti tokius gerus rezultatus.
Paskutinis padėkos žodis skiriamas Enikő Győri. Ji daug kartų sakė, kad nori, jog Tarybai būtų pirmininkaujama draugiškai nusiteikus Europos Parlamento atžvilgiu. Manau, ji tai įroddažnai dalyvaudama Europos Parlamento posėdžiuose. Taip pat norėčiau jai padėkoti už puikų bendradarbiavimą su Komisija.
Enikő Győri
einanti Tarybos pirmininko pareigas. - (HU) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, leiskite man paskutinį kartą dalyvaujant plenarinėje sesijoje kalbėti savo gimtąja kalba. Pirmiausia norėčiau visiems jums padėkoti už tai, kad pripažinote mūsų darbą, nes iš įvairių frakcijų EP narių išgirdome, kad Vengrija, pirmininkaudama Tarybai, gerai atliko savo darbą. Tikiu, kad iš tikrųjų verta Europos Sąjungoje Tarybai vadovauti nusiteikus draugiškai Europos Parlamento atžvilgiu.
Pirmininkas J. M. Barroso paminėjo šešių priemonių paketą, o pirmininko pavaduotojas M. Šefčovič paminėjo derybas su Kroatija ir įvairius dokumentus. Kadangi Europos Sąjungoje egzistuoja bendro sprendimo procedūra, Taryba ir Tarybai pirmininkaujanti valstybnarturi galimybę asmeniškai užmegzti santykius su daugeliu EP narių ir didinti institucijų savitarpio informuotumą apie kiekvienos iš jų problemas, ir tai, manau, mums visiems puiki galimybė.
Dėkoju, kad šiandien surengėte diskusiją. Manau, kad sutariame dėl pagrindinių principų ir svarbiausių vertybių, apie kurias šiandien daug kalbėta, o kalbėta netgi apie Europos integracijos filosofiją, taip pat turiu pasakyti, kad dauguma EP narių kalbų atspindėjo šį mūsų tarpusavio susitarimą. Taip pat sutinkame, kad Europos Vadovų Tarybai šiomis dienomis tenka spręsti labai svarbius uždavinius. Atsargiau vartočiau žodžius "istoriškai svarbus", nes, manau, pernelyg dažnai vartodami šią sąvoką ją nuvertiname.
Visiškai sutinku, kad baimir nepasitikėjimas yra prasti patarėjai, ir ES lyderiai rytoj ir poryt susitikime neturėtų pasiduoti tokioms emocijoms. Mano ir kartu Tarybai pirmininkaujančios Vengrijos kredo - visus savo veiksmus turime grįsti pasitikėjimu, netgi sakyčiau savitarpio pasitikėjimu, susijusiu su atsakomybės prisiėmimu ir solidarumu, kaip mus ir raginote. Ar būtų sprendžiamas ekonomikos politikos, arba Šengeno reformų, prieglobsčio ar plėtros klausimas, minėtos vertybės turi būti mūsų pamatas. Sprendimas, kurį siūldidžioji dauguma, - tai daugiau Europos, stipresnEuropa; Tarybai pirmininkaujanti Vengrija pastaruosius šešis mėnesius dirbo turėdama tai omenyje. Iš tikrųjų tvirtai tikime, kad didesne integracija galima išspręsti mūsų bendras problemas.
Galiausiai norėčiau pateikti informaciją, susijusią su klausimais, kurie buvo užduoti Tarybai pirmininkaujančiai Vengrijai ankstesnių Europos Vadovų Tarybų kaip namų darbai, t. y. kokie rezultatai ir laimėjimai rytoj bus pristatyti aukščiausiojo lygio susitikime, nes galiausiai turėjome susitarti dėl konkrečių dokumentų ir kitais klausimais.
Pradėsiu nuo ekonominių klausimų. Jau kalbėjome apie Europos semestrą ir norėčiau padėkoti pirmininko pavaduotojui M. Šefčovičiui, nes iš tikrųjų verta informuoti visuomenę, ką reiškia semestras. Taip užtikrinamas skaidrumas, kurio reikia norint žinoti, kaip valstybės narės pačios valdo padėtį, kad galėtume joms laiku siųsti įspėjimo signalus. Palankiai vertinu tai, kad Europos Parlamentas atidžiai vadovavosi šia praktika; šiame Europos semestre raginame valstybes nares griežčiau valdyti biudžetą ir kartu nustatome praktikos, kaip sunkiu darbu ir kūrybiškai siekti augimo, pagrindą.
