FRONTEXi tegevusele ja Euroopa piiride valvamise süsteemile (EUROSUR) antud hinnang ja nende tulevane areng
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni nimel Javier Moreno Sáncheze koostatud raport hinnangu kohta FRONTEXile ja Euroopa piiride valvamise süsteemile EUROSUR ning nende edasise arengu kohta.
Javier Moreno Sánchez
Lugupeetud komisjoni asepresident, daamid ja härrad! Akronüümid FRONTEX ja EUROSUR tuletavad meile meelde karmi tegelikkust, millega me peame võitlema - see on tõsiasi, et endiselt põgeneb iga päev Euroopasse ebaseaduslikult tuhandeid inimesi, kes püüavad pääseda vaesusest ja otsivad paremat tulevikku. Neid sunnib selleks tohutu sotsiaalne ja perekondlik surve, mis tuleneb ootusest, et nad saadavad koju raha. Kahjuks maksavad paljud neist oma Euroopa unistuse eest eluga.
Meie, Euroopa poliitilise vastutuse kandjad, peame sellele olukorrale reageerima ühiselt, austades sisserändajate väärikust ja põhiõigusi. Me peame avama oma piirid seaduslikule sisserändele ning õiguste ja kohustustega töötajate lõimimisele ning sulgema need ebaseaduslikule sisserändele, kuritegelikele organisatsioonidele ja inimkaubitsejatele.
Selleks on meil FRONTEX ja EUROSUR ehk vahendid, mis lisavad väärtust liikmesriikides tehtud tööle ning kajastavad vajalikku Euroopa koostöömeelt ja solidaarsust.
Meie eesmärk on töötada välja kõikide ELi välispiiride terviklik haldussüsteem, mis põhineks riiklike valvesüsteemide operatiivsel koostööl ja koostalitlusvõimel, sest kui üks ebaseadusliku sisserände tee suletakse, loovad kuritegelikud organisatsioonid vähem kui nädalaga uue.
Daamid ja härrad, me nõustume Euroopa Komisjoni lähenemisviisiga, mis sisaldub kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportis.
Nüüd, mil agentuur on teinud esimesed positiivsed sammud, tuleb meil määratleda tema edasine roll ja arengu kiirus.
Daamid ja härrad, FRONTEX toimib. Seda kinnitavad Hera missioon Kanaari saartel ja tuhanded Vahemerel päästetud elud, samuti parem koostöö, heade tavade jagamine ja varjupaiga, mereõiguse või põhiõiguste valdkonnas läbi viidud erikoolitused.
Siiani on kõik hästi, aga me peame edasi minema. FRONTEXil on nii ühekordsete ühisoperatsioonide läbiviimiseks kui ka kõrge riskitasemega piirkondade alaliseks jälgimiseks vaja piisavaid vahendeid ja logistilisi ressursse.
Mõned liikmesriigid kõnelevad solidaarsusest, aga ise solidaarsed ei ole, ja see vähendab FRONTEXi tõhusust. Antud olukorda arvestades kutsume komisjoni ja liikmesriike üles valima kahe võimaluse vahel: me kas muudame FRONTEXi määrust, et teha solidaarsus kohustuslikuks, nagu see on sätestatud piirivalve kiirreageerimisrühmi (RABIT) käsitlevas määruses, või lubame FRONTEXil oma seadmed ise osta või üürida.
See tähendab loomulikult FRONTEXi eelarve olulist suurenemist, aga see tugevdab agentuuri Euroopa mõõdet ja muudab selle materiaalsed vahendid kiiremini kättesaadavaks, eriti just lühikeses plaanis.
Lisaks palume komisjonil esitada ettepaneku agentuuri mandaadi läbivaatamiseks, et kaotada õiguslik vaakum, mis takistab agentuuri tegevust merepääste- ja repatrieerimisoperatsioonidel.
Daamid ja härrad! Päritoluriikidega koostööd tegemata ei suuda me rändevoogusid tõhusalt juhtida. Hispaania ja Senegali koostöö laadsed katsetused on andnud väga häid tulemusi ja neid tuleb laiendada kogu Euroopale.
Seetõttu kutsume komisjoni üles lisama kõikidesse kolmandate riikidega sõlmitavatesse lepingutesse ka sisserände valdkonna koostöö ja korraldama seal teavituskampaaniaid ebaseadusliku sisserände ohtude kohta.
FRONTEXil peab ka edaspidi olema võimalik laiendada kehtivaid lepinguid ja alustada päritoluriikidega koostööd vastavalt oma erivajadustele. Tähtis on uurida ka kanaleid koostöö tegemiseks piirkondlike organitega, kes järgivad inimeste vaba liikumise põhimõtet, näiteks Mercosuri või Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendusega.
Daamid ja härrad! Me ei tohi unustada tõsiasja, et FRONTEX ja EUROSUR ei ole imerohud, vaid väärtuslikud vahendid, mis on rakendatud Euroopa rändepoliitika teenistusse, kusjuures viimase lõplik eesmärk on see, et sisseränne aitaks kaasa nii siht- kui ka päritoluriikide, aga eelkõige sisserändajate endi arengule.
Sisseränne ei saa jääda surmalõksuks. Me peame astuma samme selleks, et sisseränne ei oleks mitte kohustus, vaid õigus ja isiklik valik.
Jacques Barrot
Lugupeetud juhataja! Loomulikult tahan ma kiita raportit hinnangu kohta FRONTEXile ja Euroopa piiride valvamise süsteemile EUROSUR ning nende edasise arengu kohta. Olen Javier Moreno Sánchezele tänulik.
Euroopa Parlament on FRONTEXit selle loomisest alates kogu aeg toetanud, eelkõige rahaliste vahendite eraldamisel. Mul on hea meel näha, et agentuuri jaoks ülimalt olulisel ajal, mil me kaalume tema mandaadi laiendamist, on seda toetust taas kinnitatud.
