Zabezpečenie dodávok prvkov vzácnych zemín do Európy (rozprava) 
Predsedajúca
Ďalším bodom programu je rozprava o:
otázke na ústne zodpovedanie o zabezpečení dodávok prvkov vzácnych zemín do Európy, ktorú Komisii predložili pán Tsoukalas, pán Rübig, pán Caspary a pani Schnieberová-Jastramová v mene Poslaneckého klubu Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) - B7-0017/2011),
otázke na ústne zodpovedanie o zabezpečení dodávok prvkov vzácnych zemín do Európy, ktorú Komisii predložili pani Eková, pán Panajotov (Panayotov), pani Hallová, pani de Sarnezová, pán Rinaldi, pani Schaakeová a pán Theurer v mene Skupiny Aliancie liberálov a demokratov za Európu - B7-0020/2011),
otázke na ústne zodpovedanie o zabezpečení dodávok prvkov vzácnych zemín do Európy, ktorú Komisii predložil pán Szymański v mene Skupiny európskych konzervatívcov a reformistov - B7-0207/2011).
Ioannis A. Tsoukalas
Prvky vzácnych zemín (PVZ) sú veľmi dôležité pre stovky špičkových technologických aplikácií a kľúčové pre rozvoj ekologických technológií. Priemysel EÚ úplne závisí od dovozu PVZ z Číny, ktorá má monopol na viac ako 97 % svetovej produkcie a vlastní 36 % svetových hospodárskych rezerv. Čína má silný vedecký výskum v tejto oblasti a dosiahla jednoznačnú konkurenčnú výhodu pri výrobe zliatin a koncových výrobkov.
Priemyslu EÚ zároveň chýba nielen prístup k surovinám, ale aj vedomosti potrebné na ich spracovanie. Hoci prvky vzácnych zemín nie sú až také vzácne, ako naznačuje ich názov, odborníci odhadujú, že reorganizácia životaschopnej výrobnej linky trvá približne 10 až 15 rokov. Európska únia rozvíja strednodobú stratégiu pre suroviny, problém prvkov vzácnych zemín je však oveľa naliehavejší. Väčšia domáca spotreba Číny a jej úsilie obmedziť vplyv na životné prostredie už viedli k veľmi prísnym obmedzeniam vývozu v čase stúpajúceho celosvetového dopytu. Čína stanovila o 35 % nižšie limity pre vývoz v prvej polovici roku 2011 v porovnaní s minulým rokom, ale prísnejšie limity sa očakávajú v druhej polovici roku. Očakáva sa, že deficit intenzívne pocítime v priebehu nasledujúcich šiestich mesiacov, pričom ceny prvkov vzácnych zemín sa zvýšia a výrobné linky sa narušia. Odborníci odhadujú, že v roku 2014 bude celosvetový nedostatok 40 000 ton prvkov vzácnych zemín.
Otázky pre Komisiu sú priame a naliehavé:
Aké krátkodobé opatrenia navrhuje Komisia spolu so svojimi partnermi na získanie alternatívnych zdrojov prvkov vzácnych zemín?
Aký je stav rokovaní o tejto otázke s Čínou a našimi medzinárodnými partnermi?
Lena Ek
autorka. - Niekedy sa čudujem, že reakcia Európy na každý problém je zmeravieť od strachu z Číny a žiadať obchodné sankcie a zásah štátu.
Úspešná stratégia EÚ v oblasti surovín musí byť zameraná na podporu voľného obchodu. Mala by obsahovať trvalo udržateľné riadenie účinné z hľadiska využívania zdrojov, inovácií a prístupu k surovinám pre európske spoločnosti. Nemala by znamenať hromadenie surovín s peniazmi daňových poplatníkov.
Európa je čoraz závislejšia od malého množstva kľúčových zdrojov a zaostáva v boji o zabezpečenie alternatívnych zdrojov, ale sú to súkromné spoločnosti, nie politici, kto môže rozhodnúť o potrebe tvoriť zásoby. Ak je to účinné využívanie zdrojov, urobia to. Namiesto toho potrebujeme komplexnú stratégiu v oblasti surovín, ktorá zohľadňuje všetky aspekty prístupu k prvkom vzácnych zemín. Zahŕňa to obchod, výskum a inovácie, recykláciu a rozvoj dopravy a infraštruktúry s cieľom umožniť rozvoj domácich zdrojov. Potrebujeme lepšie riadenie dodávok surovín v rámci Európy a účinné opatrenia na podporu recyklácie a znižovania množstva odpadu.
Európa je bohatá na prírodné zdroje a má aj strategickú polohu vďaka blízkosti k oblasti Barentsovho mora bohatej na prírodné zdroje. Vďaka minerálom, kovom a lesom má severná Európa potenciál významne reagovať na potreby surovín EÚ trvalo udržateľným spôsobom.
Musíme tiež podporovať inovácie a výskum na hľadanie alternatívnych riešení a spôsobov, ako nahradiť materiály, ktoré sú pre európske spoločnosti pridrahé. Stratégia EÚ musí byť založená na voľnom obchode a musí zaručiť, aby rozvinuté aj rozvojové krajiny mali prínos z trvalo udržateľnej dodávky surovín. Mali by sme využiť aj mechanizmus pomoci pre obchod.
Európa potrebuje činnosti zamerané na inovácie a odstránenie obchodných prekážok v tretích krajinách, a nie politiku hromadenia vzácnych a kritických surovín a oslabovania demokracie v zahraničí. Potrebujeme návrhy od Komisie v súvislosti so surovinami a prvkami vzácnych zemín. Stále očakávame tieto návrhy.
