Kõrgõzstan (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja avaldus Kõrgõzstani kohta.
Catherine Ashton
liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Mul on hea meel võimaluse üle teha avaldus Kõrgõzstani kohta. Nagu Euroopa Parlament väga hästi teab, püsib olukord kohapeal mõnevõrra ebakindla ja pingelisena. Kõrgõzstan on pälvinud päris palju ajakirjanduslikku ja poliitilist tähelepanu. Ma olen olukorda algusest saadik hoolikalt jälginud ning teinud kaks avaldust - ühe 7. aprillil ja teise 8. aprillil.
Saatsin sellesse riiki peaaegu kohe delegatsiooni, mida juhtis ELi eriesindaja Pierre Morel, ning me pidasime kogu tema visiidi vältel tihedat sidet.
ELi, ÜRO ja OSCE kooskõlastatud tegevus, mida Biškekis eelmisel nädalal alustati, jätkub praegu ja kestab seni, kuni kriisist ja selle tagajärgedest on üle saadud. Kõnelesin eile Kasahstani välisministri Saudabajeviga, kes külastab OSCE eesistujana täna Biškekki ja kes saatis mulle just äsja teate, et ta on oma ülesanded täitnud.
Presidendi tagasiastumine Kõrgõzstani kehtiva põhiseaduse artikli 50 alusel ja tema lahkumine riigist vähendab eeldatavasti poliitilist pinget. Aga see ei ole kriisi lõpp ja meil on suur töö ees.
Kõige tähtsam on see, et me peame tagama stabiilsuse ja avaliku korra. Kuigi olukord on üldjoontes rahunenud, vägivald jätkub. Eilsete teadete kohaselt tapeti Biškeki eeslinnades toimunud mässudes koguni viis inimest. Kõik asjaosalised peavad olema hoolsad ja hoiduma provokatsioonist. Avaliku korra taastamine peab olema esmatähtis. Kõrgõzstani kodanikel ja ettevõtetel peab olema võimalik teha oma igapäevaseid toiminguid, kartmata oma elu või füüsilise puutumatuse pärast.
Teine küsimus puudutab ajutise valitsuse õiguspärasust. Ehkki president Bakijev on ametlikult tagasi astunud, peab ajutine valitsus pidama kinni selgest kavast, kuidas taastada põhiseaduslik ja demokraatlik kord ja õigusriik.
Selle töökava osadest on teada antud - koostatakse uut põhiseadust, mis pannakse rahvahääletusele, ning tuleb pidada presidendi- ja parlamendivalimised.
Meil on sellise kava üle hea meel. Meie jaoks on selles olukorras oluline, et põhiseaduslik protsess võimaldaks kaasatust ja osalemist. Kõikide asjaosaliste ja rahvusrühmade esindajad peaksid saama osaleda uue põhiseaduse koostamises, enne kui see rahvahääletusele pannakse.
Austatud parlamendiliikmed, ma võin öelda, et esimesed märgid on julgustavad. Loodan, et need leiavad lähipäevil kinnitust, ja ma arutan seda esmaspäeval Luxembourgis ministritega.
Kui näeme, et ajutine valitsus püüab õiguspärasust kiiresti taastada ja soovib tõesti ühineda demokraatlike riikide perega, siis oleme valmis andma vajalikku poliitilist, rahalist ja tehnilist tuge.
Koos Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoniga saaksime toetada tööd põhiseadusliku reformiga ja valimisi käsitlevate õigusaktide ajakohastamisega. Me teame eelmise aasta presidendivalimiste põhjal, et selles vallas on palju arenguruumi.
Soovime koos OSCEga teha tööd valimiste ettevalmistamise ja jälgimise korra kallal ning oleme koos Kõrgõzstani rahvaga valmis tegema kõik endast oleneva, et aidata teoks teha nende püüdlused demokraatia ja avatud ühiskonna poole.
Kolmandaks on selge, et Kõrgõzstan vajab materiaalset tuge. Lähiajal soovime vastata võimalikele humanitaarabi vajadustele, mille viimase aja sündmused võivad olla tekitanud.
Selle teabe põhjal, mida oleme saanud oma partneritelt kohapeal - Punaselt Ristilt ja ÜRO Arenguprogrammilt - ei tundu seal praegu olevat olulisi täitmata humanitaarabi vajadusi. Ent võib esineda konkreetseid arstiabiga seotud vajadusi. Komisjon jätkab humanitaarabi peadirektoraadi kaudu kindlasti humanitaarolukorra jälgimist riigis ja teeb vajaduse korral kohandusi.
Me jätkame juba pakutava abiga, eelkõige inimõiguste, hariduse ja vaesuse kaotamise valdkonnas.
Neljandaks on pärast viimase kahe nädala pinevaid sündmusi vaja süüdlased vastutusele võtta ja õigust mõista. Biškekis meeleavaldajate vastu avatud tules hukkus üle 80 inimese ja sajad said haavata. Neid sündmusi ei saa lihtsalt maha vaikida. Tuleb selgitada välja, mis tegelikult juhtus, kes vastutab ja mida tuleb teha, et hoida ära selle kordumine.
Lisaks on vaja tegelikke majandus- ja sotsiaalreforme, nagu hiljutine kriis näitas. Kahjuks kinnitab Kõrgõzstani juhtum, et kehv valitsus ja tegelike reformide puudumine võivad põhjustada poliitilise ebastabiilsuse ja lõppkokkuvõttes vägivalla.
Sellele järgnenud ülestõus ja laiaulatuslik rüüstamine ning nüüd ilmnenud laiaulatusliku organiseeritud kuritegevuse kasv halvendavad olukorda veelgi.