Peaaegu kõik raporti punktid on kooskõlas meie teatistega ja ma toetan neid täielikult. Näiteks märgin ära konkreetse üleskutse komisjonile esitada ettepanekuid agentuuri mandaadi laiendamiseks, palvet hakata kõrge riskitasemega piirkondades alaliselt patrullima ning vajadust tõhustada Euroopa solidaarsust praegusel ajal, mil me peame oma piire kontrollima. Kuid mitut punkti tuleks selgitada.
Praegu annavad liikmesriigid tehnilisi seadmeid vabatahtlikult. Komisjon on korduvalt nõudnud, et liikmesriigid täidaksid oma kohustust tagada, et seadmed on ühisoperatsioonideks, eelkõige kõrge riskitasemega aladel, tõepoolest kättesaadavad.
Selle aasta kogemused aga näitavad, et endiselt on probleemiks piisava hulga laevade rakendamine. Seetõttu tuleb kaaluda muid lahendusi. Nende hulgas on näiteks see, et liikmesriike kohustatakse andma agentuurile teatud seadmeid või agentuuril lubatakse seadmed üürida või need endale osta. Sellest saab peamine küsimus, mida tuleb käsitleda komisjoni esitatavas ettepanekus agentuuri õigusliku raamistiku muutmise kohta.
Sellega seoses tahan juhtida tähelepanu, et FRONTEXi määruse artiklis 33 sätestatud agentuuri mandaadi sõltumatu hindamise tulemused saab teada 2009. aastal. Siis avaldab komisjon oma ettepanekud agentuuri tulevase mandaadi kohta. Muudatus võib sisaldada konkreetseid sätteid, mis käsitlevad merepäästes ja repatrieerimises osalemist ning kolmandate riikidega tehtavat tihedamat koostööd.
Lugupeetud parlamendiliikmed, tõsi on ka see, et komisjon tahab ELi välispoliitika raames ning FRONTEXi mandaadi ja rolli ühise määratlemisega kiirendada oma kolmandates riikides tegutsevate esinduste abil teavituskampaaniate läbiviimist. Komisjon analüüsib viise, kuidas saaks kolmandatest riikidest naabreid toetada.
Mina olen üks neist, kes usub, et kui FRONTEX saaks oma seireoperatsioone läbi viia kolmandate riikide merepiiridele võimalikult lähedal, hoitaks ära humanitaarkatastroofe ja meie piire saaks palju tõhusamalt valvata.
Igal juhul olen ma Euroopa Parlamendile selle komisjoni ettepanekuid kordava raporti eest tänulik. Seega tahan tänada teid Euroopa Parlamendi olulise ja igakülgse toetuse eest FRONTEXit käsitlevatele komisjoni teatistele. Usun, et Euroopa institutsioonid on FRONTEXi edasise arengu põhisuundades jõudnud üksmeelele.
Tobias Pflüger
Lugupeetud juhataja! Mis on FRONTEXil pistmist arenguga? Väga palju, nagu selgitas üksikasjalikult ajakirja Le monde diplomatique käesoleva aasta märtsinumbris Jean Ziegler, ÜRO endine eriraportöör küsimustes, mis puudutavad õigust toidule. Ta kirjutas: "See toob meid FRONTEXi ja Brüsseli volinike silmakirjalikkuse juurde. Ühe käega põhjustavad nad Aafrikas näljahäda ja teise käega tembeldavad kurjategijateks oma poliitika ohvreid - nälja eest põgenevaid inimesi.”
Konkreetne näide on ELi põllumajanduslik dumping. Sellega hävitatakse Aafrika kohalik toiduainekasvatus, mistõttu järjest enam inimesi põgeneb kodumaalt. Teine näide on ELi kalatöötlemislaevad, mis tühjendavad Aafrika riikide erivööndite püügipiirkondi. Samuti toimub traditsiooniliste kalurikülade kiire hävitamine, näiteks Sahelis, aga ka Malis ja Guinea-Bissaus.
See tähendab, et FRONTEXi näol on tegemist asutusega, mis tegeleb Euroopa füüsilise eraldamisega ja korraldab väljasaatmisi ning teeb seda ÜRO pagulasseisundi konventsioonist hoolimata. Samal ajal toimuvad massilised väljasaatmised - näiteks 14. novembril Viinis korraldatud väljasaatmine üheteistkümnest ELi liikmesriigist. Raportis räägitakse palju solidaarsusest. Kuid selles ei viidata mitte solidaarsusele kodumaalt põgenevate inimestega, vaid pigem liikmesriikidevahelisele solidaarsusele. See, mida me vajame, on täiesti selge. See on solidaarsus väljakannatamatutest elamistingimustest põgenevate inimestega. FRONTEX ei tee muud, kui pikendab inimeste põgenemisteed. Päris kindlasti ei paku see mingit lahendust. Seetõttu on ainus mõistlik asi nõuda FRONTEXi laialisaatmist.
Niisuguses olukorras annan teile nõu heita vahetevahel pilk Aafrikast saabunud arvamustele, näiteks sellele, mida väljendas väga selgelt Mali endine kultuuri- ja turismiminister Aminata Traore: "Inim-, rahalised ja tehnoloogilised ressursid, mida Euroopa rakendab Aafrikast tulevate rändelainete vastu, on tegelikult sõjalised meetmed, mida see maailmavõim kasutab noorte linnast ja maalt pärit aafriklaste vastu, kelle õigust haridusele, majandustegevusele, tööle ja toidule nende päritoluriikides süsteemse surve all täielikult eiratakse.” Leian, et need sõnad ütlevad kõik.
Juhataja
Kindlasti on Mali turismiministri arvamused olulised, aga me kuulaksime pigem teie omasid, härra Pflüger.