Konrad Szymański
Prístup k prvkom vzácnych zemín ovplyvní postavenie a konkurencieschopnosť európskeho priemyslu. Ak nezabezpečíme dostupnosť týchto materiálov, zlikvidujeme technologicky najvyspelejšie odvetvia nášho hospodárstva. Preto sa nesmú zanedbať žiadne oblasti našej politiky. Musíme rozumne využívať zdroje, ktoré už máme a ktorých sme sa zbytočne zriekli. Musíme používať nástroje obchodnej politiky na zabezpečenie účinnej prevencie narušení voľného obchodu. Nemôžeme sa preto spoliehať iba na využívanie drahých a stále veľmi obmedzených možností, ktoré máme na získavanie materiálov z použitých spotrebičov.
Existuje prinajmenšom niekoľko otázok, ktoré by mala dostať Európska komisia v súvislosti s oznámením o surovinách. Po prvé, posúdila Komisia vplyv protekcionistickej politiky Číny v oblasti surovín na európsky priemysel? Po druhé, akú úlohu môže zohrať recyklácia v porovnaní s možnosťami, ktoré poskytujú obchodná politika a vlastné zdroje? Aký je pomer medzi týmito tromi možnosťami? Po tretie, má Komisia k dispozícii posúdenie nákladov potrebných na väčšie zastúpenie recyklácie v európskej politike v oblasti surovín?
Antonio Tajani
Vážené poslankyne, vážení poslanci, ako viete, začiatkom februára Komisia schválila aktualizáciu stratégie EÚ v oblasti surovín, ktorá je založená na troch pilieroch.
Prvý sa týka dodávky surovín z krajín mimo Európskej únie na základe dohôd s Africkou úniou. Zaradili sme otázku surovín do programu našich rokovaní s Ruskou federáciou. Navyše, ako som povedal počas predchádzajúcej rozpravy, v júni navštívim Brazíliu, Argentínu a Čile, aby som inicioval diplomatické vzťahy aj s týmito latinskoamerickými krajinami. Potom budem hovoriť o vzťahu s Čínou.
Druhý pilier je o zabezpečení trvalo udržateľnejšej dodávky v rámci EÚ. Z tohto dôvodu sme so súhlasom pána komisára Potočnika aktualizovali vykonávacie pravidlá programu Natura 2000. Chceme zaručiť, aby sa interpretovali spôsobom, ktorý nepoškodí ťažobné činnosti, ale zároveň chceme zabezpečiť, aby rešpektovali životné prostredie.
Tretí pilier sa týka recyklácie a účinného využívania zdrojov. Chcel by som zopakovať to, čo som povedal v predchádzajúcej rozprave. V rámci inovačnej politiky plánujeme sériu partnerstiev v oblasti inovácií rôznych odvetví, jedným z ktorých je odvetvie surovín. Jedno z partnerstiev v oblasti inovácií sa bude sústreďovať predovšetkým na činnosti, ktoré môžeme vykonávať v odvetviach recyklácie a nahradenia surovín.
Nové oznámenie zdôrazňuje najmä situáciu súvisiacu s dodávkou prvkov vzácnych zemín a iných dôležitých surovín. Niet pochybností o tom, že zníženie vývozných kvót na prvky vzácnych zemín, o ktorom rozhodla Čína, výrazne obmedzuje celosvetové dodávky. Vyhodnocujeme situáciu s cieľom identifikovať najvhodnejšie viacstranné nástroje vrátane Svetovej obchodnej organizácie (WTO) a našich dvojstranných vzťahov s Čínou.
Vo WTO sme iniciovali proces urovnania sporu s Čínou v súvislosti s prístupom k deviatim základným surovinám v roku 2009. Preskúmanie tohto prípadu je v pokročilom štádiu a závery budú, samozrejme, veľmi dôležité pre naše diskusie o začatí procesu WTO súvisiaceho s prvkami vzácnych zemín.
Na dvojstrannej úrovni sa Komisia venovala tejto otázke s čínskou vládou pri viacerých príležitostiach, a to z politického aj technického hľadiska. Koncom roku 2010 bola založená pracovná skupina EÚ a Číny s cieľom napomôcť dialóg o otázkach súvisiacich s prvkami vzácnych zemín a inými surovinami.
EÚ bude uplatňovať aktívnu diplomaciu v oblasti surovín v rámci strategických partnerstiev a dialógov o budúcich politikách s cieľom zaručiť prístup k týmto surovinám, najmä k dôležitým surovinám. Jedným príkladom, ako som spomenul, je začatie dvojstranného dialógu v kontexte spoločnej stratégie Afriky a EÚ na roky 2011 - 2013, ktorá obsahuje časť venovanú konkrétne surovinám. Už som hovoril o našich vzťahoch s Ruskom a Latinskou Amerikou.
V rámci EÚ Komisia podporuje výskum ložísk dôležitých surovín a tento cieľ podporuje najmä projekt ProMine na roky 2009 - 2013, ktorý je súčasťou siedmeho rámcového programu.
Pokiaľ ide o recykláciu, predstavuje veľké technologické problémy najmä preto, že množstvo surovín obsiahnutých v mnohých výrobkoch je veľmi malé. Cieľom našej stratégie je podporiť recykláciu prostredníctvom opatrení zameraných na zlepšovanie zavádzania a uplatňovania právnych predpisov EÚ v oblasti odpadového hospodárstva.
Navyše musíme ďalej podporovať výskum a inovácie v odvetviach recyklácie a nahradenia surovín, ako aj v rámci siedmeho rámcového programu na financovanie projektov súvisiacich s nahradením vzácnych zemín. V tejto súvislosti Komisia skúma možnosť založenia partnerstva v oblasti inovácií v odvetví surovín a dúfa, že predstaví konkrétny návrh v priebehu niekoľkých nasledujúcich mesiacov. Začali sme spolupracovať v oblasti inovácií aj so Spojenými štátmi a skúmame aj možnosť spolupráce s Japonskom.