Arutan esmaspäeval ministritega poliitilist raamistikku, milles Euroopa Liit on valmis tungivaimatele vajadustele vastama, aga täna kuulaksin loomulikult väga suure huviga austatud parlamendiliikmete asjaomaseid seisukohti.
Elmar Brok
Austatud juhataja, lugupeetud asepresident, kallid kolleegid! Suur tänu olukorrale antud hinnangu eest! Ma pean õigeks teie hinnangut, et meil tuleks kõigepealt püüda taastada õiguskord ja kaitsta inimelusid ning seejärel hakata sellel alusel edasi tegutsema.
Teisest küljest - te selgitasite seda oma viimases märkuses - on selge, kui palju on vaja majanduslikku ja sotsiaalset arengut, sest ka see on oluline poliitilise stabiilsuse mõõdupuu. See hõlmab muidugi ka võrdõiguslikkust, mis korruptsiooni ja muude samalaadsete tegurite tõttu tihti kannatab. Õigustatult või mitte, kuid see oli ilmselgelt üks kokkupõrgete põhjus.
Me peame mõistma, et need riigid on küllaltki ebastabiilsed, nii et meie püüdlused tagada stabiilsus, aidates parandada riigi ülesehitamist, demokraatiat ja õigusriiki, on ülimalt olulised. Kogu piirkond, mitte vaid üksikud riigid, on meie jaoks strateegiliselt väga tähtsad. See ei ole seotud vaid energiaallikatega, vaid piirkonnaga tervikuna, eriti kui võtame arvesse enamiku endiste Nõukogude Liidu vabariikide usulisi veendumusi. Kui need muutuksid fundamentalistlikuks, oleksid tagajärjed meie jaoks katastroofilised.
Seepärast on nendele riikidele abi andmine äärmiselt oluline - mitte vaid abi enda pärast, vaid ka meie huvide pärast.
Meil tuleks pidada meeles, et selle piirkonna naaberriigid, millest mõni on väga suur, vastutavad selle eest, et neid nõrku kohti ei kasutataks ära vanade võimuvahekordade taastamiseks, mis takistaks tänapäevast arengut.
Hannes Swoboda
Austatud juhataja, lugupeetud kõrge esindaja! Ka mina tänan teid avalduse eest. Diktaator või diktaatorina käituv president kõrvaldatakse võimu juurest. Tema järeltulija hõiskab rõõmust ja on meelsasti valmis andma oma alamatele demokraatia. Mõne kuu möödudes on ta samas seisus ning tundub, justkui oleks demokraatia taastatud vaid selleks, et anda tema pojale või teistele pereliikmetele mugav ja hästi tasustatud ametikoht.
Me loodame, et see ring ei alga uuesti ja et Roza Otunbajeva käitub teisiti. Sellest annavad märku tema minevik ja tema sageli üles näidatud suhtumine. Ent nendest märkidest üksi ei piisa. Me vajame tegelikke tõendeid. Kui ta ei soovi, et teda tabaks sama saatus mis tema eelkäijat, peab ta käituma teisiti ja aitama oma riigi rahvast. Loodetavasti on ametist vabastatud president piisavalt mõistlik, et mitte tekitada uusi ebakõlasid, ja püüab tõesti elada rahulikku elu eksiilis. See annab Kõrgõzstani rahvale võimaluse ehitada üles demokraatlik riik.
Kahjuks ei esine kirjeldatud olukord vaid Kõrgõzstanis. Samasuguseid olusid võib kohata ka teistes riikides. Me soovime Kasahstani esindajale edu tema ülesannetes Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni nimel. Ent ka Kasahstani olukord pole kaugeltki ideaalne. Sama kehtib Usbekistani ja teiste riikide kohta. Me peame põhjalikumalt uurima küsimust, kuidas saame toetada seal demokraatia arengut, sest see ei ole asi, mille me saame neile lihtsalt kätte anda, vaid see peab nendes riikides välja kujunema. See on väga tundlik piirkond, nagu kolleeg Brok juba ütles. Pierre Morel teeb eriesindajana tublit tööd, aga sellest ei piisa.
Tahaksin meelde tuletada, et Saksamaa eesistumisperioodil koostati eesotsas Frank-Walter Steinmeieriga Kesk-Aasia strateegia, millest me oleme viimasel ajal väga vähe kuulnud. Seepärast tahaksin paluda teil see strateegia veel kord päevakorda võtta ja teha sellest piirkonna stabiilsusstrateegia. See ei puuduta vaid energiatarneid Türkmenistanist Kasahstanini. Küsimus on ka selle Afganistanile väga lähedal asuva piirkonna stabiilsuses ja eelkõige poliitilises stabiilsuses. Me teame, et mõnes riigis, näiteks Usbekistanis, on olukord väga habras ja probleemne. Muidugi on lõppkokkuvõttes küsimus inimsuses, sest seal ei tohiks tõesti olla ühtegi inimohvrit.
Seda arvestades peame veelgi pingutama, et kehtestada Kesk-Aasia strateegia, mis hõlmab majandust, demokraatiat ja inimsust. Tahaksin paluda teil kasutada Kõrgõzstani juhtumit võimalusena seda Kesk-Aasia strateegiat uuendada ja sellele uus hoog anda.
Niccolò Rinaldi
Austatud juhataja, lugupeetud kõrge esindaja, kallid kolleegid! Kirgiisi eeposes "Manas” - mis on väga suur kirjandusteos, kakskümmend korda pikem kui "Ilias” ja "Odüsseia” kokku, ja mis aitab ka mõista selle riigi ajalugu - on suurepärane lõpulõik, kus kogu rahvast esindava kangelase abikaasa otsustab kaitsta oma mehe mälestust ja tema kalmu võõrvägede rünnakute eest. Lõpus otsustab ta asendada oma mehe kalmul kangelase nime Manas oma nimega, just selleks et kalm jääks vaenlaste rünnakutest puutumata.