Simon Busuttil
Esiteks tahan avaldada kolleeg Javier Moreno Sánchezele tänu raporti eest ja selle eest, et ta oli oma raporti järeldustes meie mõtete ja muudatusettepanekute suhtes avatud. Mina isiklikult, juhataja, ei saa öelda, et olen FRONTEXi ja selle tööga rahul. Tegelikult pidas agentuuri tegevjuht möödunud suve lõpul Vahemerel toimunud Nautiluse missiooni ebaõnnestunuks. Kuidas ma saaksingi siis rahul olla? See oleks võimatu. Ma ei oodanud FRONTEXi tegevjuhilt teavet missiooni ebaõnnestumise kohta, vaid selle kohta, kuidas FRONTEX saaks olla edukas ja tõhus. Tahan lisada, et sellele vaatamata on Euroopa Parlament FRONTEXit alati vankumatult toetanud, nagu lugupeetud volinik ka õigesti märkis. Aasta-aastalt on agentuuri eelarvet suurendatud, et muuta missioonid püsivamaks ja tulemuslikumaks. Kuidas me saame FRONTEXit tõhusamaks muuta? Esiteks, jah, me saame seda teha nii, et kaalume, kuidas selle võimupiire laiendada, nagu volinik juba soovitas ja nagu seda ka raportis tehti. Me peame FRONTEXit tõhustama ka selliselt, et uurime, kuidas saame veenda liikmesriike täitma oma lubadusi, mille nad andsid siis, kui võtsid endale kohustuse tagada FRONTEXi missioonide jaoks vajalikud vahendid. Vastasel juhul peame ühtlasi kaaluma võimalust varustada FRONTEX tema enda seadmetega. Teise asjana on tõhususe parandamiseks vaja rahvusvahelist koostööd. Euroopa Parlament viibis hiljuti Senegalis, kus jälgiti vahetult Hispaania ja Senegali koostööd. Sedasorti koostööd tuleb meil jäljendada ka teistes piirkondades ja teistel aladel, näiteks Vahemerel ja Kreeka lähedal. Lõpetuseks - on neid, kes väidavad, et FRONTEX ei järgi inimõigusi või et talle pole antud selleks volitust. Ma ei nõustu sellega kohe üldse. Mina usun hoopis, et ilma FRONTEXita oleks uppunud või hukkunud inimesi praegusest veelgi rohkem. See näitab, et FRONTEX omalt poolt austab inimelu ja inimõigusi. Kuid teha tuleb rohkem, sest tahame, et FRONTEXi tegevus oleks tulemuslikum. Kui tal see õnnestub, oleme tabanud kaks kärbest ühe hoobiga. Esiteks oleme siis lõpetanud salajased retked ja teiseks oleme teinud lõpu ka meie meredel sageli aset leidvale inimlikule tragöödiale, mis teeb meile kõigile häbi.
Inger Segelström
Lugupeetud juhataja, volinik ja asepresident Barrot, kallid kolleegid! Alustuseks tänan Javier Moreno Sánchezt ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, sest meie arutelu FRONTEXi ja EUROSURi teemal on seekord olnud sisutihe. Aga ma tänan neid ka selle eest, et nad jälgivad FRONTEXi tööd endiselt nii tähelepanelikult. See on vajalik sellepärast, et väga palju inimesi tunneb muret, kuidas peaks FRONTEXit arendama, kui sellest saab ELi kindlusemüür ülejäänud maailma ja mujalt pärit vaeste vastu.
Hiljuti tuli välja, et FRONTEX polnud aru saanud, et üks tema ülesannetest on võidelda inimkaubandusega. Mul on hea meel, et mind toetatakse nüüd selles küsimuses ja me teeme selle asja selgeks. Usun, et kõik siinviibijad on ühel meelel, et meie jaoks on oluline aidata ükskõik mil viisil lõpetada olukord, kus inimesed seavad end ELi siseneda püüdes ohtu. Nad ei ole kurjategijad, vaid vaesed inimesed, kes otsivad oma perele paremat elu. Mul on hea meel ka selle üle, et toetatakse minu ettepanekut laiendada ELi ja rahvusvahelise õiguse normide kohaldamisala nii, et need kehtiksid meredel, eelkõige Vahemerel.
On vastuvõetamatu, et pagulasi pardale võtvaid kalureid kahtlustatakse inimkaubanduses ja puudub selgus näiteks selles, kas neil on võimalik jätta pagulased lähimasse sadamasse, või selles, milliseid norme kohaldada. Seetõttu on hea, et tegeleme ELi tulevases varjupaiga-, pagulas- ja rändepoliitika programmis nüüd ka sellega, kuidas FRONTEXit edasises töös paremini kasutada. Enne kui lõpetan, tahan soovida kõikidele parlamendiliikmetele, meie suurepärasele kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile, juhatajale ja volinik Barrot'le häid jõule ja head uut aastat. Tänan.
Adina-Ioana Vălean
fraktsiooni ALDE nimel. - Lugupeetud juhataja! Kõigepealt soovin kiita raportöör Moreno Sánchezt selle tasakaaluka raporti eest. Olen tänulik, et ta võttis arvesse suuremat osa minu muredest ja isegi kriitikast.
FRONTEX on oluline sisserändepoliitika vahend, mis on tõestanud oma tarvilikkust ja tõhusust. Kuid tegemist on endiselt ülepolitiseeritud organiga, mis sõltub liigselt liikmesriikide heast tahtest ning ajakirjanduse ja avaliku arvamuse poolt suunatud riiklikest huvidest.
Liikmesriikidele oli kindlasti vaja meelde tuletada nende moraalset kohust ja lubadust. Tähtis on ka meenutada, et FRONTEX on esimese samba alla kuuluv ühenduse organ. Sellisena ei peaks ta oma tegevuses mitte üksnes järgima ELi põhiväärtusi, vaid neid oma töös ka edendama, eriti valdkonnas, mis puudutab rände ja liikumisvabadusega seotud otsustavaid küsimusi.
