Zelená kniha o trhovo orientovaných nástrojoch na účely environmentálnej politiky a súvisiacich politík (rozprava)
Predsedajúci
. - Ďalším bodom programu je správa pani Anne Ferreirovej v mene Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín o trhovo orientovaných nástrojoch na účely environmentálnej politiky a súvisiacich politík.
Anne Ferreira
spravodajkyňa. - (FR) Vážený pán predsedajúci, vážená pani komisárka, dámy a páni, v prvom rade by som chcela vyjadriť osobitné poďakovanie tieňovým spravodajcom a spravodajcom výborov požiadaných o stanovisko za ich cennú pomoc.
Dnes môžeme byť spokojní s tým, že sme na základe spoločnej snahy vypracovali vyváženú správu, ktorú prijal Výbor pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín. Životné prostredie je jednoznačnou prioritou Európskej únie v rámci samotnej Únie, ako aj na medzinárodnej úrovni.
V oblasti riešenia naliehavých environmentálnych potrieb si Európska únia stanovila niekoľko cieľov a teraz je potrebné nájsť spôsoby, ako ich dosiahnuť. Postupom rokov EÚ na tento účel prijala viaceré právne predpisy, ktoré sa pravidelne revidujú a sú platné na celom území Únie. Únia investuje do výskumu, zvyšuje informovanosť verejnosti a podporuje uplatňovanie osvedčených postupov v členských štátoch.
Teraz navrhujeme, aby sme využili ďalšie možnosti, ktoré ponúkajú trhovo orientované nástroje. Správa je založená na zelenej knihe Komisie a obsahuje niekoľko z môjho pohľadu vítaných návrhov a myšlienok. V prvom rade sa snaží o zdokonalenie textu, ktorý je podľa môjho názoru príliš úzko zameraný na zmenu klímy. Samozrejme, ide o zásadnú otázku, musíme však brať do úvahy celú situáciu, všetky oblasti ľudskej aktivity, ktorých vplyv na životné prostredie je takisto veľmi dôležitý.
Okrem toho som, žiaľ, nemala informácie z konzultácií, ktoré by nám mohli pomôcť v našej práci. V zelenej knihe Komisia navrhuje dosahovanie environmentálnych cieľov za nižšiu a rozumnejšiu cenu. Malo by to byť možné prostredníctvom hospodárskych nástrojov, ktoré sú navyše pružným spôsobom dosahovania navrhovaných cieľov.
V správe sa takisto navrhuje, aby Komisia prijala akčný plán alebo iný systém pre trhovo orientované nástroje v oblasti životného prostredia. Mám pre Komisiu jednu otázku: mohla by nám povedať, ako v rámci Komisie pokročili diskusie o tejto téme a či výsledky konzultácií, ktoré má Komisia v súčasnosti k dispozícii, budú viesť k posilneniu alebo zmene návrhov obsiahnutých v zelenej knihe? Som presvedčená, že toto je otázka zásadného významu.
Pri zavádzaní trhovo orientovaných nástrojov sa musíme riadiť istými zásadami. Musíme, samozrejme, uplatňovať zásadu "znečisťovateľ platí", musíme zabezpečiť, aby sa trhovo orientované nástroje navzájom dopĺňali, aby boli konzistentné a vhodné pre oblasti, v ktorých sa používajú. Toto je cieľ. Inými slovami, nesmieme byť systematickí, ale musíme použiť veľkú dávku vynaliezavosti.
Čo sa týka osobitných nástrojov, o ktorých tu nemám čas hovoriť, musím zdôrazniť, že Parlament je skeptický, pokiaľ ide o návrh týkajúci sa biodiverzity, a to z jednoduchého dôvodu: zdá sa nám zložité, ak nie nemožné, kompenzovať do výraznej miery odlišný ekosystém inej krajiny.
Čo sa týka internalizácie nákladov, ide o zásadu, na ktorej musí byť založený náš postup a o ktorú sa musíme aktívne snažiť. V súčasnosti sa venuje veľmi malá pozornosť environmentálnym vplyvom ľudskej činnosti, predovšetkým v oblasti priemyslu a hospodárstva, teda inými slovami, externým nákladom, aby sme použili technickejší termín. Typickým príkladom je odvetvie dopravy.
Poznamenávam, že minulý rok v júni mala Komisia predložiť návrh na revíziu tzv. smernice Eurovignette, ktorý sa osobitne zameriava na zavedenie rôznej výšky poplatkov za dopravu. Zásadu variability musíme pri zavádzaní trhovo orientovaných nástrojov pre životné prostredie uplatňovať čoraz viac. Komisia navrhuje podobný systém aj v oblasti zdanenia energií, ktoré by sa mali skladať z dvoch častí: energetickej a environmentálnej.
Ak revízia smernice dosiahne stanovený cieľ, mala by tiež zabezpečiť obnovenie konkurencieschopnosti rôznych druhov dopravy a používanie spôsobov dopravy s nižšími emisiami CO2.
Na záver by som chcela upriamiť pozornosť na jednu dôležitú otázku: konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva. Samozrejme, v tejto otázke sa všetci zhodneme, ale musíme byť opatrní. Vynára sa otázka, či nečinnosť v tejto oblasti nebude mať sociálne, hospodárske, environmentálne, ako aj politické dôsledky.
Androula Vassiliou
členka Komisie. - Vážený pán predsedajúci, rada by som poďakovala Parlamentu a osobitne spravodajcom za ich veľmi konštruktívnu reakciu na zelenú knihu Komisie o trhovo orientovaných nástrojoch.