Prirodzene, budeme pokračovať v dôkladnom sledovaní problematiky nevyhnutných surovín s cieľom definovať potrebné prioritné opatrenia a domnievame sa, že za bezpečnosť dodávok surovín v zásade zodpovedajú spoločnosti. Sme však pripravení diskutovať o nákladoch, potenciálnych prínosoch a pridanej hodnote programu na uskladňovanie surovín v úzkej spolupráci s členskými štátmi.
Toto robíme, ale, samozrejme, som vždy pripravený vypočuť si akékoľvek návrhy Parlamentu s cieľom zaručiť, aby Komisia naďalej aktívne pracovala na probléme, ktorý je kľúčový pre konkurencieschopnosť nášho európskeho podnikateľského systému.
Paul Rübig
Pán Tajani, ďakujem vám veľmi pekne za vašu iniciatívu. Suroviny nám pomôžu zaručiť zdravý priemysel v budúcnosti, a preto je pre nás dôležité uzavrieť dvojstranné dohody s Čínou a mnohými inými krajinami, a to nielen v oblasti obchodnej politiky. Mali by sme sa zamerať napríklad aj na dohody o ochrane investícií, pretože môžeme podpísať dlhodobé zmluvy v tejto oblasti na ochranu návratnosti investícií do nových baní, ktoré naliehavo potrebujeme. Inými slovami, dlhodobé zmluvy poskytnú ochranu našim investíciám, aby nové bane, ktoré budú súťažiť s existujúcimi, mohli získať finančnú podporu, ktorú požadujú.
V súvislosti s konferenciou Svetovej obchodnej organizácie (WTO), ktorá nadväzuje na kolo rokovaní v Dauhe, môžeme tiež preskúmať situáciu v singapurských otázkach. Už sme dali dokopy dobrý balík opatrení v Singapure a potrebujeme ho presadiť, možno dokonca súčasne s prebiehajúcimi rokovaniami v Dauhe.
Musíme zistiť, či došlo k porušeniu antidampingových nariadení vzhľadom na ceny, ktoré čínsky priemysel platí v niektorých prípadoch za suroviny za spracovanie, a príplatky zavedené pre európsky priemysel. Už prebieha práca na objasnení situácie. Nie je to však iba o prvkoch vzácnych zemín (PVZ), ale napríklad aj o magnezite, ktorý je najdôležitejšou surovinou pre ohňovzdorné výrobky a ktorý je nevyhnutný na výrobu ocele, skla, cementu a iných materiálov. Mali by sme zvážiť potenciálne náhradné výrobky, ktoré možno využiť v budúcnosti, a prípadne vytvoriť svoj vlastný výskumný program pre tieto výrobky.
Vítam aj návrh pani Hedegaardovej na daň z uhlíkovej stopy, ktorá by umožnila uvaliť dodatočnú daň z pridanej hodnoty (DPH) na výrobky vyrábané s vysokými úrovňami emisií CO2, ktoré sa prepravujú na veľké vzdialenosti.
Marita Ulvskog
Domnievam sa, že táto rozprava dokazuje, aké je dôležité, aby stratégia v oblasti surovín mala dlhodobý a rozsiahly vplyv. Prvky vzácnych zemín sú, samozrejme, vzácne na trhu, ale nie v zemi. Existuje na to niekoľko dôvodov. Celkom jednoducho nebolo dostatočne hospodársky zaujímavé ťažiť ich na všetkých miestach, na ktorých vieme, že sa nachádzajú. Došlo aj k sporom v oblasti životného a pracovného prostredia.
EÚ by mala vo veľkom investovať do výskumu a rozvoja. Mala by investovať do účinnosti využívania zdrojov a predovšetkým do recyklácie, ako sa tu dnes celý večer hovorí. Vyžaduje si to, samozrejme, všetko od stratégií na pokrokový, jednoduchý a inteligentný zber až po ekodizajny, ktoré uľahčujú vybratie batérií z prístrojov určených na recykláciu. Musíme však prekonať aj naše koloniálne impulzy v spolupráci s inými krajinami v ostatných častiach sveta. V tomto sa nám zatiaľ veľmi nedarilo.
Niccolò Rinaldi
Už ste poskytli určité informácie, pán komisár, ale chcel by som viac podrobností.
Po prvé, WTO. Čo presne robíme vo WTO, pokiaľ ide o iniciatívu, ktorá sa uskutočnila už v roku 2009, ale ktorá sa, pokiaľ viem, týkala magnézia a bauxitu? Máme postup vo WTO pre prvky vzácnych zemín? Je takýto postup možný a iniciujeme ho sami alebo ho môžeme iniciovať spolu so Spojenými štátmi a Japonskom? Domnievam sa, že by to bolo užitočné.
Po druhé, povedali ste, že potrebujeme viac dodávok z iných ložísk, a to aj európskych. Existuje úloha pre Grónsko? Ako presne sa uvažuje v tejto súvislosti?
Po tretie, získavanie vzácnych zemín z recyklácie. Smerujeme k systému európskych predpisov o tzv. mestskej ťažbe? Chystá sa smernica alebo nariadenie? Čo sa plánuje v tejto súvislosti?
Po štvrté, pokiaľ ide o štúdie, prieskumy a ich rozvoj, budeme mať aj nejaké konkrétne ustanovenia v ôsmom rámcovom programe? Navyše, pokiaľ ide o systém skladovania, budeme mať spoločné európske pravidlá o skladovaní aj v tomto prípade?
Na záver sa chcem opýtať, v akom rozsahu sa o tejto otázke vedú dvojstranné rokovania s Čínou ako súčasť hospodárskeho a obchodného dialógu na vysokej úrovni a v prebiehajúcich rokovaniach o novom partnerstve a dohode o spolupráci s touto krajinou?