Sellegipoolest võib FRONTEXi tegevuse õiguspärasuse küsimuse alla seada. Esiteks seetõttu, et FRONTEXi jälitustegevuse koordineerimine toimub salastatud riskianalüüside ja ohuhinnangute põhjal. See tähendab, et tegevus ei ole kuigi läbipaistev ja puudub demokraatlik aruandekohustus. Teiseks seetõttu, et kuna ühisoperatsiooni kooskõlastab FRONTEX, muutub piiriküsimus n-ö väliseks küsimuseks, mis tekitab kahtlusi, kas see vastab ELi kohustusele kaitsta varjupaigataotlejaid ja pagulasi.
Sellest tulenevalt esitan üleskutse hinnata ja kontrollida koos Euroopa Parlamendiga igakülgselt FRONTEXi operatsioone ja aruandekohustust. Ühtlasi palun komisjonil põhjalikult hinnata FRONTEXi tegevuse mõju põhiõigustele ja -vabadustele, samuti FRONTEXi kaitsekohustust.
Lõpetuseks leian, et siiani on keskendutud peamiselt mereküsimustele, aga nagu märgitud, tegelda tuleb kõigi rändeteedega. Ka idapiiril paiknevatele maismaateedele tuleb varsti rohkem tähelepanu pöörata ning me peame selle küsimuse ükskord aktiivselt käsile võtma, enne kui sealgi tekib hädaolukord.
Giusto Catania
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (IT) Austatud juhataja, head kolleegid! Ma leian, et me peaksime püüdma koostada nimekirja FRONTEXi viimase kolme aasta ebaõnnestumistest. Kui me seda teeme, siis avastame, et väga palju on tehtud propagandat.
Piiridel on läbi viidud pisut üle 30 ühisoperatsiooni. Viimase kolme aasta jooksul on merel hukkunute arv tõusnud ning suurt osa vahenditest - paraku järjest suurenevast hulgast vahenditest - kasutatakse merepiiride kaitsmiseks, vaatamata tõsiasjale, et FRONTEXi enda sõnul saabub ainult 15% korratult saabuvatest sisserändajatest Euroopa Liitu üle mere. Nimetagem neid nii - korratult saabuvad sisserändajad. Ma tean, et mind toetab selles küsimuses ka volinik Barrot, nii et ärgem nimetagem neid enam ebaseaduslikeks sisserändajateks.
FRONTEX on näidanud meile muu hulgas seda, et tulirelvi võidakse kasutada valimatult ja meelevaldselt. Septembris Lampedusa ümber toimunud ühisoperatsioonil nägime seda laastamistööd. Hoolimata sellest, et Javier Moreno Sáncheze raportis on mõningaid meie märkusi arvesse võetud, tahan praegu oma kriitikat rõhutada, sest ma olen üsna veendunud, et Euroopa Parlament võib oma arvamust FRONTEXist kiiresti muuta. Natuke aega tagasi olin ma väitega, et FRONTEXi mandaati tuleb muuta ja esikohale tuleb tõsta merepääste, uhkes üksinduses, aga homme võib sellest lõpuks ometi saada siinse parlamendi üldine seisukoht.
Jään endiselt FRONTEXi kritiseerijaks, sest leian, et selle agentuuri tegevusega ei austata varjupaigataotlejate õigusi. Inimeste piirilt tagasi saatmine on tagurlik utoopia ning ma leian, et väga keeruline on piirata meeste ja naiste loomupärast vajadust vabalt liikuda. Praegu sümboliseerib FRONTEX Euroopa kindlust ja on meie piiride militariseerimise erivahend.
Johannes Blokland
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (NL) Lugupeetud juhataja! Euroopa kindlus algab nüüd Aafrika mandrilt, kus võimud peavad ebaseaduslikud sisserändajad kinni enne, kui nad jõuavad Euroopa Liitu, ning seda tehakse kohalikele võimudele antava Euroopa Liidu rahalise ja logistilise abiga. Säärane Aafrika riikidele antav Euroopa abi, mille eesmärk on püüd tõrjuda soovimatut sisserännet Euroopasse, toimib, aga kas selle mõju vastab meie ootustele?
Ma tean, et tänu FRONTEXi töölehakkamisele on merel päästetud palju inimesi, aga ma kardan nende pärast, kes on põgenenud poliitilistel või usulistel põhjustel. Amnesty Internationali ja ÜRO Pagulaste Ülemkomissari Ameti aruannete kohaselt saadetakse inimesi päritoluriikidesse tagasi ilma igasuguse uurimiseta. Liikmesriigid tahavad õigustatult takistada ebaseaduslikel sisserändajatel meie õigussüsteemidest kasu lõigata. Kuid tõesti tekib eetiline küsimus, kas selline lähenemisviis võimaldab poliitilistel ja teistel pagulastel kasutada varjupaigamenetlust.
Kas Aafrika riigid täidavad pagulaste lepingut? Sellega seoses nõuan komisjonilt ja volinik Barrot'lt tungivalt, et Aafrika riikidele antav abi seotaks poliitiliste pagulaste inimliku kohtlemise nõudega vastavalt ÜRO pagulasseisundi konventsioonile. Toetan Javier Moreno Sáncheze raporti muudatusettepanekut 4.
Niisiis, lugupeetud juhataja, toob FRONTEXi tegevus kaasa uue probleemi, meeldib see meile või ei. Seetõttu peaks FRONTEX kandma täit vastutust. Palun esimesel võimalusel korraldada asjad nii, et poliitilised ja teised pagulased saaksid jätkuvalt loota inimlikule kohtlemisele, sest teatud ulatuses sõltub FRONTEXi edu just sellest.
Philip Claeys
- (NL) Austatud juhataja! Mul oli au koostada väliskomisjoni nimel arvamus FRONTEXi kohta, aga see arvamus lükati napi häälteenamusega tagasi, sest vasakpoolsed ei olnud nõus, et arvamuses mainiti sõnaselgelt Liibüa ja Türgiga seonduvaid probleeme. Seetõttu kujutage ette minu üllatust ja ka rahulolu, kui nägin, et kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjon on mulle muret valmistavaid küsimusi lõpuks ometi arvestanud.