Túto zelenú knihu sme predstavili minulý rok spolu s komisárom Dimasom s cieľom odštartovať verejnú diskusiu o posilnení používania trhovo orientovaných nástrojov v oblasti životného prostredia a politík Spoločenstva v oblasti energetiky. Zelená kniha vychádza zo široko zdieľaného názoru, že pružnými a nákladovo efektívnymi prostriedkami na dosahovanie uvedených cieľov nie sú len trhovo orientované nástroje ako dane, poplatky a obchodovateľné systémy povolení, ale aj dotácie.
Som potešená, že Parlament tento prístup podporuje. Rovnako ma teší, že Parlament zdieľa názor, že trhovo orientované nástroje sa nemôžu používať v izolácii a je potrebné ich kombinovať s regulačnými nástrojmi.
Správa Parlamentu je veľmi užitočným a komplexným príspevkom k diskusii o používaní trhovo orientovaných nástrojov na úrovni Spoločenstva a na vnútroštátnej úrovni. Jej rozsah je ešte širší, pričom pokrýva zvyšovanie ekologickosti hrubého domáceho produktu a zmenu systému EÚ pre obchodovanie s emisnými kvótami. Hoci tieto otázky jednoznačne súvisia s témou zelenej knihy a sú samé osebe veľmi dôležité, v knihe sa nespomínajú, pretože sú obsiahnuté v iných dokumentoch Komisie, ktoré sa pripravovali v rovnakom čase.
Komisia zohľadní mnohé pripomienky a požiadavky vznesené Parlamentom v rámci jeho práce na otázkach súvisiacich s témou zelenej knihy, ako aj v rámci iných osobitných iniciatív.
Pokiaľ ide o najbližšie opatrenia naplánované na tento rok, môžem vás informovať, že Komisia bude na jeseň revidovať smernicu o zdaňovaní energií s cieľom napomôcť účinnejšie plnenie cieľov EÚ v oblasti energetiky a zmeny klímy.
Najdôležitejšou zmenou, ktorú okrem iného táto revízia prinesie a ktorá je zároveň v súlade s požiadavkami Parlamentu, je zvýšenie komplementárnosti so systémom EÚ pre obchodovanie s emisnými kvótami. Podľa môjho názoru je veľmi dôležité zabezpečiť čo najvyššiu mieru synergie medzi revidovaným systémom EÚ pre obchodovanie s emisnými kvótami a zdaňovaním energií, tak aby EÚ splnila svoje záväzky v oblasti zmeny klímy a energetiky čo najmenej nákladným spôsobom.
Našim cieľom je predstaviť tento návrh v takom časovom horizonte, aby mal Parlament čas vydať svoje stanovisko pred koncom svojho súčasného funkčného obdobia. V niektorých oblastiach je možné účinne konať len prostredníctvom právnych predpisov na úrovni EÚ. Týka sa to napríklad zdaňovania spotreby energie, o ktorej som práve hovorila a systému EÚ pre obchodovanie s emisnými kvótami v oblasti emisií skleníkových plynov.
Sú však aj oblasti, v ktorých môžu účinne konať aj samotné členské štáty, a v ktorých môžu spolupracovať a čerpať zo skúseností dosiahnutých v iných členských štátoch. Práve na tento účel sa v zelenej knihe navrhuje zriadiť fórum o trhovo orientovaných nástrojoch, ktoré by umožňovalo vzájomné zdieľanie poznatkov medzi jednotlivými hospodárskymi odvetviami a medzi členskými krajinami.
Na záver by som rada Parlamentu poďakovala za jeho konštruktívny príspevok k diskusii o ďalšom používaní trhovo orientovaných nástrojov, ktorý je užitočný pre všetkých politikov, či už tu v Štrasburgu, v Bruseli alebo v hlavných mestách jednotlivých členských štátov.
John Purvis
spravodajca Výboru pre priemysel, výskum a energetiku požiadaného o stanovisko. - Vážený pán predsedajúci, pani Ferreira pripravila skvelú a vyváženú reakciu na zelenú knihu Komisie o používaní trhovo orientovaných nástrojov na účely environmentálnej politiky a ako spravodajca Výboru pre priemysel, výskum a energetiku v rámci postupu rozšírenej spolupráce som veľmi rád, že som mal možnosť spolupracovať s pani Fereirrovou a výrazne tak prispieť k vypracovaniu tejto správy.
Podľa nášho názoru je systém obchodovania s emisnými kvótami spomedzi trhovo orientovaných nástrojov najúčinnejší z hľadiska nákladov, najlepšie zohľadňuje dopyt a je najsilnejšie orientovaný na plnenie cieľov. Prostredníctvom tohto nástroja môžeme skutočne naplniť cieľ EÚ znížiť emisie skleníkových plynov o 20 %. Systém obchodovania s emisnými kvótami by mal byť základom súboru trhovo orientovaných nástrojov, preto vítam návrh Komisie na jeho zlepšenie a rozšírenie. Systém by mal mať čoraz nižší strop, aby sa nám podarilo dosiahnuť uvedený cieľ 20 % zníženia do roku 2020. Mal by sa tiež čo najviac rozšíriť medzi významných znečisťovateľov
Dražba emisných kvót by mala byť hlavným prostriedkom na dosiahnutie cieľov v oblasti zníženia emisií, ktorá by zároveň mala predísť negatívnym dôsledkom bezplatného prideľovania emisných povolení ("grandfathering") na zdravú konkurenciu. Dražba emisných kvót je ekonomicky výhodnejšia, pretože podporuje vstup nových účastníkov na trh, inovácie, technologické a prevádzkové zlepšenia.