Sellist pühendumust üldisele heaolule ja rahvale ootame uutelt Kõrgõzstani riigijuhtidelt ja see pole tegelikult sugugi uudne. Muidugi soovitaksin kõrgel esindajal olla vahevalitsuse suhtes konstruktiivsel ja isegi positiivsel, ent ettevaatlikul seisukohal, aga kutsuda üles ka viima läbi mitmeid reforme ja võtma meetmeid, mis ei vaja selgitust.
Me ei vaja mitte ainult rahvusvahelist komisjoni toimunu uurimiseks ega ainult selget demokraatliku korra taastamise ajakava - sest see vahevalitsus ei ole iseenesest rahva häältega heaks kiidetud õiguspärane valitsus -, vaid ka reforme kindlaks ja tõhusaks korruptsiooniga võitlemiseks ning selleks, et muuta Kõrgõzstanis, kus praegune olukord on soovitust väga erinev, kohtusüsteem lõpuks sõltumatuks.
Lisaks - ja see on seotud nii kohtusüsteemi kui ka korruptsiooni küsimusega - peame lihtsustama äärmiselt rõhuvat bürokraatlikku nomenklatuuri ja avalikku haldust. See on tegelikult Euroopa Liidu uue Kesk-Aasia strateegia esimene tõeline proovikivi sellises kriitilises hädaolukorras, nagu praegu Kõrgõzstanis valitseb.
Me ei tohi lasta sel riigil, kus Ameerika Ühendriikide mõju on hetkel väga piiratud, lõpetada praeguse Venemaa üpris lämmatavas haardes. Niisiis usun, et see on meie kõigi jaoks võimalus näidata üles pühendumust.
Ulrike Lunacek
Austatud juhataja, lugupeetud asepresident ja kõrge esindaja! Me teame, kui paljud lootsid 2005. aastal tulpide revolutsiooni ajal, et kõik muutub, kui ametisse astus uus president. Ta suhtus tõepoolest tõsiselt inimeste vajadustesse ja huvidesse, mis olid seotud demokraatia ja kaasotsustamisega. Kahjuks ei läinud see nii ja nüüd on teda tabanud sama saatus mis tema eelkäijat.
Euroopa Liit peab avaldama selles küsimuses olulist mõju. Proua Ashton, mul oli hea meel, kui te ütlesite, et saatsite piirkonda eriesindaja Moreli. Ma arvan, et see oli mõistlik ja vajalik. Ent sama tähtis on nüüd see, et EL vaataks läbi oma Kesk-Aasia strateegia ja muudaks selle tõeliselt tõhusaks. Loodan, et nõukogu alustab selle kallal tööd järgmisel esmaspäeval.
Minu küsimus on järgmine: kuidas te kavatsete selle lahendada? Kuidas te kavatsete tagada, et algatatakse tõeliselt ulatuslik põhiseaduse väljatöötamise protsess, millesse oleksid kaasatud kõik, nagu te välja pakkusite? Me peame aitama sellel piirkonnal ja Kõrgõzstanil liikuda koostöö poole, vastasseisust eemale. Minu arvates on see kogu piirkonna ja veel laiema ala tuleviku huvides oluline.
Marie-Christine Vergiat
(FR) Lugupeetud juhataja, austatud asepresident, kallid kolleegid! Olukord Kõrgõzstanis on tegelikult väga ebastabiilne. Siiski on see riik olnud ja võib-olla on endiselt üks nendest, kes tundus kõige rohkem valmis demokraatlikke institutsioone looma.
2005. aasta tulpide revolutsioon äratas taas väga suuri lootusi. Bakijev on läbi kukkunud. Ta ei ole suutnud täita rahva vajadusi ja nõudmisi, ta on lasknud korruptsioonil laieneda ja tal on olnud selles oma osa teatava kildkonna loomisega, ta on tühjendanud rahakassa, kui uskuda mõningaid väiteid, ning ta on kehtestanud järjest autoritaarsema riigikorra, mille eest poliitilised vastased, inimõiguste kaitsjad ja ajakirjanikud on maksnud kõrget hinda.
Pärast 7. aprilli mässe loodi ajutine valitsus, aga ehkki Bakijev lahkus riigist, ei tundu ta siiski olevat alla andnud, ning nagu te ütlesite, toimusid eile tegelikult riigi lõunaosas ja pealinna ümbruses uued mässud.
Austatud volinik! Sellel riigil on tegelikult arvestatav strateegiline tähtsus, mitte ainult sõjalises mõttes. See ei tohi olla teatud suurte jõudude mängumaa. Mõningatest aruteludest hoolimata ei ole Euroopa Liit selles maailma piirkonnas ikka veel piisavalt palju esindatud. Tema toetus ja diplomaatiline kohalolek on siiani loid. Et selles veenduda, piisab, kui lugeda hirmsaid uudiseid selle riigi praeguse olukorra kohta. Asi ei puuduta vaid Ameerika Ühendriike, Venemaad ja Kasahstani - riiki, mis on praegu OECD eesistuja. ELi abi on siiski hädavajalik selle riigi iseseisvuse tagamiseks. Teil on õigus, kõrge esindaja, esmatähtsaks tuleb pidada õigusriigi taastamist, aga me peame sellest punktist väga kiiresti edasi liikuma ning nagu mõned kolleegid juba ütlesid, rakendama selles maailma piirkonnas asjakohast strateegiat.
Jah, me peame aitama sel riigil vaesusega võidelda. 40% sealsest rahvastikust elab allpool vaesuspiiri. Muidugi peame toetama majanduslikku arengut ja nagu te ütlesite, eelkõige seoses hariduse, tervishoiu, aga ka veemajandusega, mis on selles maailma piirkonnas vältimatu eelisküsimus. Muidugi peame toetama demokraatiat ja inimõiguste kaitset. See on praegu ülimalt pakiline teema.