Liibüa on Euroopasse suunduvatele ebaseaduslikele sisserändajatele oluline transiidiriik. Tegelikult on seda ka Türgi, kuigi paljud sisserändajad ise pärinevad sellest riigist. Sellepärast on oluline, et need riigid ja nende piirivalveasutused teeksid FRONTEXiga igakülgset koostööd. See kehtib tegelikult ka tagasivõtulepingute kohta, mille sõlmimisest on Türgi juba aastaid kangekaelselt keeldunud. Türgi keeldub lepingut allkirjastamast, samuti ei kontrolli ta korralikult oma Euroopa-poolseid piire. Võiks ju eeldada, et Euroopa Liiduga ühineda sooviv riik pingutab rohkem. On häbiväärne, et komisjon ja nõukogu ei suuda Türgile tema kohustusi meelde tuletada.
FRONTEX ja EUROSUR on ebaseadusliku sisserändega võitlemise peamised vahendid ning neid saaks rakendada ka piiriülese kuritegevuse ning uimasti-, inim- ja relvakaubanduse vastu. Ühiste välispiiride tõhusa haldamiseta ei saa Schengen toimida ja ühise rändepoliitika kehtestamisest ei saa me isegi mõelda. Seega ei ole tegemist mitte lihtsalt raha-, vaid ühtlasi ja peamiselt poliitilise tahte küsimusega. Olen kurb, kui kuulen mainitavat Euroopa kindlust ja näen, et selles vallas jääb veel nii palju soovida, et me peaksime vahest võtma kasutusele hoopis väljendi "sõeluv Euroopa”.
Carlos Coelho
- (PT) Lugupeetud juhataja, komisjoni asepresident, kallid kolleegid! Kõigepealt pean kiitma raportöör Javier Moreno Sánchezt suurepärase töö eest, samuti kolleeg Simon Busuttili, kes tegutses Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni nimel variraportöörina. Sisepiirideta ala ei saa toimida, kui välispiiride haldamise vastutust ei jagata ega olda selles valdkonnas solidaarsed. See on hädavajalik, et tegelda rändeprobleemiga üldiselt ja ühtlustatult, võidelda ebaseadusliku sisserändega ning kindlustada terviklik piirihaldus koos ühises kasutuses olevate materiaalsete vahendite ja inimressurssidega.
Piirikontrollis ei keskenduta üksnes ebaseadusliku piiriületamise juhtumitele, vaid ka teistele piiriülese kuritegevuse tahkudele, näiteks terrorismi tõkestamisele, inimkaubandusele, uimastite salakaubaveole ja ebaseaduslikule relvakaubandusele, aidates sellega suurendada üldist sisejulgeolekut.
Ma ei kahtle, et FRONTEX saab selles ELi terviklikus piiristrateegias olulist rolli täita. Leian, et pärast tema eelarve olulist suurendamist, mida Euroopa Parlament on alati nõudnud ja volinik Barrot alati toetanud, peaks järgmine samm olema FRONTEXi mandaadi ülevaatamine, et kõrvaldada õiguslikud lüngad seoses merepäästeoperatsioonide ja tagasisaatmisel tehtava koostööga ning isegi kolmandatele riikidele antava võimalusega kasutada FRONTEXi seadmeid, nagu asepresident Barrot juba mainis.
Seega nõustun ma FRONTEXi rolli järkjärgulise ja tegelikele vajadustele vastava suurendamisega. Ma tunnistan ka, et kõiki jälgimissüsteeme ja -vahendeid tuleb hakata optimaalsemalt kasutama, nii et nende praegust ulatust laiendatakse oluliselt, tuleb panna need koos toimima ning edendada koostööd nii Euroopa ametkondade, näiteks Europoli, kui ka teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega.
Marian-Jean Marinescu
- (RO) Esiteks tahan väljendada heameelt õppuse üle, mille piirivalve kiirreageerimisrühm (RABIT) FRONTEXi juhtimisel selle aasta oktoobris Rumeenia idapiiril läbi viis. See siiani kolmas omalaadne õppus näitas FRONTEXi tähtsat rolli nende liikmesriikide toetamisel, mis asuvad Euroopa Liidu välispiiril ning vajavad seetõttu suuremat tehnilist ja operatiivabi.
Mul on hea meel ka selle üle, et käesoleva kuu algul sõlmisid FRONTEX ja Gruusia piirivalveamet lepingu. See tähendab olulist edasiminekut piiride turvalisuse tagamisel ja ebaseadusliku sisserände vastu võitlemisel. Praegusel ajal, mil lõunapoolsel välispiiril asuvad liikmesriigid seisavad silmitsi ebaseadusliku sisserände tõttu tekkinud probleemidega, teeb komisjoni väljapakutud pikaajaline piirihaldusstrateegia heameelt. Seda strateegiat peavad täiendama naaberriikide püüded parandada oma piiride turvalisust. Seega peab Euroopa naabruspoliitika hulka kuuluvate tegevuskavadega edendama projekte, mille eesmärk on muuta kolmandate riikide piirid turvalisemaks, ja andma selleks vajalikku rahalist abi.
Mis puudutab Euroopa Parlamendi hinnangut ELi pikaajalise piirihaldusstrateegia kohta, siis on mul kahju, et FRONTEXit ja EUROSURi käsitlevate raportite arutelu ei toimunud koos aruteluga komisjoni ettepanekute üle riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, reisiks registreerimise programmi ning elektroonilise reisiloa taotlemise süsteemi (ESTA) kohta. Nii oleksime saanud üldpildi sellest, milliseks kujuneb Euroopa Liidu idapiiride haldus tulevikus.
Dushana Zdravkova
- (BG) Lugupeetud volinik, austatud kolleegid! Juba kaks aastat on Euroopa Liidu idapoolse välispiiri osa olnud 670 kilomeetri pikkune Musta mere rannik.