Vážená pani komisárka, osobitne zdôrazňujem, že zdaňovanie energií, ako aj dane a dotácie vo všeobecnosti, by mali byť len sekundárnym, doplnkovým nástrojom na zníženie tých emisií skleníkových plynov, ktoré nie je možné pokryť priamo alebo nepriamo prostredníctvom systému obchodovania s emisnými kvótami. Z tohto dôvodu je podľa nás odsek 26 správy v rozpore s jej celkovým zámerom, ktorým je podpora systému obchodovania s emisnými kvótami.
Na záver by som chcel povedať, že Komisia musí čo najskôr začať rokovania o vzájomných dohodách s inými jurisdikciami. Vzájomné a rovnocenné medzinárodné záväzky, pokrývajúce odvetvia vystavené konkurencii by boli oveľa priechodnejšie než úpravy daní medzi jednotlivými štátmi s cieľom vyrovnávať narušenia obchodu.
Neena Gill
spravodajkyňa Výboru pre priemysel, výskum a energetiku požiadaného o stanovisko. - Vážený pán predsedajúci, hoci sa o zmene klímy veľa hovorí, v skutočnosti sa prijíma len veľmi málo konkrétnych opatrení a myslím si, že EÚ by v tomto ohľade mala ísť pre celý svet príkladom. Je preto potrebné viac využívať trhovo orientované nástroje, ktoré sú z hľadiska nákladov účinným nástrojom na dosiahnutie zníženia emisií CO2 a zvýšenie energetickej účinnosti.
Myslím si, že uvedené nepriame dane, obchodovateľné povolenia a dotácie Európskej únii pomôžu dosiahnuť ciele, ktoré si v oblasti zníženia emisií stanovila. S vedomím, že členské štáty si musia zachovať pružnosť svojich vlastných daňových systémov, je však vítaný akýkoľvek nástroj alebo pomôcka, ktoré umožnia nášmu priemyslu a spotrebiteľom robiť environmentálne správne rozhodnutia a naše politiky by mali byť navrhnuté tak, aby podporovali zmenu správania.
Je preto nevyhnutné, aby sa korigovali zlyhania trhu a aby sa na základe zásady znečisťovateľ platí zaviedla cenová politika založená na množstve emisií CO2, ktorá by odzrkadľovala škodlivé vplyvy na životné prostredie. Znížená daň z pridanej hodnoty na výrobky šetrné k životnému prostrediu môže pomôcť zraniteľným skupinám spoločnosti, najmä starším občanom, ktorí sú dnes viac ako kedykoľvek predtým ohrození energetickou chudobou.
Okrem toho by sme zisky z dražby emisných kvót mali opätovne investovať do riešenia problému energetickej chudoby a na financovanie ďalších environmentálnych programov.
Anders Wijkman
v mene skupiny PPE-DE. - Vážený pán predsedajúci, ako už bolo uvedené, ide o veľmi dôležitú správu, a preto chcem pani Ferreirovej pogratulovať.
Vieme, že náš súčasný hospodársky model nezahŕňa environmentálne náklady do trhových cien. Už na štokholmskej konferencii v roku 1972 sa ustanovila a dohodla zásada znečisťovateľ platí. Ako však vieme, vo väčšine krajín nebola zavedená do praxe.
Táto správa je veľmi dôležitá. Reaguje na mnohé zlyhania trhu, ku ktorým dochádza vo viacerých oblastiach, pričom asi najzjavnejším problémom dneška je zmena klímy. Správa navrhuje množstvo opatrení v mnohých kľúčových oblastiach. Vo všeobecnosti je väčšina opatrení dobre formulovaná. Myslím si však, že sme spoločne mali vyvinúť viac úsilia smerom ku skráteniu správy a spojeniu niektorých odsekov. V tomto smere zaznievajú viaceré podobné požiadavky. Myslím, že by to správe ako celku pomohlo a bola by oveľa jasnejšia.
Musím uviesť, že naša skupina, podobne ako informoval pán Purvis, má námietky voči niekoľkým odsekom správy. Jedným z nich je odsek 26. Nemôžeme uprednostňovať systém obchodovania s emisnými kvótami a zároveň požadovať všeobecnú daň z CO2 na európskej úrovni. Tieto opatrenia sú vo vzájomnom rozpore. Ďalej máme výhrady voči odseku 24. Hoci do veľkej miery súhlasíme s jeho obsahom, jeho formulácie sú podľa nás príliš všeobecné a naznačujú, že zisky z dražby emisných kvót v budúcnosti budú alebo by mali byť súčasťou rozpočtu EÚ. Toto nemôžeme podporiť. Okrem toho má však správa ako celok našu podporu a ešte raz gratulujem pani Ferreirovej.