Reinhard Bütikofer
V krátkodobom a strednodobom horizonte naša závislosť od dovozu prvkov vzácnych zemín (PVZ) z Číny určite predstavuje problém. Nevidím to tak, že Európa má strategickú slabinu a nesmie ostať závislou. Úprimne povedané, určitým spôsobom nám Číňania robia láskavosť tým, ako nám úplne očividne dávajú najavo, že sa musíme zbaviť našej súčasnej pozície závislosti.
Preto nesmieme urobiť ďalšiu chybu a vniesť rozpory medzi Európu a Čínu. V tejto oblasti existujú možnosti na spoluprácu. Keď však uvažujeme o Ázii, mali by sme vziať do úvahy aj Japonsko. Počas minulého roku bolo Japonsko v zložitejšej pozícii vzhľadom na prístup k PVZ ako Európa. Japonsko tiež reagovalo rýchlejšie a účinnejšie. Japonská vláda vynaložila 1 miliardu USD na výskum o nahradení a recyklácii PVZ. Koľko financií dávame k dispozícii v rámci siedmeho rámcového programu?
Je úplne samozrejmé, že potrebujeme obchodnú politiku. Musíme rozvíjať aj vlastné rezervy tam, kde sú k dispozícii. Podľa môjho názoru však strategickým záujmom našej politiky v oblasti PVZ musia byť inovácie, účinnosť využívania surovín a vedúce postavenie v oblasti technológií. Potrebujeme povinné ciele účinnosti využívania surovín. Potrebujeme aj konkrétne a presné plány na recykláciu PVZ. Oznámenie Komisie priamo nespomína recykláciu. Už to viac nie je riešenie do budúcnosti, ale riešenie, ktoré potrebujeme teraz. Mnohé spoločnosti to už istý čas robia, ako napríklad Rhodia, BASF, Osram a veľa iných spoločností.
Nahradenie je ďalším kľúčovým faktorom. Dokonca aj Čína teraz začína investovať do náhrad za PVZ, pretože je zrejmé, že nemôže ďalej pokračovať v používaní týchto látok súčasným tempom, dokonca ani na naplnenie svojich vlastných potrieb.
Musíme čo najrýchlejšie využiť čo najviac možností, ktoré ponúka súčasná situácia, a nesmieme sa sťažovať, že máme tieto možnosti.
Zbigniew Ziobro
Prvky vzácnych zemín majú rozhodujúci význam pre stovky technologických riešení. Preto sú rozhodujúcim faktorom pri ďalšom technologickom pokroku a väčších inováciách v Európskej únii. Skutočnosť, že sa tak často využívajú, znamená, že dopyt stúpol, zatiaľ čo možnosti na zvyšovanie vyťažených množstiev sa čoraz viac zmenšujú.
V súčasnosti sa na celom svete vyťaží 124 000 ton prvkov vzácnych zemín ročne a dopyt po nich sa do roku 2012 zvýši až o 50 %. Približne 97 % celosvetových dodávok sa ťaží v Číne, čo je kľúčovo dôležité, keďže Čína od roku 2006 znižuje ťažbu a vývoz. V auguste oznámila, že zníži vývoz o viac ako 50 % a vytvorí strategické rezervy. Navyše mnohé spoločnosti, ktoré ťažia prvky vzácnych zemín v iných častiach sveta, v skutočnosti patria Číňanom. Nedávno bolo zablokované prevzatie bane na prvky vzácnych zemín v Austrálii čínskou banskou spoločnosťou. Je to veľmi vážny problém súvisiaci s monopolom na ťažbu týchto surovín. Musíme urobiť všetko, čo je v našich silách, aby sme zabránili akýmkoľvek rizikám v súvislosti s týmto kľúčovým hospodárskym odvetvím, ktoré zaručuje rast a budúcnosť Európy.
Helmut Scholz
Až minulú jeseň Európsky parlament osobitne uvítal skutočnosť, že hlavy štátov a predsedovia vlád Európskej únie výslovne uznali vo vyhlásení madridského samitu zvrchované právo štátov riadiť svoje vlastné prírodné zdroje a kontrolovať ich využívanie. Vyhlásenie obsahovalo aj konkrétnu zmienku o dôležitosti kritérií trvalej udržateľnosti. Na samite sa zúčastnili latinskoamerické krajiny, ale rovnaké zákony platia pre Čínu a ostatné štáty.
Ťažba prvkov vzácnych zemín (PVZ) viedla k závažným škodám na životnom prostredí v Číne, podobne ako v minulosti v USA a inde. To nesmie pokračovať. Potrebujeme medzinárodnú dohodu. Čína a ostatní potenciálni výrobcovia potrebujú našu odbornosť a transfer technológií s cieľom zaručiť, aby ich ťažobné procesy boli ohľaduplné k životnému prostrediu a aby ich baníci mali oveľa väčšiu bezpečnosť pri práci.
Čína má tiež záujem investovať do špičkových výrobných technológií na spracovanie PVZ, pretože nechce byť iba dodávateľom surovín. Komisia by tu preto mala zohrať úlohu sprostredkovateľa.
Modernú politiku v oblasti surovín musí charakterizovať partnerstvo. Zároveň musíte klásť dôraz na rozvoj vylepšených technológií na recykláciu a nahradenie, pretože v budúcnosti budú kovy nachádzajúce sa v PVZ čoraz vzácnejšie: jednoducho príliš vzácne na to, aby sa použili raz.
Daniel Caspary
(DE) Pán Tajani, dnes ste vydali ďalšie oznámenia o tom, čo Komisia zamýšľa uskutočniť v priebehu niekoľkých nasledujúcich mesiacov, pokiaľ ide o dodávky surovín. V roku 2007 Komisia tiež vydala oznámenie a predstavila svoju stratégiu v oblasti surovín. Znepokojuje ma, že oznámenia, ktoré sme počuli v posledných dňoch, a oznámenia, ktoré sme počuli v posledných týždňoch, sú veľmi podobné tým, ktoré sme počuli v roku 2007. Mám však dojem, že odvtedy sa toho uskutočnilo veľmi málo.