Austatud volinik! Meie kohustus võib olla ja peab olema takistada sel riigil kaldumast fundamentalismi ja uue autoritaarse riigikorra poole. See ei tähenda meie sekkumist riigi siseasjadesse, vaid vastupidi, seda, et tuleb aidata kirgiisi rahval taas demokraatiat usaldada. See on võti, mis paneb riigi selles maailma piirkonnas olulist rolli täitma.
Fiorello Provera
Austatud juhataja, kallid kolleegid! Olukord Kõrgõzstanis on Kesk-Aasia stabiilsuse pärast väga tähtis. See on piirkond, kus Euroopal on tooraine- ja energiatarnetega seotud erihuvid.
Pärast 7. aprilli rahutusi tuleb taastada tingimused, mis on aluseks demokraatliku riigivõimu vabadele, õiguspärastele ja kiiretele valimistele, kui see on kohalikus olukorras võimalik. Muret teeb see, et kuritegelikud jõugud on varastanud väga suure hulga relvi, samuti teevad muret kõik sellega kaasnevad suurema seadusetuse, relvastatud konfliktide ja terrorismi ohud piirkonnas.
Euroopa Liit ja teised, sealhulgas OSCE, saaksid aidata riigil arendada välja institutsioonid, mis on stabiilsed, toimivad, vähem korruptiivsed ja demokraatlikumad. Üks selline toetuse väljendus võiks olla eelseisvate valimiste vaatlemise missioon.
Me ei saa siiski arvata, et uuest põhiseadusest või parlamentaarsest riigikorrast piisab tõelise demokraatia tagamiseks. See sõltub paratamatult kodanike poliitilisest arengust ja laialdasest teadlikkusest seaduste ja kodanike õiguste kohta. Me peame pakkuma selles piirkonnas pikaajalist abi.
Inese Vaidere
Austatud juhataja! Eelmise nädala mässud viisid Kõrgõzstani poliitilisse, õiguslikku ja majanduslikku kriisi. Riigi konstitutsioonikohus saadeti sisuliselt laiali ja vahevalitsuse tegevus tundub koordineerimata. Samal ajal on Kurmanbek Bakijevi vend teatanud, et käsitsi kirjutatud tagasiastumisavaldus on võltsitud ja et Bakijev ei astunud ise tagasi.
Tunnistajate sõnul on tekkinud uued kohalikud rühmitused, kes üritavad kohalikke omavalitsusi üle võtta. Samamoodi tõstavad pead rahvusrühmitused, kes külvavad suurema etnilise vägivalla hirmu. Kuritegelikud rühmitused tegutsevad riigis vabalt. Liikvel on suur hulk relvi ja toimuvad röövid. ELi kodanike ohutus, julgeolek ja huvid selles riigis on endiselt ohus.
Praegune vahevalitsus ei suuda ühelegi neist ohtudest vastu seista. Olukord on kohalike elanike jaoks täiesti segane. Kõrge esindaja Ashton on teinud kaks avaldust, milles ta väljendab muret, aga selle asemel on kiiresti vaja mõjusamaid ja praktilisemaid meetmeid. On tähis, et EL asuks selle strateegiliselt tähtsa riigi, Kõrgõzstani olukorra suhtes otsustavale seisukohale. Me peame seal rohkem kohal olema, tegema koostööd ÜRO, USA ja OSCEga, et kaitsta Kõrgõzstani ja ELi kodanike huve, sest nad ei suuda praegu oma elu ja vara eest seista. On selge, et EL peaks viima läbi sõltumatu uurimise mässude põhjuste ja mõju kohta.
Mis puutub Kõrgõzstani keskpanga materiaalsetesse vahenditesse ning investeerimis- ja arenguagentuuri, siis neid tuleb hinnata, enne kui neile uut finantsabi anda. ELi passiivsus ja kahtlev hoiak ning reaalse strateegia ja taktika puudumine võivad tuua kaasa väga ohtlikud muutused ning õõnestada ELi enda majanduslikke ja poliitilisi huve ja usaldusväärsust selles piirkonnas ja ülejäänud maailmas.
Eleni Theocharous
(EL) Austatud juhataja, lugupeetud proua Ashton! Kahekümne iseseisvusaasta jooksul on Kõrgõzstani juhtinud korrumpeerunud riigijuhid ja riigi demokraatlike institutsioonide arendamisel on tehtud vähe edusamme. Viimase viieteistkümne aasta kohta võin ma seda ise kinnitada, sest olen olnud asjaga isiklikult seotud nii OSCE liikmena kui ka muul viisil.
Inimesed, kes valitsesid kuni eilseni, ja nende kukutajad on kõik sama korruptiivse süsteemi mutrid. Sõjavägi on pealinnas ning paneb toime läbiotsimisi ja arreteerimisi, nagu me rääkisime. Sellele vaatamata peame andma praegustele valitsejatele võimaluse, sest me oleme viimasel astmel enne kodusõda ja riigi kokkukukkumist.
Kõrgõzstani rahvas armastab rahu ja ma arvan, et paljud teist on õppinud neid tundma tuntud kirjaniku, Brüsselis neli aastat tagasi saadikuks olnud Tšõngõz Aitmatovi raamatu kaudu. Ent rahaline mure ja sotsiaalne ebavõrdsus, samuti välisriikide sekkumine on põhjustanud plahvatusi, mis on kohati võtnud kodusõja mõõtmed, ning ma ei ole praegu väga kindel, kas Kõrgõzstani rahvas suudab tõrjuda terrorismi.