Bulgaaria ja Rumeenia piirivalveteenistuste osalemine FRONTEXi korraldatud üldprojektides ja tegevuses on andnud häid tulemusi. Kuid sel aastal Venemaa ja Gruusia vahel aset leidnud sõjaline konflikt, kahe riigi vahelised jätkuvalt pingelised suhted ning Kaukaasia piirkonna üleüldine ebastabiilsus rõhutavad tõsiasja, et ühisel Musta mere piiril seisame me ikka veel silmitsi suurte probleemidega.
Nende edukaks lahendamiseks tuleb Musta mere piirkonna tarbeks koostada julgeolekustrateegia, et sealne ala muutuks tõesti turvaliseks ja stabiilseks. See strateegia tuleb koostada nii, et Euroopa Liidu liikmesriikide läbiviidavatesse projektidesse ja korraldatavasse tegevusse kaasataks piirkonna olulisemad riigid. Vaid nii saame Musta mere piiri nõuetekohaselt kaitsta ja kindlustada kodanike meelerahu.
FRONTEXi logistika ja operatsioonidega seotud personali põhjalikum koolitamine on teine tähtis asi, mis vajab rohkem ressursse ja rahalisi vahendeid, ning mitte üksnes Euroopa institutsioonidelt, vaid ka liikmesriikidelt. Tänapäeva maailmas ei tähenda piirivalve mitte üksnes piiri füüsilist valvamist, vaid see hõlmab ka toiminguid, milleks on vaja lisateadmisi ja oskusi paljudes valdkondades.
Et liikmesriikide piirivalveasutuste töötajad saaksid neile antud ülesandeid edukalt täita, peavad nad rahvusvahelist, mere- ja varjupaigaõigust ning põhilisi inimõigusi hästi tundma.
Nõustun raportöör Sáncheze märkusega selle kohta, et koostada tuleb terviklik üldplaan, milles nähakse ette Euroopa Liidu piiristrateegia üldine raamistik.
Rareş-Lucian Niculescu
. - (RO) Tahan rõhutada mõningate Javier Moreno Sáncheze raportis ja komisjoni teatises sisalduvate hinnangute erilist tähtsust. Pean silmas neid punkte, kus meile tuletatakse meelde üle idapoolse maismaapiiri kulgevate rändeteedega seonduvat probleemi. Seetõttu tahan toonitada tõsiasja, et ELi idapiir vajab suuremat tähelepanu ja rohkem vahendeid.
Tegelikult pärineb mõne hinnangu kohaselt ligikaudu 25% praegu ELi territooriumil viibivatest ebaseaduslikest sisserändajatest idapiiri ääres asuvatest riikidest ning nad on ELi sisenenud just üle selle idapiiri. Euroopa Liidu idapoolne välispiir ei ole mitte üksnes väga pikk, vaid meie naaberpiirkondade tõttu ka väga raskesti kontrollitav. Lisaks ebaseadusliku sisserände probleemile ei tohi me unustada ka organiseeritud kuritegevusest tulenevat ohtu, sest peamised sellega seoses kasutatavad teed ristuvad samuti kõnealuses geograafilises piirkonnas.
Mina kui Euroopa Parlamendi saadik Rumeeniast, mis haldab üle 2000 kilomeetri pikkust ELi idapoolset välispiiri, tahan rõhutada ka seda, et meie jaoks on ülimalt tähtis, et sellele piirile pühendataks kogu vajalik tähelepanu.
Czesław Adam Siekierski
- (PL) Lugupeetud juhataja! Praegu ei ole Euroopa Liidul terviklikku plaani koostöö tegemiseks idapiiril asuvate riikidega.
Lisaks neile riikidele Euroopa Liidu poolt seatud pikaajalistele eesmärkidele peaksime määratlema ka konkreetsed lühiajalised eesmärgid ning kehtestama süsteemi selleks, et hinnata, millises ulatuses need riigid kehtivaid piiriülese koostöö põhimõtteid täidavad. Meie ja kolmandate riikide vahelistel piiridel peaks FRONTEXi töö hõlmama inimkaubandusega võitlemiseks vajalikke meetmeid. Kõige tähtsam on aga, et igas kõrge riskitasemega piirkonnas oleksid olemas alalised aasta ringi katkematult tegutsevad ühisvalvepatrullid.
Euroopa Liidu üldise sisserändestrateegia oluliseks osaks oleva FRONTEXi ülesanne peaks olema kaitsta liidu välispiire ja kindlustada samas, et ta ei muutuks vahendiks, mille abil luuakse taas kord Euroopat lõhestavaid piire ja ehitatakse uusi müüre.
Carl Schlyter
- (SV) Austatud juhataja! Hindan neid raporti osi, mis käsitlevad inimelu puutumatust ja meie kohust järgida pagulaste tagasisaatmisega seonduvaid õigusi ehk nende õigust mitte lasta saata end tagasi väljakannatamatutesse oludesse. Sellele vaatamata teeb mulle suurt muret, et FRONTEXist saab üks Euroopa kindluse ehitajatest.
Mulle tundub, et meie solidaarsus üksteisega piirivalve tugevdamisel on suurem kui solidaarsus siia saabuvate inimestega. Me arvame ekslikult, et Euroopasse saabub ebaproportsionaalselt suur osa maailma pagulastest. See ei ole sugugi õige. Kõige rohkem pagulasi võtavad vastu hoopis maailma vaesemad riigid. Meieni jõuab neist inimestest vaid väga väike osa. Lisaks oleme me minu meelest täiesti valel teel oma jutuga sellest, et kõikidesse teiste riikidega sõlmitavatesse lepingutesse tuleb lisada kokkulepe tagasivõtmise kohta.
Kõigepealt peaksime me õiglaste kaubanduslepingutega arengule aluse panema, siis saabuks meile võib-olla ka vähem pagulasi. See on nii meie kui ka teiste riikide jaoks palju parem poliitika.