Gyula Hegyi
v mene skupiny PSE. - (HU) "Zmeňme svet," hovoria ľavicovo orientovaní ľudia, ktorí si myslia, že náš svet treba zmeniť. Nemôžeme sa zmieriť s "kasíno kapitalizmom," ktorý nazývame rozvojom, a ktorý je sprevádzaný rozkladom prirodzených hodnôt. Dvadsiate storočie nám ukázalo, že utópie bez stabilných hospodárskych a sociálnych základov musia nevyhnutne zlyhať. Environmentálny základ "ekologickej dane" a celková daňová politika môžu napomôcť vytvorenie lepšieho sveta s využitím trhového hospodárstva a udržateľných nástrojov. Čo sa týka zvýšenia daní na suroviny, jednotná daň z energií by mohla všetkých motivovať, aby znížili svoju závislosť od dovozu energií, menej používali svoje autá a investovali do verejnej dopravy, električiek a železníc. Ak by sa daňové zaťaženie posunulo od miezd k spotrebe, vznikli by úplne nové podmienky na pracovisku, vyvinul by sa životný štýl bližší k prírode a kultúra by namiesto spotrebného šialenstva hrala oveľa väčšiu úlohu. Zavedenie dane zo škodlivých emisií a nerecyklovateľného odpadu zníži znečistenie životného prostredia a endemické choroby, ktoré ho sprevádzajú, čím sa zníži množstvo predčasných a zbytočných úmrtí. Zmena smerom k ekologickému zdaňovaniu bude prijatá ako istá forma mierovej revolúcie. Samozrejme, úroveň zdanenia sa nezvýši, keďže Európa je už aj tak zaťažená vysokými daňami. Zníženie spotreby energie zvýši konkurencieschopnosť našich tovarov. Prostredníctvom ekologického zdaňovania môžeme urobiť krok od materialisticky založeného sveta dvadsiateho storočia k citlivejšiemu svetu bohatšiemu o ekologické a ľudské hodnoty. Ak by mala byť jedna vec, na ktorej by sme sa ako predstavitelia 27 európskych krajín mali zhodnúť, je to ekologické zdaňovanie. Zmeňme svet, ale prostredníctvom dobre uvážených a odvážnych reforiem.
Frédérique Ries
v mene skupiny ALDE. - (FR) Vážený pán predsedajúci, vážená pani komisárka, takisto by som rada zablahoželala spravodajkyni pani Ferreirovej k vynikajúco odvedenej práci a tiež k úzkej spolupráci s tieňovými spravodajcami v tejto dôležitej oblasti.
Zameriam sa na dva hlavné body uznesenia, konkrétne systém výmeny kvót na emisie CO2 a ekologické dane. Najskôr sa budem venovať emisným kvótam: znovu a stále počúvame, aké je znepokojujúce, že priemyselné emisie CO2 v minulom roku, roku 2007, vzrástli o 1 %, hoci si Európska únia na svojom jarnom samite stanovila ambiciózny cieľ 20 % zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020. V skratke, mašinéria je zablokovaná, a aby som to povedala slušne a mierne, musíme ju znovu rozbehnúť, pretože je čas, aby začala fungovať.
Vidím dva možné postupy. Prvým je podporiť Európsku komisiu, ktorá presadzuje platby za emisné kvóty. Druhý vychádza z myšlienky, že súčasný systém vzťahujúci sa len na emisie CO2 je príliš úzky a že je potrebné postupne zahrnúť doňho aj ďalších znečisťovateľov ovzdušia začínajúc, nepochybne, emisiami NOx a SO2.
Takisto ma zaujímajú zvýhodnené podmienky, ktoré sa stále vzťahujú na odvetvie lodnej dopravy. Na rozdiel od podmienok, ktoré budú už čoskoro platiť pre odvetvie leteckej dopravy, na lodnú dopravu sa nevzťahuje žiadne medzinárodné právne predpisy o znížení emisií CO2. Ide o dvojitý štandard, ktorý si už ďalej nemôžeme dovoliť.
Ďalším základným bodom uznesenia je ekologické zdaňovanie, ktoré predstavuje revolúciu, o ktorej hovoril pán Eguy. Postoj liberálov a demokratov k tejto otázke je jasný. Nástroje založené na trhu Spoločenstva by sa nemali obmedzovať na systém výmeny emisných práv. Musíme zvážiť aj iné systémy, a ako jeho autorka veľmi podporujem odsek 27, ktorý oživuje myšlienku zavedenia "uhlíkovej" dane s cieľom kompenzovať zníženie dotácií na fosílne palivá.
Na druhej strane - a v tomto ohľade súhlasím s pánom Purvisom a pánom Wittmanom - skupina ALDE nepodporí poslednú vetu odseku 26, ktorá požaduje, aby Komisia do konca roka 2008 predložila návrh dane Spoločenstva z emisií CO2. Boli by sme radšej, aby Únia doplnila svoj ambiciózny balíček energetických a klimatických právnych predpisov.
V závere chcem povedať, že musíme skončiť s pokrytectvom a musíme si byť vedomí nákladov na splnenie svojich cieľov. Ak chceme napríklad znížiť emisie CO2 o tretinu, každý človek v Európskej únii musí 8-násobne znížiť emisie CO2, ktoré sám produkuje. Tieto priamočiare štatistiky ukazujú, že popri používaní trhovo orientovaných nástrojov nemôžeme uniknúť svojej osobnej zodpovednosti, a že Únia bude musieť veľmi tvrdo pracovať na tom, aby zotrvala v stanovenom kurze a udržateľný rozvoj nebol len módnou záležitosťou, ale aby bol v budúcnosti modelom pre nás všetkých.
Alessandro Foglietta
v mene skupiny UEN. - (IT) Vážený pán predsedajúci, vážené dámy a páni, rád by som poďakoval pani Ferreirovej za jej vynikajúcu prácu.