Nagu ma ütlesin, on Kõrgõzstani põhja- ja lõunaosaks lõhenemise oht reaalne ning seda õhutavad välisagendid, samal ajal kui riigi kuulumine OSCEsse ja OSCE pidev kohalolek Kõrgõzstanis ei tundu demokratiseerimisel vilja kandvat. Muidugi valitseb seal püsiv humanitaarkriis, mis ei pruugi olla terav, aga kõikide nende aastate jooksul ei ole seal ajakohastumist ega demokraatlike institutsioonide paranemist toimunud. Inimesed elavad tunduvalt allpool vaesuspiiri.
Seepärast peab Euroopa Parlament koostöös teiste Euroopa Liidu institutsioonidega, komisjoni ja nõukoguga sekkuma ning vaatama läbi strateegia, mida selle piirkonna kohta siiani on kasutatud.
Tugev Euroopa Parlamendi delegatsioon peab jälgima edusamme demokratiseerumisel ning eraldama kontrolli all raha, et arendada institutsioone ja haridust, sest Kõrgõzstani destabiliseerumine võib tublisti destabiliseerida Kesk- ja Lääne-Aasiat ning Euroopat. Kui Euroopa Liit soovib olla tõhus rahutagaja, peab ta tegutsema kohe.
Elena Băsescu
(RO) Olukord Kõrgõzstanis tekitab suurt muret. Sellel riigil on Kesk-Aasias strateegiline koht. Tema territooriumil asub USA sõjaväebaas, mis aitab suuresti kaasa Afganistani operatsioonidele. Samuti asuvad seal Vene väed.
On väga kahju, et mõne möödunud nädala protestid on arenenud vägivallaks ja toonud kaasa inimelude kaotusi. Ametiasutused peavad võtma meetmeid tsiviilisikute elu kaitsmiseks. Just eile toimusid uued kokkupõrked kirgiiside, venelaste ja türklaste vahel. Arvestades, et selles riigis elavad suured vene ja usbeki kogukonnad, on rahvusrühmade kokkupõrgete jätkumise korral ohus kogu piirkonna stabiilsus.
Lugupeetud kõrge esindaja! Euroopa Liit peab Kõrgõzstani konfliktile pöörama erilist tähelepanu, andma humanitaarabi ja hakkama osalema olukorra stabiliseerimises.
Ivo Vajgl
(SL) Austatud proua Ashton! Oleme siin selleks, et arutada murettekitavaid sündmusi Kõrgõzstanis ja aidata võimalikult palju selle riigi olukorda stabiliseerida. Eriti oluline on, et Euroopa Liit võtaks Kõrgõzstani suhtes ennetava hoiaku, aga sama tähtis on, et me pühenduksime põhimõtteliselt väga tähelepanelikult ühele teisele küsimusele, mis on selle istungi päevakorrast välja jäetud. Ent kuna see on pakiline ja kuna kaalul on inimelud, tunnen kohustust teie tähelepanu sellele juhtida. Ma räägin Lääne-Sahara aktivistide täbarast olukorrast, Maroko vanglates kinni peetavatest Lääne-Sahara rahutagajatest, kes peavad näljastreiki ja kelle elu on ohus. Ka Amnesty International on juhtinud meie tähelepanu nende kehvale olukorrale. Seepärast palun, proua Ashton, et te pööraksite koos oma kolleegidega kohe sellele probleemile tähelepanu, sest vastasel korral võib olla liiga hilja.
Charles Tannock
Lugupeetud juhataja! Viimased sündmused Biškekis on ehmatav ja kurb lõpp 2005. aasta tulpide revolutsioonile ehk värvilisele revolutsioonile, kui president Bakijev lubas demokraatiat ja inimõigusi, kuid külvas selle asemel korruptsiooni, onupojapoliitikat ja kasvavat autokraatiat.
Kõrgõzstan on endiselt Kesk-Aasia väikseim ja vaeseim riik ning viimastel aastatel on seal toimunud radikaalsete islamistide murettekitav sissetung Farg'ona oru kaudu. Seepärast peab selle piirkonna stabiilsus olema ELi esmatähtis eesmärk.
Nüüd on õige ja asjakohane tunnustada uut, Otunbajeva valitsust. See on ebatavaline näide sellest, et meil on ühine huvi Venemaaga, kes tegelikult toetas revolutsiooni ja Bakijevi korra kukutamist. President Roza Otunbajeva oli mõnda aega Ühendkuningriigis saadik, nii et ta on Euroopa Liidu tegemistega hästi kursis.
Lõpetuseks ütleksin, et Kesk-Aasia on energia ja maailma julgeoleku pärast strateegiline piirkond ning Kõrgõzstanis asuva USA õhuväebaasi tegutsemisvalmidus on väga oluline, et toetada ka ISAFi Afganistanis.
Piotr Borys
(PL) Austatud juhataja! Viis aastat pärast tulpide revolutsiooni, kui president Akajev tagasi astus, on toimunud verine revolutsioon. Sellele võib tuua muidugi kaks põhjust. Esiteks onupojapoliitika ja korruptsiooni probleem ja seega demokraatliku riigi alustalade puudumine ning teiseks riigi rahalised ja majanduslikud probleemid.
Catherine Ashtoni algatus, mille tulemusel saab Pierre Morel täna meile täielikult aru anda, mis Kõrgõzstanis praegu tegelikult toimub, tundub üsna oluline. Tahaksin seoses Kõrgõzstani olukorraga esitada tungiva palve. Nagu teame, on see riik Venemaa mõju all, ja seal asub ka Ameerika Ühendriikide sõjaväebaas. Euroopa Liidu aktiivne osalemine peaks põhinema eelkõige demokraatliku riigi alustalade loomisel ja ka sisejulgeoleku tagamisel. Üle 80 hukkunu on Kõrgõzstani riigi ülesehitamiseks väga halb märk. Niisiis kordan oma tungivat palvet ja hoian pöialt proua Ashtoni missioonile.