Jacques Barrot
Lugupeetud juhataja! Kuulasin kõiki sõnavõtte tähelepanelikult. Esiteks tahan teile öelda, et ma ei saa tõepoolest lubada FRONTEXi nimetamist kõikidele kaitset vajavatele või Euroopasse tulla soovivatele inimestele suletud Euroopa kindluse sümboliks. See on täiesti vale! Nagu Simon Busuttil, Carlos Coelho, Inger Segelström ja Adina-Ioana Vălean väga õigesti märkisid, on selge, et FRONTEX on siiani päästnud paljude inimeste elu, ning ma ei saa nõustuda väidetega, nagu tähendaks FRONTEXi tegevus Euroopa mingil viisil militariseerimist. Selliseid väiteid ei saa ma lubada.
Kuid on õige, et meil tuleb edasi minna. Inger Segelström ütles väga õigesti, et FRONTEX võib aidata meil võidelda inimkaubandusega, ning Adina-Ioana Vălean märkis ka, et meil tuleb pöörata pilk maismaapiiridele ja tuletada riikidele meelde nende kohustusi.
Praegu korraldavad 80% kõnealustest ebaseaduslikest piiriületustest tegelikult salakaubavedajad ja halastamatud petturid. Tuleb mainida tõsiasja, et nüüdsel ajal peavad inimesed Liibüast Kanaari saarte rannikule sõitmiseks maksma väga suuri, 2000 kuni 3000 euro suuruseid summasid ning peale selle riskima enne randa jõudmist laevahuku ja uppumisega. Sellepärast ei saagi ma selliseid väiteid lubada.
Usun, et FRONTEX etendab kindlasti positiivset rolli. Me vajame sellist terviklikku piirihaldust, millest rääkis Carlos Coelho, ja on õige, et nüüd tuleb mõelda uuele FRONTEXi mandaadile. FRONTEX peab täitma oma koha üldises kavas, mis seob omavahel arengu ja rändevoogude kooskõlastatud juhtimise. See on õige vastus teie küsimustele.
Tahan ühtlasi tuletada teile meelde, kui seda peaks vaja olema, et loomulikult tuleb komisjonil koostada suunised FRONTEXi korraldatavate ühisoperatsioonide läbiviimise kohta merel. Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Pagulaste Ülemkomissari Ameti ja Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni eksperdid ühinevad liikmesriikide ja FRONTEXi ekspertidega just eesmärgiga tagada, et FRONTEX täidab konventsiooni inimelude ohutusest merel, mille kohaselt tuleb päästetud isikud nende saatuse üle otsustamise ajaks paigutada kohta, kus nende elu enam ohus ei ole ja mis vastab nende vajadustele.
Seda tahtsin ma öelda. Ma olen hästi teadlik sellest, et FRONTEXil on ressursside puudus, ning tõenäoliselt tuleb leida mingi moodus, kuidas kohustada liikmesriike tegema oma vahendid FRONTEXile tõesti kättesaadavaks, või varustada FRONTEX tema enda vahenditega, kuigi see tundub praegust eelarveseisu arvestades keeruline.
Igal juhul on õige, et FRONTEXi mandaati tuleb laiendada. Ta peab niimoodi saama võimaluse teha koostööd kolmandate riikidega, kust sisserändajad pärinevad, et tagada ühiselt mõistlik ja inimlik kontroll säärase ebaseadusliku rände üle, mis, ma kordan, toimub selles osalevate inimeste heaolu arvelt.
Tahan tänada Javier Morenot. Tema raport on tasakaalukas ja see sillutab teed FRONTEXile, mis on paremini varustatud ja mis samal ajal, võib öelda, võtab eesmärgiks inimelude päästmise. Seda peame meie silmas FRONTEXile mõeldes. Me ei tohi seda unustada. See on lühidalt kõik, mida ma tahtsin pärast kõigi arutelu käigus esitatud sõnavõttude tähelepanelikku kuulamist öelda, ning ma võin teile kinnitada, et kui me jõuame FRONTEXi suuniste koostamiseni, tuletan loomulikult seda arutelu meelde.
Javier Moreno Sánchez
Lugupeetud juhataja ja härra Barrot! Usun, et oleme õigel teel. Need, kes on Euroopa arengut aastate jooksul jälginud, teavad, et kui Euroopa Parlament ja komisjon liiguvad edasi üksmeeles, hakkavad asjad Euroopa Liidus edenema.
Usun, et oleme õigel teel, ja seetõttu soovime me tööd jätkata.
raportöör. - (ES) Tahan tänada kõigepealt kõiki parlamendiliikmeid, kes täna õhtul sõna võtsid. Tegemist oli aruteluga, mille käigus väljendati eri arvamusi, nagu kõikidel siin parlamendis aset leidvatel aruteludel ja nagu üldse demokraatias, aga usun, et valitseb üsna suur üksmeel. Loomulikult tahan tänada variraportööre teistest fraktsioonidest ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni liikmeid, sest nende kaasabil saime koostada midagi, mida siin nimetati tasakaalukaks raportiks ja mis minu meelest on päris terviklik.
Tahan tänada ka FRONTEXi tegevjuhti Ilkka Laitineni ja tema asetäitjat Gil Ariast, kes on mulle alati andnud kõik palutud andmed. Tänan ka kogu agentuuri personali.
Mul on olnud võimalus näha oma silmaga nii Senegalis kui ka Varssavi peakontoris, et kõik FRONTEXis töötavad mehed ja naised on täielikult oma tööle pühendunud ja igati teadlikud sellest, millist tööd nad teevad. Seetõttu palusin kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni esimehel Gérard Deprez'l korraldada koos eelarvekomisjoniga kuulamine, et nad saaksid kogu oma töö kohta meile selgitusi anda.
Küsimus ei ole ainult läbiviidavates operatsioonides. Suurepärast tööd tehakse ka personali koolitamisel, nagu märkis Marian-Jean Marinescu, piirivalve kiirreageerimisrühma õppustel ja võltsitud reisidokumentide tuvastamisel. See on ülimalt tähtis töö, mida tavaliselt ei mainita. Sellepärast tegingi ettepaneku korraldada see kuulamine.