Kalbant apie šešių priemonių paketą, netrukus Europos Parlamente šis klausimas bus išsamiai svarstomas. Norėčiau nurodyti dvi priežastis, dėl kurių pageidaučiau patvirtinti esamą susitarimą. Pirma, šis paketas geras. Jis yra geresnis už pradinį Tarybos pasiūlymą, be to, Taryba nustatydama kiekvieną savo darbotvarkės punktą Europos Parlamentui nuolaidžiavo. Netgi sutikome padaryti nuolaidų dėl kvalifikuotos balsų daugumos. Todėl turiu nesutikti su A. G. Lambsdorffo nuomone, kad visas paketas turi tik vieną stipriąją pusę, t. y. atvirkštinės kvalifikuotos daugumos balsavimą. Šio paketo pranašumas iš tikrųjų tas, kad į sistemą įtraukiami keli galių pusiausvyros aspektai, kuriuos taikant, ateityje galima išvengti tokių krizių kaip kilusi 2008 metais.
Laisvo asmenų judėjimo klausimu noriu jums pasakyti, kad birželio 9 d. Teisingumo ir vidaus reikalų taryboje Tarybai pirmininkaujanti Vengrija vienbalsiai patvirtino išvadą, kad laisvą judėjimą būtina išsaugoti, kad mums reikia persvarstyti jau turimas priemones ir kad tik jas išnaudojus ir tik tada, jeigu iš tikrųjų kiltų naujų problemų, dėl kurių reikėtų pritaikyti esamą acquis, išimtiniais atvejais galima imtis neeilinių priemonių, o išsamią tvarką reikėtų parengti tik pateikus konkretų teisės akto pasiūlymą, mano žiniomis, tai įvyks šį rudenį.
Ką tik sužinojau, kad paraleliai šiai plenarinei sesijai Taryba susitardėl vienintelio neišspręsto klausimo, susijusio su FRONTEX, todėl derybos dėl FRONTEX stiprinimo sėkmingai baigtos. Dėkoju Europos Parlamentui už bendradarbiavimą.
Kitas Europos Vadovų Tarybos pavestas uždavinys buvo padidinti Europos investicijų banko kreditingumą ir šiuo atžvilgiu mums pavyko susitarti su šiuo Europos Parlamentu, tai dar vienas mūsų laimėjimas, tikiu, kad tai buvo svarbus žingsnis padėties Šiaurės Afrikoje suvaldymo link.
Papildomai dar norėčiau atsakyti į tai, ką pasakC. S. Tabajdi. Turiu nesutikti su jo pastabomis dėl Vengrijos vyriausybės narių, nes, manau, jos paremtos vidaus politikos motyvais. Pirma, norėčiau jūsų paprašyti savo kolegų Europos Parlamento ekonomikos ir pinigų politikos komitete paklausti apie nacionalinio ūkio ministro György Matolcsy darbą, nes vakar dienos klausymo atmosfera šiek tiek skyrėsi nuo to, apie ką čia kalbėjote šiandien. Taip pat patarčiau jums perskaityti valstybių narių atsakymus į Komisijos siūlymus dėl Europos semestro. Visi gali reaguoti ir kritikuoti turinį, nes Europos Sąjungoje viskas sprendžiama diskutuojant bei keičiantis nuomonėmis ir tiesa tai, kad daug valstybių narių jau supeikturinį. Antra, norėčiau pažymėti vieną iš teigiamų Vengrijos pirmininkavimo ypatybių, mūsų sėkmės raktą į susitarimą su Europos institucijomis daugeliu klausimų, mums tai pavyko dėl sutarčių ir institucijų kompetencijos. Teikiame Tarybai šešių priemonių paketą žinodami, kad Tarybai pirmininkaujanti Vengrija padarviską, ką galėjo, kad būtų susitarta, kaip gyrPirmininkas J. M. Barroso ir per komitetų posėdžius mūsų EP kolegos. Todėl dabar teikiame paketą Europos Vadovų Tarybai, kuriai pirmininkauja Herman Van Rompuy, spręsiantis dėl veiksmų krypties.