Cristian Dan Preda
(RO) Kurmanbek Bakijev ei ole esimene ega kindlasti ka viimane poliitiline liider, kes valmistab pettumuse ja purustab illusioonid ning kellesse suhtutakse kui diktaatorisse, pärast seda kui päris alguses oli kübeke lootust ja tema nime seostati optimismiga demokraatia suhtes.
Sellele olukorrale on lihtne selgitus. Stabiilsete institutsioonide puudumise tõttu põhjustavad poliitikud tõenäoliselt pettumuse ning satuvad konfliktide, korruptsiooni ja väljapressimise ringi. Keegi meist ei tohiks unustada, et president Bakijev on tõsiasja, et Kõrgõzstani territooriumil on Venemaa ja USA sõjaväebaas, kasutanud ära pidevateks väljapressimisteks läänelt.
Sellepärast on lahendus see, kui luua institutsioonid, mis on rajatud üksmeelselt, tuginedes ulatuslikule arutelule ja laialdasele konsensusele ning mõningasele poliitiliste jõudude kompromissile. Ent põhiülesanne on teha kiire lõpp vägivallale, nagu kõrge esindaja mainis. Vägivald on tõsine ja lahendus tuleb leida võimalikult kiiresti, et teha sellele lõpp, sest vastasel korral takistab see poliitilise ülesehitustöö alustamist.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud kõrge esindaja, kallid kolleegid! Olukord Kõrgõzstanis on tagasihoidlikult väljendudes ärev, eriti kui me mõtleme endise välisministri väljaütlemistele, mille kohaselt tundub Kõrgõzstani saatus kalduvat aina lähemale Venemaa majandus- ja piiriruumile.
Nädal pärast seda, kui 15. aprillil oma riigist lennukiga põgenenud endise presidendi Bakijevi valitsus kukkus, ei ole kellelgi aimu riigi lõplikust poliitilisest sihist või tulevastest poliitilistest kavatsustest. Selge on siiski Venemaa kaitseministri roll endise presidendi Bakijevi pagemisele kaasaaitamisel pärast seda, kui inimesed tulid tänavale ja nõudsid tema tagasiastumist.
Kõrgõzstanis, väikeses, vaid 5,3 miljoni elanikuga riigis ja ainsas maailma riigis, kus asuvad nii USA kui ka Venemaa sõjaväebaas, on liikvel palju relvi. Pinge levib nüüd ka naaberriikidesse ning Euroopa Liit peab võtma teadmiseks, kui tähtis on praegu kujunev võimalus eelkõige hoida ära potentsiaalne kodusõda ja aidata riigil järgmise kuue kuu jooksul liikuda stabiilse presidendiga demokraatliku parlamentaarse vabariigi poole.
Nagu te ütlesite, paruness Ashton, saab kõik see toimuda siis, kui me suudame kahel viisil ettenägelikult tegutseda: esiteks on vajalik diplomaatiline tegevus, aga ka - nagu te mainisite, kõrge esindaja - aineline ja materiaalne tugi. Meie õigeaegne tegutsemine abi andmisel, mille eesmärk on vähendada ja leevendada kõiki sotsiaalseid pingeid, on otsustava tähtsusega.
Lugupeetud proua Ashton! Tegutsegem kiiresti ja andkem endast parim, sest see on Euroopa jaoks jälle üks oluline proovikivi. Me pole Haitil, vaid Kõrgõzstanis. Võiksime vähemalt proovida seekord õigel ajal kohale jõuda.
Franz Obermayr
(DE) Austatud juhataja! Kui Nõukogude Liit 1990ndate alguses lagunes, uskusid paljud, et noored demokraatlikud riigid arenevad peaaegu iseenesest. Nüüd teame, et need uued riigid on pärinud Nõukogude Liidult tohutud probleemid. Nõukogude ajal suruti rahvusrühmade erinevused suuresti alla, mistõttu ongi nendes riikides praegu nii palju usulisi ja kultuurilisi konflikte. Demokraatia ei kujune välja lihtsalt üleöö ja see ei teki üldse, kui korrumpeerunud kildkonnad rikastuvad riigi ja selle kodanike arvelt.
On olnud kuulda, et snaiprid, kes tulistasid rahvahulka Biškekis, olid usbeki ja tadžiki palgasõdurid. Tundub, et see oli katse läita rahvusvaheline konflikt, mis seaks ohtu kogu Kesk-Aasia. Euroopa välispoliitika peab aitama olukorda maha rahustada. Ent sõjaline sekkumine on vale mõte, nagu näitab selgelt Saksamaa kohalolek Afganistanis. Tuleb pakkuda arukat ja sihipärast majandus- ja arenguabi. Me peame seadma esmatähtsaks korruptsioonivastase võitluse ja kohalike kildkondade võimult kukutamise. Alles siis on demokraatial päriselt Kesk-Aasias tõelisi võimalusi.
Malika Benarab-Attou
- (FR) Austatud juhataja, head kolleegid! Europeana projekt omandab uued ja kõrgete eesmärkidega mõõtmed. Selle ELi digitaalse raamatukoguga tehakse kättesaadavaks meie mitmekesine ja rikkalik kultuur. On tähtis, et meie eri riigid osaleksid aktiivselt selles projektis. Selle algatuse oluline aspekt puudutab põhiväärtust - kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse austamist.
Ühel pool meie maailmajao silmapiiril on Aafrika, aga me oleme selle silmapiiri määrinud orjanduse ja kolonialismiga. Meie ülesanne on pakkuda sealsele rahvale tunnustust ja hüvitist. Rahaline hüvitis ei suuda seda vajadust üksi täita, aga tänu Europeana projektile saame aidata Aafrika rahval naasta ühe oma kultuuri osa, suulise kirjanduse juurde.