Prevzatie globálnej zodpovednosti za zmenu klímy je kľúčovou úlohou, ktorú musíme dosiahnuť na rôznych úrovniach: nielen vo svete podnikov a inštitúcií, ale aj vo svete jednotlivcov. Ako európski občania môžeme výrazne znížiť svoju ekologickú stopu a dosiahnuť významné výsledky prostredníctvom jednoduchých a nenápadných krokov (napríklad výberom kupovaného tovaru), ktoré môžu mať globálny a podstatný vplyv. Členské štáty môžu prostredníctvom trhovo orientovaných nástrojov podporovať alebo ľuďom uľahčovať výber ekologických výrobkov.
Rovnako ako je dôležité podporovať výskum nových technológií, je potrebné zabezpečiť, aby tieto technológie boli dostupné pre spotrebiteľov, a aby sa rozšírili dostatočne široko na to, aby mohli znamenať environmentálny prínos pre ľudí. Je škoda, že 16 krajín zastupujúcich najväčšie hospodárstva planéty sa na stretnutí v Paríži 16. a 17. apríla nedohodlo na spoločnom uznesení s cieľom znížiť celosvetové emisie skleníkových plynov o 50 % do roku 2050.
Dúfame však, že ďalšie rokovania v Kóbe a na Hokkaidó prinesú väčší úspech v tejto oblasti, pretože som presvedčený, že proti zmene klímy treba bojovať na globálnej úrovni. V opačnom prípade prinesú len veľké bremeno európskym podnikom, ktoré stratia konkurencieschopnosť voči svojim rivalom mimo Európy, pričom cieľ zlepšenia stavu životného prostredia sa na globálnej úrovni nepodarí dosiahnuť.
Trhovo orientované nástroje musíme používať ako hospodárske páky, prostredníctvom ktorých dosiahneme dlhodobo udržateľné ekologické systémy výroby. V tomto ohľade vítam zelenú knihu Komisie. Európska únia musí v jednotlivých členských štátoch posilniť šírenie trhovo orientovaných nástrojov, prostredníctvom ktorých je možné internalizovať environmentálne náklady výrobkov a podporovať energetickú účinnosť a tepelnú izoláciu budov. Považujem za potrebné, aby Európska únia do roku 2020 dosiahla cieľ získavať 20 % energie z obnoviteľných zdrojov.
Margrete Auken
v mene skupiny Verts/ALE. - (DA) Vážený pán predsedajúci, rada by som sa poďakovala pani Ferreirovej za dobrú správu o tejto dôležitej téme, ako aj za príjemnú a veľmi dobrú spoluprácu. Ak chce EÚ naplniť mnohé pekne znejúce záväzky, ktoré si dala v súvislosti s našimi cieľmi v oblasti klímy a životného prostredia, je potrebné, aby sme my politici prevzali zodpovednosť a urobili za svojich voličov niektoré ťažké rozhodnutia. Jedným z účinných nástrojov, ktoré máme k dispozícii, je obmedziť svoju spotrebu, ktorá vytvára tlak na životné prostredie, a to prostredníctvom uplatnenia zásady znečisťovateľ platí. Je to vynikajúca zásada, s ktorou každý súhlasí, ale ktorú doposiaľ nikto nebral vážne v prípadoch, keď naozaj vytvára náklady na strane znečisťovateľa. Napríklad náklady motoristov sa nikdy nezohľadnili v cene dopravy. Jednou z prvých vecí, ktoré by sme mali urobiť, je internalizovať náklady, ktoré sa vo všeobecnosti označujú ako "externé." Znamenalo by to významný posun vpred. Samozrejme, je možné zájsť v kontrole spotreby látok znečisťujúcich životné prostredie ešte ďalej, a to prostredníctvom prísnejších finančných prostriedkov. Dovoľte mi v tejto súvislosti povedať, že nerozumiem, prečo nie je možné kombinovať poplatky za emisie so systémom obchodovania s emisiami. Jednoducho tomu nerozumiem.
Cenová politika priaznivá pre životné prostredie je účinným spôsobom využívania trhu na účely environmentálnej politiky, pričom by nemala byť náhradou povinných požiadaviek a zákazov, ale ich doplnením, čo navrhuje aj Komisia. Často sa objavujú obavy, či môže mať používanie trhovo orientovaných nástrojov nepriaznivé sociálne dôsledky. Je však potrebné byť si vedomý pokrytectva v tejto otázke. Spotrebné dane majú zvyčajne spravodlivý vplyv, keďže tí najbohatší sú zároveň tými, ktorí toho najviac spotrebujú a platia najviac. Ak existuje potreba riešiť ťažkosti, ktoré zažívajú sociálne slabé vrstvy pri zabezpečení základnej spotreby, je mnoho iných spôsobov, ktoré na to môžeme použiť bez toho, aby sme zasahovali do ekologického zdaňovania. Ak chceme svoju zodpovednosť za sociálne slabších brať vážne, napríklad bežné zdaňovanie alebo sociálna a mzdová politika sú v tejto oblasti oveľa vhodnejšie.
Spôsob, ktorý v tomto prípade nebude účinný, je zavedenie tzv. základnej spotreby, ktorá by bola lacnejšia, prípadne úplne zadarmo. Po prvé spotreba bude vždy pomerne vysoká a po druhé najhorším aspektom tohto modelu je, že neposkytuje žiadnu motiváciu k šetreniu. Takže napriek všetkému je progresívne zdaňovanie prostredníctvom ekologickej dane lepšie. Ak však chceme, aby boli trhovo orientované nástroje v boji za záchranu životného prostredia, klímy a prírody naozaj účinné, bolo by najlepšie používať ich bez ohľadu na iné aspekty. Je dobré, že sa tak intenzívne zaujímame o zachovanie sociálnej rovnováhy, v tomto prípade však ide o zachovanie životného prostredia pre našich potomkov.