Ir galiausiai, nors tai ne mažiau svarbu, norėčiau pakalbėti apie Kroatijos stojimą. Kaip jau sakiau, atsargiai vartočiau žodžius "istoriškai svarbus". Tačiau Kroatijos atveju, manau, iš tikrųjų pasiekėme istoriškai svarbų momentą, nes Vakarų Balkanams siunčiame labai svarbų pranešimą, t. y. kad jie turi ateitį Europos Sąjungoje. Tikrai tikiuosi, kad ES valstybių narių ir vyriausybių vadovai rytoj ir poryt priims politinį sprendimą dėl Kroatijos stojimo ir kad paskutinėmis Vengrijos pirmininkavimo valandomis, vėliausiai birželio 30 d., derybos bus baigtos. Europos Komisija dirbo be poilsio valandų, kad galėtų birželio 10 d. pateikti teigiamą ataskaitą. Galiu jus patikinti, kad ir Kroatija, ir Tarybai pirmininkaujanti Vengrija dirbo dieną naktį, kad taip įvyktų. Tarybos darbo grupės posėdžiavo kasdien, kad galėtume užbaigti darbą.
Galiausiai norėčiau padėkoti ne tik šiam Europos Parlamentui ir tą jau padariau, bet ir mūsų trejeto partneriams Ispanijai ir Belgijai už jų puikų bendradarbiavimą ir už tai, kad mums pavyko užbaigti 18 mėnesių trejeto programą, taip pat noriu palinkėti Lenkijai visa ko geriausio ir Europos Parlamentui draugiško pirmininkavimo.
Pirmininkas
Diskusija baigta.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Carlos Coelho
Būsima Europos Vadovų Taryba turi ypatingą reikšmę, nes bus diskutuojama dėl dviejų esminių Europos integracijos aspektų. Pirmasis - ekonominintegracija atsižvelgiant į ekonomikos valdysenos paketą, pagal kurį turėtų būti galima rasti geriausius sprendimus įveikti ekonomikos ir finansų krizę, ir konkrečias priemones labai sudėtingoje ekonominėje padėtyje esančioms šalims; šiuo tikslu Taryba turėtų aiškiai parodyti solidarumą ir atsakomybę. Antra, dėl šio sunkumų ir didelio migracijos spaudimo laiko, kurį dabar išgyvename, negalima žlugdyti didžiulės Šengeno sistemos, tapusios judėjimo laisvės sinonimu, sėkmės. Negalime radikaliai nukrypti nuo šios sėkmės ir, užuot tai darę, turime šią sistemą apsaugoti, stiprinti ir plėtoti. Tikiuosi, kad ši Taryba tvirtai, aiškiai pareikš ir pabrėš, kad valstybės narės turi paisyti ir tinkamai bei veiksmingai įgyvendinti Šengeno taisykles. Ji privalo atkreipti dėmesį į būtinybę gerinti valstybių narių solidarumą ir dalytis atsakomybe bei didinti FRONTEX įgaliojimus ir išteklius. Be to, ji turi pabrėžti poreikį sukurti tikrą Šengeno vertinimo mechanizmą, kurį taikant būtų tikrinama, ar laikomasi taisyklių ir sienų kontrolės, nustatomos problemos, padedama jas spręsti ir, kaip kraštutinpriemonė, valstybės narės baudžiamos už nuolatinį reikalavimų nevykdymą.
João Ferreira
Akivaizdžiai matomi dramatiški vadinamųjų griežtų taupymo priemonių padariniai. Kaip nemažai asmenų įspėjo prieš daugelį metų, Tarptautinio valiutos fondo ir Europos Sąjungos (TVF ir ES) programa Graikijai sukėlne tik ekonominę katastrofą, bet ir socialinę griūtį, tačiau paaiškėjo, kad ja nesugebėta pasiekti tariamai šią programą pateisinusių tikslų: deficito mažinimo tikslai nepasiekti, šalies valstybės skola šiuo metu turbūt yra apie 170 proc., o rinkose reikalaujamos valstybės skolos palūkanų normos didžiulės. Vis dėlto Europos Vadovų Taryba rengia naują puolimą. Jie nori ne tik įgyvendinti identiškai pritaikytas TVF ir ES programas Airijoje ir Portugalijoje, bet ir rengiasi dar stipriau pulti Graikiją, dar labiau spausdami jos žmones.