Mali haritlane Amadou Hampâté Bâ on öelnud: "Kui Aafrikas sureb eakas inimene, siis põleb maha raamatukogu.” Kui digiteerida suulised kirjandusteosed, mida etnoloogid ja antropoloogid sageli koguvad, ja toetada Europeana projekti kaudu vaba juurdepääsu neile teostele, et muuta need nii kõikidele kättesaadavaks, annaks see võimaluse kaitsta ja elustada inimkonna kultuurilist mitmekesisust, mis on meie kõigi jaoks oluline.
Catherine Ashton
komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja. - Lugupeetud juhataja, esindan täna ka komisjoni. Austatud parlamendiliikmed tõid esile mitu olulist mõtet ning ma üritan lühikese aja jooksul, mida ma saan kasutada, need kokku võtta ja võimalikult paljudele neist vastata.
Härra Brok ning härra Tannock ja teised kõnelesid sellest, kui oluline on asjaolu, et tegemist on Kesk-Aasia ühe vaesema riigiga ja muidugi ühe peamise abisaajaga, kui vaatame ELi abi ühe elaniku kohta. Olen vägagi nõus, et sotsiaalne ja majanduslik areng on oluline osa sellest strateegiast, mille me peame välja pakkuma. Proua Swoboda rääkis samuti, kui tähtis on hoolitseda selle eest, et meil oleks ees tõeline poliitiline reform. Me teeme väga tihedat koostööd ÜRO ja OSCEga. Inimesed, kes on viimastel päevadel piirkonnas viibinud, on üheskoos järjepidevalt rääkinud, kui kesksed on edasiste sündmuste jaoks reformid, ning ma olen täiesti nõus arvamusega piirkonna poliitilisest stabiilsusest. See on väga oluline.
Me peame veel kord väga hoolsalt asja vaagima. Selle Kesk-Aasia osa jaoks on strateegia olemas. See vaadatakse läbi, aga ma mõtlen sellele välisteenistuse vaatevinklist ning arvestades seda, mida me peaksime selles piirkonnas tegema, et võtta kokku komisjoni ja nõukogu toetuse eri osad. Härra Rinaldi ja ka teised kirjeldasid minu arvates õigesti, et me peame oma hoiakus olema ettevaatlikud, positiivsed ja konstruktiivsed, ning ma nõustun ka mitme auväärse parlamendiliikmega, kes kõnelesid õigusriigi väärtusest ja tähtsusest. Kõige olulisem kogu meie tegevuses selles riigis on veenduda, et seal toimib tõepoolest õigusriik ning et seda rakendatakse muidugi õigussüsteemis, aga ka poliitilises ja põhiseaduslikus reformis, mis on nii vajalikud.
Härra Lunacek kõneles sellest, et valimised ei vasta - ma arvan, et tegelikku sõnastust kasutati minu ülevaates - sugugi normidele, mida rahvusvaheline kogukond sooviks näha. Veel mõned küsimused, mille ma kogu sellele teemale lisaksin, hõlmavad muidugi finantsabi, ning ma olen nimetanud õigusriiki, poliitilist ja põhiseaduslikku reformi ja valimisi, aga ka seost, mille soovime luua majanduslikult. Üks väike näide selle kohta on loomulikult asjaolu, et see on üks oma piirkonna suurtest veerikastest riikidest ning tarnib vett teistele piirkondadele, nagu austatud parlamendiliikmed teavad. Oleme aidanud neid veemajandusega üle viie aasta ning ma loodan, et saame selle töö juurde, mis on nii oluline, naasta kohe, kui kriis on möödas ja õiguspärane valitsus kindlalt paigas.
Need on vaid mõned küsimused, millel ma peatuksin. Ma arvan, et meie esindatus piirkonnas on ilmselt õigustatud. Pierre Morel viibis seal mitu päeva ja naasis äsja. Ta esitab härra Borysele väliskomisjonist 27. aprillil ülevaate, et viia parlamendikomisjon kõikide sündmustega kurssi. Me vahetame iga paari tunni tagant tekstsõnumeid ja oleme mitu korda kõnelnud ning ta on olnud ühenduses muidugi ka teiste kolleegidega. Ta on meid kohapeal tugevalt esindanud, ma tunnustan teda ja tema meeskonda tehtud töö eest.
Demokraatia tähtsust ei saa kunagi alahinnata, nagu ütles härra Provera. Minu arvates peame saama üle mõnest küsimusest, millest kõneles proua Vaidere. Need on ebastabiilsus, kuulujutud, ebaturvalisus, küsimused, mis on ilmselgelt väga tähtsad, ning nagu ma osutasin, määrasime me kindlaks, mida me soovisime teha nende esimeste oluliste päevade jooksul, ja ma loodan, et austatud parlamendiliikmed tunnevad, et me oleme reageerinud.
Viimane punkt, millel ma sel teemal peatuksin, on see, et mõned praegused moodustamisel oleva valitsuse liikmed on endised inimõiguste kaitsjad opositsioonist, keda endine president alla surus ja keda Euroopa Liit ja muidugi Euroopa Parlamendi liikmed toetasid. Nii et ehkki ma ei loo selle riigi ja ka selle piirkonna poliitika olemuse suhtes mingeid illusioone, arvan, et peame püüdma anda sellele valitsusele võimaluse end nõuetekohaselt moodustada, nõustuda tegema poliitilisi ja põhiseaduslikke reforme, mis muutuvad niivõrd vajalikeks, korraldada valimisi, mida ta on lubanud, ning kui valitsus on valmis neid asju tegema, siis peame püüdma teda ka edaspidi toetada. Seda arvestades olen esitatud märkuste eest väga tänulik. Me jätkame strateegiat nii, nagu ma kirjeldasin.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub mai esimesel osaistungjärgul.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Paolo Bartolozzi  
Austatud juhataja, kallid kolleegid! Viimastel päevadel Kõrgõzstani pealinnas vallandunud rahvarahutused on peatanud tulpide revolutsiooni edusammud, mis tekitasid 2005. aastal endises liiduvabariigis lootuse demokraatlike muutuste suhtes.