Jens Holm
Chystáme sa urobiť rozhodnutie o správe predloženej Výborom pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a spravodajkyňou Annou Ferreirovou o zelenej knihe o trhovo orientovaných nástrojoch na účely environmentálnej politiky a súvisiacich politík. Je to vynikajúca správa a má moju plnú podporu.
Dovoľte mi jednu osobnú poznámku k tejto téme. Hovoríme tu o trhovo orientovaných nástrojoch. Osobne som unavený z diskusie o trhovo orientovaných nástrojoch v rámci environmentálnej politiky. Nepotrebujeme žiadny ďalší vplyv firiem alebo trhu. Potrebujeme viac politickej kontroly. Potrebujeme lepšie plánovanie. Potrebujeme opatrenia, ako napríklad prísnejšie požiadavky na emisie; mali by sme byť schopní používať verejné obstarávanie na environmentálne účely a potrebujeme environmentálne dane a poplatky. Práve v tejto oblasti používame trhovo orientované nástroje, pretože ide o zavádzanie daní a poplatkov na veci, ktoré spôsobujú environmentálne problémy, teda inými slovami o internalizáciu environmentálnych problémov. Tieto nástroje sú dobrým príkladom toho, ako prebrať politickú zodpovednosť za environmentálne problémy namiesto toho, aby sme riešenie nechali na trh.
Dovoľte mi uviesť niekoľko konkrétnych príkladov, týkajúcich sa najdôležitejších tém tejto správy. Minimálna daň z CO2 a daň z CO2 kombinovaná s jasnou požiadavkou zníženia je pravdepodobne najúčinnejším spôsobom zníženia emisií. Moja krajina bola prvou na svete, ktorá zaviedla daň z CO2. Bolo to na začiatku deväťdesiatych rokov. Bez toho, aby som tvrdil, že Švédsko ide príkladom vo všetkých oblastiach boja proti zmene klímy, daň z CO2 bola jednou z hladných príčin zníženia emisií CO2 vo Švédsku. Je najvyšší čas, aby aj ďalšie krajiny urobili to isté. V odseku 26 tejto správy vyzývame práve na tento krok, teda zavedenie dane z CO2.
Vo všeobecnosti sme za to, aby sa členským štátom pri zavádzaní environmentálnych daní poskytovala väčšia podpora. Som presvedčený, že dnes máme úplne jedinečnú možnosť presadiť zavedenie dane z CO2 a iné environmentálne dane. V posledných rokoch sa na celom svete výrazne zvýšila informovanosť o týchto otázkach. V tejto správe tiež uvádzame, že v tejto oblasti majú rozhodovacie právo členské štáty. Samozrejme, toto tvrdenie je v úplnom poriadku. Zdaňovanie je v ich právomoci.
Ďalšou otázkou je systém obchodovania s emisnými kvótami. Musíme pripustiť, že prvé obchodné obdobie v rokoch 2005 až 2007 bolo skutočnou katastrofou. Systém pri znížení emisií neuspel a mnohí znečisťovatelia dokonca získali neprimerane štedré kvóty a na systéme obrovsky zarobili.
V tejto správe preto vyzývame na zavedenie dražby emisných povolení, stropu na emisie, ktorý by bol v súlade s cieľom zníženia emisií o 30 %, ako aj na uplatňovanie obmedzení a prísnejších požiadaviek na používanie flexibilných mechanizmov. Dúfame, že prostredníctvom týchto opatrení sa nám podarí dosiahnuť funkčnosť systému obchodovania s emisnými kvótami. Ak neuspejeme, mali by sme uvažovať nad tým, že systém obchodovania nahradíme úplne iným systémom, napríklad vysokými daňami z emisií.
V tejto súvislosti je dôležité mať na pamäti, že v systéme obchodovania s emisiami by malo byť zahrnuté aj letectvo a že opatrenia zamerané proti leteckej doprave by sa nemali obmedzovať len na tento systém. Paralelné opatrenia, ako napríklad daň na letecké palivá a poplatky za emisie oxidov dusíka, sú absolútne nevyhnutné a touto správou vyzývame na ich zavedenie. Rád by som na tomto mieste využil možnosť položiť Komisii jednu otázku: hovorili ste, že zavediete opatrenia na zníženie emisií oxidov dusíka, NOx, v leteckej doprave a že k tomu dôjde ešte tento rok. Mohli by ste nám povedať, čo sa deje v tejto oblasti? Je stanovený termín, kedy sa tieto opatrenia zavedú do praxe? Vzhľadom na to, že letecká doprava v uplynulých rokoch takmer zdvojnásobila výšku svojich emisií, by mnohí prítomní radi videli konkrétne opatrenia v tejto oblasti. Ďalej už čakať nemôžeme!
Tieto nástroje sú veľmi dobrým príkladom toho, ako prebrať zodpovednosť za zmenu klímy. Dane a poplatky nám umožnia urýchliť proces potrebného zníženia emisií a, dúfajme, úplne vyriešia problém zmeny klímy. Urobme tieto kroky! Je to našou povinnosťou voči našim deťom a iným žijúcim bytostiam na tejto nádhernej planéte.