Tai patys naujausi veiksmai šiame kišimosi ir prievartavimo procese, turinčiame atvirą kolonijinį pobūdį. Jie ketina panaudoti ekonomikos valdyseną, kad institucionalizuotų intervencinę politiką ir priemones, susietas su esamų, tebevykdomų TVF ir ES intervencijų pavyzdžiais, ir padarytų jas nuolatines. Jie nori, kad kompleksinis paramos susiejimas ir nacionalinių sąskaitų bei politikos, kurias atidžiai prižiūri svarbiausios ES jėgos, išorės kontroltaptų nuolatinė. Nepaklusus jų diktatui (ar net kilus tokio nepaklusimo grėsmei) būtų skiriamos griežtos sankcijos. Šie nepriimtini pokyčiai rodo, kokia iš tikrųjų ši Europos Sąjunga yra degraduojanti, netinkamai reaguojanti ir nedemokratiška.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Priėjome esminį momentą, kai pagal ekonomikos valdysenos paketą sprendžiamas Europos ekonomikos ateities klausimas. Be to, už kelių dienų ES nuspręs dėl dar vienos ekonominės pagalbos Graikijai dalies. Mano nuomone, norint išbristi iš krizės, Europoje reikalinga didesnekonominintegracija, o ne papildomos sankcijos ar apribojimai. Dabartinę Europos Sąjungą sudaro euro zona ir likusios šalys, ir nors pačioje euro zonoje bendru sutarimu yra viena valiuta, ją taip pat sudaro 17 obligacijų rinkų ir 17 vyriausybių plėtros strategijų.
Todėl mano frakcija, Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcija, pasisako už teigiamų sprendimų priėmimą, pvz., glaudesnę ekonominę integraciją. Taip pat tikime, kad našta turėtų tekti tiems, kurie yra atsakingi už ekonomikos krizę (taip kilo ir finansinių sandorių mokesčio idėja), o ne tiems, kurie dėl jos nukentėjo, pvz., Graikijos piliečiams.
Be to, šis Europos Vadovų Tarybos susitikimas paskutinis pirmininkaujant Vengrijai, o Vengrija nenusipelno atitinkamų pagyrų, nes daugelį konkrečių politinių ES darbotvarkės projektų, su kuriais dirbo vengrai, įskaitant ekonomikos valdysenos projektą, nustelbpolitiniai klausimai, pvz., žiniasklaidos teisarba Vengrijos konstitucija. Tikiuosi, kad Lenkija, kuriai toliau teks pirmininkauti, nepaseks savo kaimynų pavyzdžiu ir kad Seimo rinkimų kampanija nenustelbs jos laimėjimų.
Sylvie Guillaume
Įdomu, koks bus šios Europos Vadovų Tarybos susitikimo rezultatas. Tai turėtų būti galimybdiskutuoti dėl pažangos, padarytos taikant prieglobsčio ir imigracijos politiką, arabų šalių revoliucijų padarinių Europos sienoms. Jeigu nusprendėme pasinaudoti šia galimybe, kad sustiprintume išorės sienų kontrolę, tada reikėtų iš karto pasakyti, kad ir vėl pasirinkome ne tą tikslą. Nepakanka tiesiog represinės politikos, kuri, kaip jau žinome, neveiksminga ir sukelia žmonėms daug kančių. Nepamirškime, kad prie Europos sienų yra žmonių, kuriems reikalinga apsauga, ir ši siena jiems neatsiveria dėl tokių apsimestinių pretekstų kaip sąnaudos ir piktnaudžiavimas. Neseniai paminėję Pasaulio pabėgėlių dieną, visų pirma laikykimės savo kaip europiečių įsipareigojimų, kurių valstybės narės nepagrįstai bijo kartu laikytis. Kitaip neįvykdysime 2012 m. termino, dėl kurio įsipareigojo tos pačios valstybės narės.