Málo sa uskutočnilo, prinajmenšom pokiaľ ide o presadzovanie našich vlastných záujmov. Zdá sa mi, že mnohé iné štáty podporujú svoje záujmy veľmi agresívne. To je známe pod pojmom "koloniálny reflex". Vidím, že sa to nedeje v krajinách Európskej únie, ale konkrétne v Číne, ktorá využíva suroviny a najmä prvky vzácnych zemín (PVZ) na udržanie monopolu a znevýhodnenie ostatných krajín.
Čoraz častejšie sa pýtam sám seba, pán Tajani, kto by mal zabezpečiť, aby sa niečo naozaj stalo. Je to vaše generálne riaditeľstvo? Ste to vy? Je to generálne riaditeľstvo pre obchod? Je to pán De Gucht? Sú to iní komisári? Kto má v skutočnosti celkovú zodpovednosť? Aké konkrétne kroky treba uskutočniť? Koho činnosti by sme mali posudzovať a kedy, ak chceme zaručiť, aby Európska únia skutočne zaviedla opatrenia? Bol by som veľmi vďačný, keby ste mohli preskúmať túto záležitosť, pretože si všetci uvedomujeme, že Číňania naďalej zohrávajú aktívnu úlohu a zavádzajú vývozné obmedzenia a clá, ktoré pre naše spoločnosti predstavujú obrovské problémy.
Dokončila Komisia napokon zoznam všetkých výrobkov, pri ktorých Číňania v súčasnosti majú konkurenčnú výhodu vďaka svojim vývozným obmedzeniam? Zamýšľa Komisia prijať antidampingové opatrenia tam, kde sú primerané, s cieľom odstrániť konkurenčné znevýhodnenia našich spoločností? Bol by som veľmi rád, keby ste svoju pozornosť venovali týmto otázkam.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Prvky vzácnych zemín sú nevyhnutné na výrobu monitorov a mobilných telefónov, ako aj na výrobu vysokovýkonných trvalých magnetov, ktoré sa používajú vo veterných turbínach alebo elektrických automobiloch, automobilových katalytických konvertoroch, obvodových doskách s plošnými spojmi a optických vláknach. Preto sú nevyhnutné aj pre nové ekologické energie. Hoci sa s týmito prvkami obchoduje na celom svete, trh s určitými surovinami a prvkami vzácnych zemín nie je veľmi transparentný a objemy, s ktorými sa obchoduje, sú malé.
Európska únia je takmer úplne závislá od dovozu prvkov vzácnych zemín, pričom 97 % ich celosvetovej produkcie sa koncentruje v Číne. Dopyt po surovinách posilní rast rýchlo sa rozvíjajúcich hospodárstiev a rýchlo sa šíriacich nových technológií. Procesy ťažby, spracovania a recyklácie prvkov vzácnych zemín majú závažné dôsledky na životné prostredie, ak sa primerane neriadia. Európska únia by mala sústrediť svoje úsilie na zefektívnenie procesov na používanie a recykláciu prvkov vzácnych zemín a na výskum zameraný na nahradenie kritických surovín inými menej kritickými materiálmi.
Pán komisár, žiadame, aby sa zoznam surovín pravidelne aktualizoval.
Charles Goerens
(FR) Zistenia vyjadrené v otázkach na ústne zodpovedanie, z ktorých vychádza táto rozprava, jednoducho tiež svedčia o nedostatku zdrojov a najmä o čoraz väčšom nedostatku určitých nevyhnutných minerálov. Navyše vypovedajú o zraniteľnosti štátov, ktoré ich dovážajú, v porovnaní so štátmi, ktoré na ne majú monopol.
Reakcia Európskej únie musí byť dvojaká: na jednej strane zaručiť, aby sme sa nestali rukojemníkmi tým, že budeme obhajovať našu situáciu na všetkých relevantných fórach (WTO, G20, Organizácia Spojených národov), a na druhej strane konať v rámci lisabonskej stratégie s cieľom znížiť našu závislosť od prvkov vzácnych zemín. Naším heslom musí byť účinná recyklácia už použitých materiálov a podpora programov na výskum a rozvoj alternatívnych výrobkov.
EÚ napokon musí prostredníctvom partnerstiev s rozvojovými krajinami pomôcť zabrániť drancovaniu prvkov vzácnych zemín, ktoré patria týmto krajinám.
(potlesk)
Teresa Riera Madurell
(ES) Situácia je jasná. EÚ si potrebuje zabezpečiť dodávky prvkov vzácnych zemín, ale čelíme čoraz tvrdšej hospodárskej súťaži na tomto trhu.
Jedno je isté, Čína ovláda 95 % celosvetovej produkcie a to, že naďalej znižuje vývozné kvóty, spôsobilo, že sa tento problém stal najdôležitejším bodom programu skupiny G20.
Z tohto dôvodu vedieme rozpravu o kritickej záležitosti pre celé európske hospodárstvo, ktorú treba, samozrejme, riešiť prostredníctvom spolupráce s krajinami, ktoré majú rezervy, ale tiež, a to predovšetkým, prostredníctvom vývoja a inovácií.
Už bolo povedané, že investície do výskumu a vývoja sú nevyhnutné, ak chceme riešiť technologické výzvy súvisiace s hľadaním účinnejších technológií ťažby a alternatívnych surovín s cieľom znížiť závislosť a recykláciu, čo je najdôležitejšie, keďže tzv. "mestské bane" by mohli byť dôležitým zdrojom surovín pre Európsku úniu.
Z tohto dôvodu blahoželám pánovi komisárovi k jeho záväzkom v tejto záležitosti a budeme pozorne sledovať všetky kroky, ktoré Komisia uskutoční v tejto súvislosti.