Euroopa Parlament jälgib poliitilise kriisi kulgu riigis suure ärevusega. Me ei tee seda pelgalt sellepärast, et sel riigil on väga tähtis geostrateegiline koht Venemaa ja Ameerika Ühendriikide jaoks, vaid ka sellepärast, et Kesk-Aasia stabiilsus, piirkonna poliitiline ja majanduslik areng ja piirkondadevaheline koostöö pakuvad ELile huvi, ja veelgi enam Kesk-Aasia tähtsuse tõttu meie energiatarnete ning majandusliku ja kaubandusliku partnerluse jaoks.
Kodusõja vallandumise ja "teise Afganistani” ohtu tuleb vältida. Me usume diplomaatilisse suhtlusse, mida Ameerika Ühendriikide, Venemaa ja Kasahstani presidendid - viimatinimetatu ka OSCE praeguse eesistuja ülesannetes - järgivad läbirääkimistes Kõrgõzstani vahevalitsusega, et tagada avalik kord ja põhiseaduslik õiguspärasus, mis võimaldaks pidada vabad valimised ja lahendada riigi probleemid.
ELi - Kesk-Aasia delegatsiooni juhina loodan, et viimase aja rahvuslikele kokkupõrgetele vaatamata teeme kõik endast oleneva, et tagada üleriigiline rahu ja demokraatia püsiv taastumine Kõrgõzstanis.
Krzysztof Lisek  
Olukorra stabiliseerumine Kesk-Aasias tagab hea koostöö ELiga. Keegi ei kahtle, et Kõrgõzstanil on eriline roll. Kõrgõzstan on Euroopa Liidu jaoks oluline strateegilistel põhjustel - see on riik, millel on energiaallikad ja loodusvarad ning seal asub Ameerika Ühendriikide sõjaväebaas, mis toetab NATO jõudusid Afganistanis. Samal ajal on suutmatus viia läbi vajalikke reforme pärast Kõrgõzstani iseseisvumist toonud kaasa ehmatava olukorra, mida me praegu näeme. Keskendugem nüüd sellele, et tagada tsiviilisikute julgeolek ja anda neile humanitaarabi. Peaksime võtma ka kõik võimalikud meetmed, et hoida ära radikaalsete vaadete levik riigis. Me ei tohi lasta kodusõjal puhkeda. Pikas plaanis on oluline töötada kogu piirkonna jaoks välja uus strateegia. Me peame kiiresti kujundama välja ELi konkreetse seisukoha, mis hõlmab olulisi küsimusi, näiteks usuäärmusluse ärahoidmist, vaesuse ja korruptsiooniga võitlemist, kodanikuühiskonna ülesehitamist, inimõiguste kaitsmist ja demokratiseerimist. Eelkõige peaksime saatma vaatlejate meeskonna järgmistele valimistele. Me peame toimuval silma peal hoidma ning siseasjadesse sekkumist vältides peaksime tegema kõik, et aidata Kõrgõzstanil muutuda demokraatlikuks ja pärast olukorra stabiliseerumist viia ellu tulemuslikud reformid. Ma arvan, et lisaabi saatmine ELilt Kõrgõzstanile peab sõltuma avalikku korda ja inimõiguste austamist tagavate reformide elluviimisest.
Kristiina Ojuland  
Lugupeetud eesistuja, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, tervitan Euroopa Liidu eriesindaja saatmist Kõrgõzstani. Me peame teadma, millised on sealse ajutise valitsuse plaanid. Kõrgõzstanis tuleb tagada vägivalla lõppemine ning õigusriigi ja demokraatia areng. Kuna Kõrgõzstani riigipöörde käigus võimule tulnud jõud heitsid president Bakijevile ette vaba ajakirjanduse piiramist, ajakirjanike vastu suunatud vägivalda, opositsiooniliidrite arreteerimisi, korruptsiooni, demokraatlikest väärtustest kaugenemist ja riigi kehva majanduslikku olukorda, peaks olema meie ootus näha Kõrgõzstani peagi muutumas demokraatlikuks õigusriigiks. Samas on meie selline lootus põhjendatud üksnes juhul, kui me ise oleme valmis suunama ressursse selle plaani elluviimisesse, sest raskustes Kõrgõzstani majandus ei suuda pakkuda vajalikku tuge kauaoodatud ühiskondlike, majanduslike ja poliitiliste reformide teostamiseks. Seades eesmärgiks Kesk-Aasia regiooni jätkusuutliku arengu, tuleb meil majandusliku abi kõrval pakkuda ajutisele valitusele ka oskusteavet reformide elluviimiseks, nagu me oleme seda teinud Kosovos, Makedoonias ja mujalgi. Siinkohal väärib märkimist, et Eesti on sellist abi andnud nii Ukrainale kui ka Gruusiale, mistõttu meie kogemust suhtlemisel endise Nõukogude Liidu aladel elavate rahvastega ei maksa alahinnata. Režiimisiirde toimudes ei tohi me jätta kasutamata ühtegi võimalust aitamaks kaasa Kõrgõzstanil liikuda demokraatlike väärtuste suunas. Seetõttu oleks meist vastutustundetu jätta Kõrgõzstan toeta ning heita ta sõltuvusse mõnest oma suurest naabrist.