Zita Gurmai
raštu. - Rengiamės įtemptam Europos Vadovų Tarybos susitikimui, kuris, mano nuomone, bus istoriškai svarbus. Tarybai pirmininkaujanti Vengrija pasieksvarbių laimėjimų - patvirtinta Dunojaus strategija ir romų strategija. Tačiau tikiuosi, kad po gero, kokybiško, profesionaliai atlikto darbo jiems pakaks politinės įtakos ir ryžto pasiekti svarbius kitų sričių tikslus, pvz., dėl Kroatijos stojimo, migracijos ir labai svarbaus ekonomikos valdysenos klausimo. Jiems reikia sunkiai dirbti, kad susitartų 27 valstybės narės, kad būtų atspindėta Europos vienybir noras įveikti krizę bei išsaugoti Europos integracijos esmę. Stebiuosi, kad mano šalis pirmą kartą pirmininkavo ES tokiu sudėtingu laikotarpiu, ir tikiuosi, kad šią savaitę Europos Vadovų Taryba išpildys lūkesčius.
Andreas Mölzer
raštu. - (DE) Kadangi pasaulio imigracijos lyderpritraukia daugiau aukštos kvalifikacijos migrantų nei bet kuris kitas pasaulio regionas, o šiuo atžvilgiu tie, kurie negali užsidirbti pragyvenimui, greitai ir vėl išvyksta, Europa vykdo beveik gailestingą nekvalifikuotos darbo jėgos migracijos politiką. Esmyra tokia, kad dauguma į Europą atvykstančių afrikiečių yra ne pabėgėliai, o ekonominiai migrantai. Ši prekyba žmonėmis, apgaulingai prisidengiant pabėgėlio statusu ir humanitarinio pobūdžio prašymu suteikti prieglobstį, daro nepataisomą žalą prieglobsčio sistemai.
Europos prieglobsčio politika pasmerkta žlugti dėl nepageidaujamo ankstesnių pasiūlymų šalutinio poveikio - Dublino reglamentu siekta užkirsti kelią prieglobsčio turizmui. Dabar šalys, kurių išorės sienos nesunkiai pasiekiamos, perpildytos, tačiau dauguma prieglobsčio prašytojų vis tiek vyksta į dosniausias socialinės apsaugos sistemas taikančias šalis. Reikėjo tikėtis tik to, kad suteikiant prieglobsčio prašytojams tokias pačias galimybes patekti į darbo rinką ir gauti socialinį draudimą kaip ir šalies gyventojams bus paskatinta ekonominmigracija.
Nelegaliems imigrantams įgijus daugiau teisių jų išsiuntimas iš šalies tampa beveik neįmanomas. Vienoda prieglobsčio teisbūtų pageidautina tik tada, jeigu ji būtų grindžiama griežta nacionaline prieglobsčio teise, pvz., Danijos prieglobsčio teise, ir jeigu būtų numatyti įstatymų pažeidimo padariniai, pvz., susiję su nelegalių migrantų turistine viza.
Reikia griežtai atmesti Europos prieglobsčio sistemą, paremtą centriniais humanitarizmo ir pobūdžio "šiaip ne taip" principais. Galiausiai reikėtų aiškiai atskirti teisę į prieglobstį turinčius pabėgėlius ir ekonominius migrantus. Be to, reikia toliau plėtoti FRONTEX ir readmisijos susitarimus, o nelegalius imigrantus nuosekliai deportuoti.
Cristian Dan Preda
Atsižvelgdamas į birželio 23-24 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimą, norėčiau iškelti Kroatijos stojimo klausimą. Pirmiausia norėčiau pasakyti, kad labai džiaugiuosi, jog mano pozicija, kuriai pritarta iš dalies pakeitus rezoliuciją dėl 2010 m. Kroatijos pažangos ataskaitos ir kurią pateikėme kartu su kolega Berndu Posseltu, greitai taps tikrove. Todėl palankiai vertinu Bendrųjų reikalų taryboje pasiektą susitarimą dėl derybų su Kroatija užbaigimo iki šio mėnesio pabaigos. Tikiuosi, kad Europos Vadovų Taryba spręs formaliai šį klausimą. Po šešerius metus trukusių derybų atėjo laikas pripažinti Kroatijos pastangas vykdant stojimo kriterijus. Tikiuosi, kad 2013 m. galėsime pasveikinti Kroatiją kaip 28 valstybę narę. Tarybos sprendimu visiems Vakarų Balkanams bus pasiųstas itin stiprus signalas, kuriuo šio regiono vyriausybės bus paragintos tęsti savo reformas. Tai ilgas procesas, kuriam reikia pasiaukojimo. Tačiau galiausiai už integracijos pastangas atlyginama. Kartu palankiai vertinu teigiamą Kroatijos valdžios institucijų požiūrį į stebėjimo mechanizmo kaip papildomos paskatos naudojimą iki faktinės stojimo datos. Tačiau neturi būti galimybės pratęsti šio mechanizmo taikymą po stojimo datos.