Seán Kelly
Musím povedať, že ma veľmi trápia niektoré aspekty, ktoré som si nedávno vypočul tu v Parlamente - dnes je to nedostatok prvkov vzácnych zemín, včera chýbajúcich 80 % proteínov, pred niekoľkými týždňami zatvorené továrne na spracovanie cukrovej repy a teraz máme nedostatok cukru. Domnievam sa, že nastal čas, aby Európska únia začala klásť sama seba na prvé miesto a najmä aby sa snažila podporovať svoj priemysel.
Samozrejme, pokiaľ ide o prvky vzácnych zemín, vítam záväzok komisára hľadieť na inováciu z hľadiska získania náhrady atď. (a tiež recyklácie), ale predovšetkým z hľadiska nových technológií. Pred niekoľkými týždňami som sa zúčastnil na seminári v Bruseli, kde sa hovorilo o novej technológii vytvorenej na získavanie prvkov vzácnych zemín z morského dna.
Koniec koncov, musíme sa usilovať o sebestačnosť. Je dobré, že komisár ide do Brazílie a bude rokovať s Čínou, ale ak diplomacia zlyhá a nedajú nám, čo chceme, kam pôjdeme? Ak nebudeme mať silné hospodárstvo, budeme politicky nepodstatní.
Zigmantas Balčytis
(LT) Otázku surovín nemožno oddeliť od rastu a hospodárskeho pokroku Európskej únie. Preto môžeme zablahoželať Komisii k stratégii v oblasti surovín. Napriek tomu by nás potenciálny nedostatok surovín v budúcnosti nemal prinútiť iba zamerať sa na riešenie otázky prístupu k surovinám. Súhlasím s tým, že toto by mohla byť veľmi dobrá príležitosť premeniť hospodárstvo Európskej únie na model založený na účinnejšom využívaní zdrojov. Menšie využívanie surovín a oveľa väčšie sústredenie sa na účinné spracovanie surovín sú pravdepodobne najrýchlejšou cestou k zníženiu potreby Únie dovážať suroviny. Riadne investície do nových technológií spracovania a vytvorenie náhradných surovín by umožnilo výrazne znížiť závislosť od dovezených prvkov vzácnych zemín. Mohlo by to Európe zaručiť vedúcu úlohu v tejto oblasti a významne by to prispelo k zavedeniu cieľov stanovených v stratégii Európa 2020.
João Ferreira
(PT) Táto rozprava o zložitom prístupe ku komoditám, ako sú napríklad prvky vzácnych zemín, skutočne súvisí so súčasným stavom rozvoja svetového hospodárstva a systémovou krízou, v ktorej sa nachádzame. Kríza, ktorá bola označená ako finančná, je v skutočnosti oveľa väčšou, celosvetovou krízou. Je to kríza, ktorá má korene aj v konflikte medzi hospodárskym rastom, ako ho chápe kapitalizmus, a planétou Zem, ktorej zdroje sú štedré, ale konečné. Korene systému, kapitalizmu, ktorý podriaďuje všetko dynamike zisku a zhromažďovania, spočívajú aj v tejto neschopnosti pochopiť prírodu a jej obmedzenia, ale príroda má naozaj obmedzenia.
Posun k polycentrickému svetu z hospodárskeho a politického hľadiska otvára dvere väčšej súťaži o zdroje: spôsobuje a podnecuje konflikty. Devízové a obchodné vojny, ktorých sme boli svedkami, sú znepokojivými prejavmi, ale nie ojedinelými. Ďalšie vojny čakajú pred dverami a hrozia v prítomnosti aj budúcnosti a ide aj o všetky veci, o ktorých hovoríme, keď vedieme rozpravu o tom, čo sme si dnes vypočuli.
Edit Herczog
Keď sa narodila moja stará mama, bola jednou z dvoch miliárd obyvateľov Zeme, keď som sa narodila ja, bola som jednou z piatich miliárd obyvateľov Zeme, a keď sa narodí moja vnučka, bude jednou z deviatich miliárd obyvateľov Zeme. Extenzívne technológie preto treba nahradiť intenzívnymi technológiami pre všetky zdroje vrátane vzácnych materiálov. Z tohto dôvodu by som chcela pripomenúť niekoho, kto pred sto rokmi získal Nobelovu cenu za chémiu za izolovanie a očistenie rádia a polónia: Mariu Skłodowsku, ktorá je známa ako Madam Curieová. Potrebujeme ďalších ako Madam Curieová, potrebujeme vedcov, potrebujeme prevratné technológie. Preto by som vás chcela požiadať pán komisár, aby ste urobili všetko, čo je vo vašich silách, aby ste zaručili, že mladé talenty na chémiu budú mať v Európe svoje miesto.
Judith A. Merkies
(NL) Áno, mohli by sme dovážať suroviny, ale namiesto toho by sme ich mali chrániť. Možno by sme ich mohli začať sami vyrábať. Vítam vašu iniciatívu za nové partnerstvo, ktoré by obsahovalo nahradenie surovín, ale domnievam sa, že ostatní poslanci to už spomenuli a že majú pravdu: musíme sa usilovať o ochranu surovín tu v Európe. Je to veľmi dôležité. Musíme posilniť ich zber. Musíme prejsť na iné obchodné modely s cieľom získať prvky vzácnych zemín na recykláciu všade, kde je to možné. Môžeme to dosiahnuť prostredníctvom inovácií a na tento účel potrebujeme väčšiu účinnosť.
Mám však jednu veľmi dôležitú obavu: zabezpečíte, že ak sa tieto prvky vzácnych zemín stanú ešte vzácnejšími, budú vyhradené pre najdôležitejšie zariadenia? Zabezpečíte, že ak sa tieto kovy stanú ešte vzácnejšími, zariadenia, ktoré my všetci potrebujeme najviac, tie ktoré sú najnaliehavejšie, budeme naozaj naďalej môcť vyrábať? Zabezpečíte napríklad, aby sa tieto kovy namiesto toho, aby skončili ako súčasť Mc toho či Mc onoho, pridelili veterným turbínam? Budete sa zaoberať aj touto otázkou? Považujem ju za mimoriadne dôležitú.