Johannes Blokland
v mene skupiny IND/DEM. - (NL) Vážený pán predsedajúci, chcel by som vyjadriť svoje uznanie pani Anne Ferreirovej za jej správu o trhovo orientovaných nástrojoch na environmentálne účely. Jedným z nosných pilierov tejto správy je zásada "znečisťovateľ platí." Ide o dôležitú myšlienku, ktorá umožňuje spravodlivé zdieľanie zaťaženia. Toto je jedna z príčin, prečo podporujem, aby sa všetky externé náklady, teda aj environmentálne, preniesli na spotrebiteľa vyrobeného a spotrebného tovaru. Toto opatrenie zabezpečí realistický obraz a spravodlivú súťaž.
V novembri minulého roka som sa zúčastnil konferencie nazvanej Beyond GDP (Za hranicou HDP). Na konferencii sa rozvinula široká diskusia o spôsoboch, merania sociálneho blahobytu inými ukazovateľmi než samotným hrubým domácim produktom, pretože v skutočnosti je určený nielen hospodárskymi, ale aj sociálnymi a environmentálnymi faktormi. Môže sa vám finančne dariť, ale ak bývate v husto osídlenom veľkomeste s vysokým znečistením ovzdušia, kvalita vášho života nie je až taká úžasná. Som rád, že pani Ferreirová na túto otázku vo svojej správe poukazuje.
Na záver by som rád vyjadril podporu dvom konkrétnym odsekom tejto správy, odsekom 58 a 59, ktoré sa týkajú internalizácie environmentálnych faktorov do ceny vody a legislatívneho rámca na zníženie produkovaného množstva odpadu v strednodobom horizonte.
Bogusław Sonik
(PL) Vážený pán predsedajúci, hrozba narušenia environmentálnej rovnováhy vo svete si vyžaduje, aby sme podnikli kroky, ktoré povedú k zmene našich modelov rastu a zmene životného štýlu našich spoločností.
Obchodné aktivity majú ekologické náklady, ktoré sa v rámci finančného účtovníctva často neberú do úvahy. Napriek tomu, že zásada znečisťovateľ platí, ktorá je jedným z nosných pilierov environmentálnej politiky Európskej únie, platí na území celého Spoločenstva, jej uplatňovanie v istých krajinách nie je na uspokojivej úrovni.
Európska únia zavádza niekoľko legislatívnych predpisov a pravidiel na zlepšenie stavu životného prostredia a je nevyhnutné pripraviť nové trhovo orientované nástroje. Hospodárske dane v Európskej únii by mohli zohrávať veľmi dôležitú úlohu pri dosahovaní cieľov ochrany životného prostredia v rámci EÚ. V súčasnosti je jediným existujúcim nástrojom systém obchodovania emisných kvót na oxid uhličitý. To sa zdá byť nepostačujúce.
Mali by sme zvážiť používanie iných trhovo orientovaných nástrojov. Je veľmi dôležité, aby bol príjem z environmentálnych daní použitý na predchádzanie negatívnym vplyvom na životné prostredie a ľudské zdravie. Zdá sa, že postupná harmonizácia environmentálnych daní na území EÚ je nevyhnutnosťou. Environmentálne zdaňovanie je v členských štátoch veľmi rôznorodé. Ponechanie týchto otázok v rukách členských štátov vytvára riziko narušenia konkurencieschopnosti medzi jednotlivými štátmi.
Pri zavádzaní nových trhovo orientovaných nástrojov je potrebné dodržiavať niekoľko základných pravidiel: verejnosť s nimi musí súhlasiť; dane by nemali byť vnímané ako ďalšia povinnosť diktovaná Európskou úniou a je potrebné zavádzať ich postupne.
Niektoré členské štáty EÚ už majú svoje vlastné trhovo orientované nástroje, napríklad certifikáty energetickej úspornosti alebo certifikáty ekologickej energie. Všetky členské štáty by však mali poskytovať výraznú podporu nízkouhlíkovým, energeticky úsporným a obnoviteľným technológiám.
Na záver by som rád zdôraznil, že Európska únia je v oblasti ochrany životného prostredia na čele a verím, že je našou úlohou ísť v tomto ohľade príkladom zvyšku sveta.
Genowefa Grabowska
(PL) Vážený pán predsedajúci, rada by som zablahoželala pani spravodajkyni k skvelému prístupu k otázkam ochrany životného prostredia. Rada by som tiež pripomenula, že odkedy vyšla správa OSN s názvom Naša spoločná budúcnosť, ktorú pripravila Margot Wallströmová, uvedomujeme si, že máme voči budúcim generáciám, našim deťom a vnukom povinnosť zachovať prírodné prostredie v čo najlepšom možnom stave.
Angažovanosť Európskej únie v tejto oblasti je veľmi dobrá a Európsky parlament takisto drží krok so súčasným vývojom. Zriadili sme Dočasný výbor pre klimatické zmeny, máme dobré právne predpisy, prijímame nariadenia, smernice a rozhodnutia. Teraz prišiel čas posilniť iné mechanizmy, najmä finančné stimuly a dane, ako aj zintenzívniť informačné kampane a preventívne opatrenia.
Aby boli tieto kroky účinné, musíme postupovať na úrovni Spoločenstva. Členské štáty musia prekonať svoju neochotu a odpor voči harmonizácii daní aspoň v oblasti životného prostredia. Napriek tomu, že sa používajú na rozumné účely, ekologické dane v súčasnosti nie sú obľúbené. Žiadne dane nie sú obľúbené a rovnako je to aj s ekologickými daňami. Z tohto dôvodu musíme na európskej a vnútroštátnej úrovni robiť všetko preto, aby sa ekologické poplatky a dane stali sociálne prijateľnými.