Joanna Senyszyn
Šengeno erdvbus vienas iš ateinančiame Tarybos susitikime aptariamų klausimų. Tokiomis aplinkybėmis norėčiau atkreipti Europos Parlamento dėmesį į tai, kad vis daugiau žmonių kalba apie sienų kontrolės atkūrimą. Danija šiuo tikslu planavo priimti sprendimą. Nurodytos priežastys, t. y. kova su tarptautiniu nusikalstamumu ir nelegalios imigracijos padidėjimas labai rimtos problemos, tačiau jų negalima spręsti uždarant sienas. Šie veiksmai prieštarauja ES taisyklėms dėl laisvo prekių ir paslaugų judėjimo. Be to, padidėtų ksenofobija ir populistinių bei nacionalistinės pakraipos partijų įtaka.
Labiausiai mums reikia bendrų ir veiksmingesnių ES išorės sienų apsaugos sprendimų ir visoms valstybėms narėms vienodų imigracijos politikos srities standartų. Tokiomis aplinkybėmis paraginčiau Europos Komisiją patvirtinti savo ryžtingą pasipriešinimą sienų kontrolės atkūrimui arba nustatyti bendras, vienodas ir pagrįstas galimo sienų kontrolės atkūrimo taisykles, kriterijus ir mechanizmus.
Silvia-Adriana Ţicău
raštu. - (RO) Pirmiausia pritariu savo kolegoms, kad turėtume solidarizuotis su Graikija. Europos Sąjunga turi laikytis griežtos ir vieningos pozicijos šiuo klausimu.
Antra, Šengeno erdvyra vienas iš didžiausių ES laimėjimų ir jos principų būtina laikytis bei juos ginti. Tokiomis aplinkybėmis manau, kad sienų kontrolės atkūrimas Šengeno erdvėje nėra priimtinas, kaip ir papildomų kriterijų nustatymas norinčioms į Šengeno erdvę įstoti ir konkrečius techninius kriterijus atitinkančioms valstybėms narėms.
Trečia, palankiai vertinu tai, kad Europos Vadovų Taryba patvirtino ES Dunojaus regiono strategiją. Bendradarbiavimas Dunojaus regione turi ilgą istoriją. Viena iš pirmųjų Europos institucijų Dunojaus komisija įsteigta 1856 m., būstinGalacyje (Rumunija), jos tikslas - užtikrinti laivybos laisvę Dunojuje. Raginu atitinkamas valstybes nares suteikti šios strategijos įgyvendinimui pirmenybę ir taip užtikrinti daugiau kaip 120 mln. šiame makroregione gyvenančių piliečių ekonominį ir socialinį vystymąsi.
Galiausiai raginu Europos Vadovų Tarybą ir valstybes nares pašalinti esamas kliūtis, trukdančias laisvam darbuotojų rumunų ir bulgarų judėjimui. Šių kliūčių pašalinimas reikštų ES pagrindinių principų, kaip antai laisvo asmenų judėjimo ir solidarumo, paisymą.
Angelika Werthmann
raštu. - (DE) Europos Vadovų Tarybos susitikimo darbotvarkėje suplanuoti keli dalykai. Dėl Graikijos krizės galiausiai turi būti aišku, kad Europos Sąjunga nėra tiesiog tam, kad duotų arba imtų, nes ji siekia principo duoti ir imti. Tačiau tai taip pat reiškia, kad jeigu šalis gauna pagalbą, ji privalo ir vykdyti šiuo tikslu nustatytas priemones. Būtų labai gerai, jeigu būtų patobulintas Stabilumo ir augimo paktas, tiesiog siekiant ateityje užkirsti kelią bet kokioms valstybės narės finansų katastrofoms. Kalbant apie planuojamą Kroatijos stojimą, reikėtų palankiai įvertinti tai, kad Kroatija atitinka stojimo kriterijus, tačiau vis dėlto reikėtų kelti klausimą, kaip iš tikrųjų bus finansuojami maždaug 500 mln. EUR, į kuriuos Kroatija turi teisę.