Adam Gierek
(PL) Z dôvodu konkurencieschopnosti sú účastníci trhu predurčení investovať tak, aby získali obrovské výnosy, inými slovami investovať do podnikov, ktorých výrobky priamo dosiahnu spotrebiteľov. Investovať do hľadania surovín, najmä v minerálnych ložiskách, znamená dlhý a nákladný proces s dlhým čakaním na výnosy. Môžu si to preto dovoliť iba najväčší investori. Väčšinou ide o monopoly, ktoré si môžu stanoviť vlastné podmienky, ako napríklad v prípade prvkov vzácnych zemín. Teraz vyšlo najavo, že rast Európy je obmedzený pre nedostatok lantanoidov, najmä samária a neodýmu, ktoré sú potrebné na výrobu vysokovýkonných trvalých magnetov a ktoré sa využívajú pri výrobe veternej energie a na pohon elektromobilov.
Je čas, aby Európska únia venovala rovnakú pozornosť bezpečnosti surovín, akú venuje energetickej bezpečnosti. Týka sa to nielen prvkov vzácnych zemín, ale aj iných vzácnych surovín a materiálov, ktoré sa používajú ako katalyzátory, napríklad rénium a platinové kovy, volfrám, molybdén, lítium, selén a tak ďalej. Ďakujem.
Antonio Tajani
Chcel by som sa poďakovať Parlamentu, pretože touto rozpravou dáva Európskej komisii právomoc konať, ktorú Európska komisia - a najmä druhá Komisia pod vedením pána Barrosa - využije na riešenie citlivej otázky vzácnych materiálov.
Ako zdôraznil pán Scholz, od madridského samitu začala Európska komisia rozhodne konať. Inými slovami, nevydávala iba oznámenia, ale uskutočňovala konkrétne opatrenia. Keď hovorím konkrétne opatrenia, mám na mysli vypracovanie zoznamu 14 vzácnych surovín, pri ktorých je potrebné konať - zoznam, ktorý, ako sa, žiaľ, obávam, bude musieť rozšíriť.
Okrem toho si prvá dohoda s Africkou úniou vyžiadala niekoľkomesačnú prácu a vyvrcholila dohodou v rámci akčného plánu Africkej únie a Európskej únie, do ktorého sa Afrika priamo zapojí spolu s Európskou úniou a Komisiou. Toto úsilie sa týka toho, čo môžeme urobiť v rámci EÚ na analyzovanie našich potrieb a na analyzovanie skutočných možností ťažby v Afrike, možného uplatnenia geologických služieb a plánu na vytvorenie transafrickej siete infraštruktúry na podporu baní, z ktorých bude možné rozšíriť ťažobný priemysel.
Dohoda s Ruskou federáciou zaradiť do programu dohody o surovinách je ďalším konkrétnym výsledkom - nielen oznámením - a konali sa dve rokovania.
Podobne aj dokument Európskej komisie o surovinách nie je iba oznámením Komisie, ale textom schváleným Komisiou, ktorý, ako som vám povedal, načrtáva jednoznačnú a presnú stratégiu založenú na troch konkrétnych pilieroch, na ktorých zamýšľame ďalej stavať.
Rozhodnutie vytvoriť partnerstvo v oblasti inovácií spojené s konaním, vďaka ktorému sa súkromný sektor - a dúfam, že aj Parlament a ďalšie inštitúcie - zúčastnia na inováciách a výskume s cieľom identifikovať rozsiahle opatrenia na recykláciu a nahradenie prinášajúce skutočné výsledky, nie je iba oznámením, ale konkrétnym opatrením zo strany Európskej komisie. Je to požiadavka schválená kolégiom, a preto je súčasťou inovačnej stratégie Komisie.
Čo sa týka WTO, samozrejme, budeme ďalej riešiť túto otázku diplomatickými prostriedkami. Cesta do Latinskej Ameriky je ďalším konkrétnym opatrením, nielen ďalším oznámením, pretože návštevy súvisiace s týmito citlivými záležitosťami si vyžadujú dôkladnú prípravu, ktorá musí následne priniesť skutočné výsledky. Samozrejme, budem informovať Parlament o tom, čo sa dosiahlo.
Pokiaľ ide o určité lokality v Európe, kde možno preskúmať, či sa v podloží nachádzajú suroviny - mám na mysli Grónsko, Barentsovo more a ďalšie lokality v severnej Európe -, musíme preveriť, či sú ťažobné činnosti možné a či sú hospodársky životaschopné. Sme však pripravení podporiť akékoľvek iniciatívy zamerané na vykonanie možných prieskumov.
Politická diskusia, ktorá bude zahŕňať aj technické aspekty, sa bude konať na budúci týždeň v budove Európskeho parlamentu v Bruseli. Upriami pozornosť na možnosti, ktoré existujú v oblasti Barentsovho mora, a ja budem tam, aby som diskutoval s niektorými švédskymi ministrami a odborníkmi, či sú tieto možnosti hospodársky životaschopné alebo nie, či sú použiteľné z hľadiska životného prostredia, čo je ďalšia oblasť, kde potrebujeme zistiť, či je správne a primerané vykonať prieskumy.
Pokiaľ ide o WTO, som zodpovedný za otázku surovín z hľadiska priemyslu. Komisár De Gucht je zodpovedný za obchodné hľadisko. Ako už veľmi jednoznačne povedal, zamýšľa obhajovať záujmy EÚ. V skutočnosti, a hovorím to aj v prospech tých, ktorí sú do toho zainteresovaní vrátane pána Casparyho, ktorý, tuším, položil otázku - ak si želá, predložím mu to do zajtrajšieho rána -, článok 5 odsek 2 oznámenia o surovinách spomína možné antidampingové opatrenia a obchodné činnosti.