Minu arvates on vaja väga põhjalikult arutada kaht asja. Nii komisjoni asepresident kui ka teised meie hulgast on siin juba öelnud, et FRONTEXi tegevusel peab olema võimalikult kindel õiguslik alus, sest ilma selleta ei ole tal sageli võimalik tegutseda ja ta jääb väljapääsmatusse olukorda.
Uue, muudetud mandaadiga peab saama selgeks, mida ta merepääste- või repatrieerimisoperatsioonidel saab teha ja mida mitte.
Lõpetuseks leian, et kõige olulisemad on Euroopa märk ja vaim, nagu on näinud meie esindajad eri riikides. Paljud riigid tahavad konkreetse, minevikus koloniaalvõimu teostanud riigi nime asemel näha pigem nime Euroopa, aga nad ei näe seda kuigi selgelt. Minu jaoks on see lisaväärtus. Leian, et peame investeerima FRONTEXisse ja liikuma edasi. Me peame mõtlema edasiliikumise kiirusele ja veenma liikmesriike.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme, neljapäeval, 18. detsembril 2008.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Cristian Silviu Buşoi  
kirjalikult. - Kõigepealt tahan öelda, et suhtun FRONTEXi tulevikku optimistlikult, arvestades agentuuri tegevusele antud hinnangus sisalduvaid suhteliselt lootustandvaid näitajaid.
Kuid olen raportööriga igati nõus, et tõhusaks võitlemiseks ebaseadusliku sisserändega on lisaks FRONTEXile vaja seadusliku sisserände poliitikat. Ei ole mõistlik üksnes ebaseaduslikele sisserändajatele keskendudes püüda ehitada Euroopa kindlust, sest seni, kuni majandusliku arengu tasemete vahel püsivad lõhed, jääb ränne reaalsuseks. Samuti nõustun ma sellega, et meie välispiiride kaitsmisel tuleb täielikult austada inimväärikust ja põhiõigusi, sest need on osa euroopalikest väärtustest.
Tahan ühtlasi rõhutada ELi liikmesriikide vahelise solidaarsuse tähtsust. Et Schengeni alal piirikontrolli ei toimu, pole liikmesriikidel võimalik üksteisest veel rohkem sõltuda - nad vastutavad ühiselt piiride turvalisuse eest. Seetõttu peaks kõik liikmesriigid osalema FRONTEXi tegevuses ja andma selleks vajalikke vahendeid. Viimase, kuid mitte vähem tähtsa asjana märgin, et FRONTEXi tegevuse tõhususe parandamiseks peab ka koostöö kolmandate riikidega muutuma esmatähtsaks.
Janusz Lewandowski  
FRONTEXi töö huvitab mind, sest see on ainus Euroopa Liidu institutsioon, mis asub Poolas. Kuigi varem kardeti Euroopa Liidu idapiiride turvalisuse pärast, tuleb välja, et põhiline ebaseadusliku sisserände oht tuleneb hoopis Vahemere piirkonnast. Seega keskendub FRONTEXi põhitöö sellele piirkonnale. Mul on olnud võimalik külastada Maltat ja näha sealseid Aafrikast pärit pagulaste laagreid, nii et ma mõistan probleemi tõsidust ja seda mõõtmatut inimlikku ahastust, mis viib meeleheitlike katseteni jõuda üle mere Maltani ja Euroopa Liidu mandriosani.
Ebaseaduslik sisseränne on meie kõigi probleem ning selle lahendamiseks on vaja ühist strateegiat ja ühenduse vahendeid. 2005. aastast alates on FRONTEX, aga ka piiride valvamise süsteem EUROSUR neid vahendeid pakkunud. Euroopa Parlament on kasvavast rahavajadusest teadlik ja ta taotles juba kolmandat aastat järjest FRONTEXi eelarve suurendamist. Siiani on liikmesriigid FRONTEXi tegevuses väga erineval määral osalenud ning sugugi võrdselt ei ole nende vahel jaotatud ka rahastamine, seadmetega varustamine ja operatsioonid. Geograafilised põhjused ja sisserändeprobleemi teravuse erinev tunnetamine tähendavad, et liikmesriikide ebavõrdne osalemine selles ühenduse poliitika valdkonnas paistab püsivat ja seda on keeruline muuta.
Bogusław Rogalski  
Ebaseaduslikust sisserändest tulenevat ohtu arvestades vajab Euroopa terviklikumat piirihaldust ja ühtset lähenemisviisi rändeprobleemile, sealhulgas seadusliku sisserände juhtimisele. Isegi kui me oleme nõus, et iga liikmesriik kontrollib oma piire ise, tuleb meil ida- ja lõunapiiride olukorra tõttu selle probleemiga võitlemiseks teha koostööd ning jagada olemasolevaid materiaalseid vahendeid ja inimressursse.
Sobivate piirikontrollisüsteemide rakendamine piiraks piiriülest kuritegevust ja see omakorda aitaks kaasa sisejulgeoleku suurendamisele. Lisaks meetmetele, mille eesmärk on kontrollida ebaseaduslike sisserändajate juurdevoolu, peaks FRONTEX aitama tugevdada ka üldist partnerlust kolmandate riikidega ning tegema teatud varjupaigaõigusega seotud otsuseid.
Ebaseaduslikule sisserändele on iseloomulik piiriületuse käigus hukkunute suur arv. Seda arvestades peaksime kõrge riskitasemega piirkondades, inimeste elu on ohus, patrullima aasta ringi. Äärmiselt oluline on luua ka kaks eri talitust, millest üks valvaks maismaapiire ja teine merepiire, kusjuures erilist tähelepanu pöörataks idapiiril asuvate rändeteede kasutajatele.
Väga oluline on jätkata FRONTEXi personali koolitamist, et suurendada selle tõhusust ja professionaalsust, samuti töötada FRONTEXi tegevuse optimeerimiseks välja ühine teabevahetussüsteem.