V súvislosti s činnosťou WTO, za ktorú zodpovedá pán komisár De Gucht - ako som spomenul počas svojho prejavu -, sme iniciovali proces s Mexikom a Spojenými štátmi v súvislosti s deviatimi surovinami, ku ktorým nepatria vzácne zeminy. Preskúmanie je už v pokročilom štádiu dokončovania. Závery budú teda takisto kľúčové z hľadiska navrhnutia krokov, ktoré by mala Komisia následne uskutočniť v súvislosti so vzácnymi zeminami. Hodnotíme situáciu práve s cieľom rozpoznať najvhodnejšie nástroje v tejto oblasti.
V súvislosti s recykláciou prvkov vzácnych zemín a otázkou, ktorú položil pán Rinaldi počas svojho prejavu, však môžem odpovedať vysvetlením recyklačných opatrení, ktoré my ako Európska komisia zamýšľame prijať. Súčasné právne predpisy pokrývajú 40 % odpadu vyprodukovaného v EÚ.
Komisia navrhla významne rozšíriť návrh komisára Potočnika, ktorý nie je mojím návrhom, pokiaľ ide o ciele na recykláciu elektrického a elektronického odpadu s obsahom vzácnych zemín. Ostatné opatrenia sú tiež plánované s cieľom zlepšiť činnosť súvisiacu s výrobkami a uľahčiť ich recykláciu po uplynutí doby životnosti. Právne predpisy sú už pripravené a komisár Potočnik zamýšľa pokračovať v práci v tomto duchu.
Pokiaľ ide o priemyselnú politiku súvisiacu so vzácnymi zeminami a surovinami, mojím zámerom je pokračovať v práci a nedávať sľuby, pretože nie som zvyknutý dávať ich - som zvyknutý ctiť si záväzky, ktorými sa zaväzujem, najmä tie na pôde Parlamentu, ako to robím, odkedy som získal prejav dôvery od výborov, v ktorých vystupujem. Zamýšľam pokračovať v napredovaní a ctiť si všetky záväzky, ktoré som dal, bez vydávania oznámení, ale s úsilím zabezpečiť konkrétne reakcie na potreby európskych spoločností a občanov, a to aj v tejto citlivej oblasti priemyselných dodávok.
Predsedajúca
Rozprava sa skončila.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Elisabetta Gardini
Vzácne zeminy sú kľúčovým prvkom európskeho hospodárstva. Po oznámení Európskej komisie o iniciatíve v oblasti surovín sa musíme usilovať o zabezpečenie toho, aby sa pre toto odvetvie rýchlo definovala ambiciózna spoločná stratégia. Skutočne musíme zabrániť tomu, aby sa Európa stala úplne závislou od súčasného monopolu Číny, ktorá dnes vyrába 97 % týchto kovov nevyhnutných pre priemysel so špičkovými technológiami. Z tohto dôvodu je nevyhnutné nielen prehodnotiť ťažobný potenciál v rámci Európy, ale aj získavať tieto vzácne prvky z odpadu prostredníctvom účinnejšej recyklácie. V tejto súvislosti musí Európska únia naliehavo investovať viac zdrojov do technologického výskumu zameraného najmä na jednoduchší a hospodárnejší spôsob získavania vzácnych zemín z elektronického odpadu. Stačí iba napríklad vziať do úvahy to, že až 350 gramov zlata možno získať z jednej tony mobilných telefónov, keby sa recyklovali správne. Cesta k zaručeniu trvalo udržateľnej dodávky týchto prvkov je ešte stále dlhá a nemožno ju budovať bez väčšej spolupráce s krajinami s bohatšími zdrojmi prostredníctvom strategických partnerstiev a pretrvávajúcich vzťahov. Na záver chcem dodať, že by som bola rada, keby sa včas prijali opatrenia na riešenie zvýšenia cien týchto materiálov, ktoré sú strategicky dôležité pre európsky priemysel.
Jarosław Leszek Wałęsa
Nedávno sme si začali viac uvedomovať skutočnosť, že prvky vzácnych zemín majú rozhodujúci význam pre technologické aplikácie a zásadný význam pre rozvoj technológií ohľaduplných k životnému prostrediu, ako sú napríklad veterné turbíny, hybridné vozidlá atď. Treba poznamenať, že ich získavanie je mimoriadne komplikované. Priemysel EÚ úplne závisí od dovozu prvkov vzácnych zemín z Číny, ktorá má prakticky monopol v tejto oblasti, keďže ovláda viac ako 97 % celosvetovej produkcie. Čína vlastní 36 % potvrdených celosvetových rezerv prvkov vzácnych zemín a 59 % odhadovaných celkových rezerv a zároveň sa usiluje uzavrieť dvojstranné dohody s cieľom zabezpečiť potvrdené rezervy na celom svete. EÚ chýba prístup k prvkom vzácnych zemín ako surovinám, ale aj k odborným vedeckým a priemyselným poznatkom potrebným na ich spracovanie. Navyše, zatiaľ čo celosvetový dopyt po prvkoch vzácnych zemín stále rastie, Čína oznámila drastické znižovanie vývozu, ako živo opísala skupina japonských odborníkov vo veľmi zaujímavej prezentácii počas návštevy Európskeho parlamentu vo februári 2011. V súvislosti s nespochybniteľnou potrebou priemyslu v členských štátoch EÚ využívať prvky vzácnych zemín a potrebou ich výskumu vyzývam na dialóg s Čínskou ľudovou republikou o zvýšení vývozu týchto surovín a aby sa naše úsilie zameralo na hľadanie alternatívnych zdrojov na ich získavanie.