Potrebujeme aktivity na podporu vysokej úrovne informovanosti o životnom prostredí. Potrebujeme podnety na presadenie čo najširšieho používania osvedčených postupov a podporu proekologického sociálneho správania. Nikto sa napokon nesťažuje, keď musí v obchode Európskeho parlamentu zaplatiť päť centov za igelitovú tašku. Takéto opatrenie má zásadný význam - nie pre svoj finančný rozmer, ale pre moment úvahy na strane zákazníka, ktorý si rozmyslí, či si igelitovú tašku zoberie alebo nie, a tak zníži množstvo odpadu na našej planéte. Je to dobrý spôsob, ako prinútiť ľudí, aby rozmýšľali. Ľudia prijmú poplatky, dane a ďalšie ekologické finančné náklady, ak uveria, že sú rozumné a ak uvidia ich pozitívne vplyvy.
Holger Krahmer
(DE) Vážený pán predsedajúci, vítam trhovo orientované nástroje ako prostriedok na realizáciu politík vrátane environmentálnej politiky. Rád by som však poznamenal, že žiadny nástroj politiky nie je účinný len preto, že nesie nálepku "trhovo orientovaný."
Všetky nástroje, ktoré používame na dosahovanie politických cieľov musia spĺňať určité kritériá. Napríklad, je tento nástroj vhodný na dosiahnutie daného cieľa? Ak si zameníme rôzne ciele, nebudeme schopní ich dostatočne naplniť. Ak za nejakým environmentálnym opatrením vidíme prostriedok na získanie peňazí, ocitáme sa na neistej pôde, pretože takéto opatrenie bude veľmi pravdepodobne z rôznych dôvodov deformované. Skutočne nám takýto nástroj pomáha dosiahnuť náš cieľ? Túto otázku musíme podrobne a pravidelne skúmať. Je daný nástroj zlučiteľný s tými, ktoré už existujú? A čo účinnosť - vzťah medzi nákladmi a dosiahnutými výsledkami?
Keď čítam túto správu, v niektorých prípadoch nie som presvedčený, že kritériá, o ktorých hovorím, boli naplnené. Systémy obchodovania s emisiami fungujú veľmi dobre na papieri, skutočnosť je však trochu iná. Systém EÚ na obchodovanie s emisnými kvótami je v situácii chaosu. Mnohí na ňom neuveriteľne zbohatli, jeho skutočný cieľ sa však nedosiahol. Môžete povedať, že to je v poriadku, keďže išlo o skúšobnú fázu, systém ešte nebol doladený, ale takéto drahé pokusy si už viac nemôžeme dovoliť.
Politika zdaňovania spotreby energie je takisto príkladom toho, o čom hovorím. Zdaňovanie nemá v zelenej knihe EÚ o trhovo orientovaných nástrojoch žiadne miesto. Samotná skutočnosť, že nástroj ovplyvňuje určité odvetvia trhu neznamená, že je trhovo orientovaný. Nie som proti daňovým opatreniam na dosiahnutie environmentálnych cieľov, ale ich používanie podporím len v prípade, že splnia kritériá, o ktorých som hovoril.
Podľa môjho názoru by sme si mali stanoviť ciele, ktoré treba splniť, ale výber prostriedkov na ich dosahovanie by sme mali nechať na účastníkoch trhu.
Wiesław Stefan Kuc
(PL) Vážený pán predsedajúci, trhovo orientované nástroje na účely environmentálnej politiky, ako ich opísala pani spravodajkyňa, sa do veľkej miery zužujú na dane a poplatky. Ako správne poznamenáva v odseku 28, môže sa stať, že nenaplnia stanovené ciele, ale stanú sa len prostriedkom na zvýšenie daňových výnosov.
Otázky, o ktorých sme diskutovali, nie sú namierené len na budúcnosť. Otázkou je: kto bude podľa zásady znečisťovateľ platí zodpovedný za vyčistenie pôdy, vody a ovzdušia znečisteného starším priemyselným odpadom, alebo zastaranými pesticídmi, azbestom, chloridom fosforečným a inými zlúčeninami?
Myslím si, že zelené dlhopisy spomínané v odseku 67 by na tento účel boli veľmi vhodné. Spoločnostiam zúčastneným v tomto procese tak možno prideliť úlohy, ktoré sa nevyriešili iným spôsobom, pričom by ich vykonali s pomocou finančných trhov. Zavedenie takýchto dlhopisov, ktoré môžeme nazvať ekologickými, umožnia vyriešiť mnohé problémy spojené so zavedením trhovo orientovaných nástrojov v oblasti ochrany životného prostredia. Je to skvelá myšlienka a blahoželám k nej pani Ferreirovej.
Caroline Lucas
Vážený pán predsedajúci, ďakujem za skvelú prácu a spoluprácu, vďaka ktorej máme pred sebou správu podávajúcu komplexné a úprimné zhodnotenie potenciálu a obmedzení trhovo orientovaných nástrojov.
Trhovo orientované nástroje majú svoju úlohu. Zladenie hospodárskej logiky s environmentálnou a sociálnou realitou prostredníctvom zásady znečisťovateľ platí by malo byť veľmi silným nástrojom na zmenu vzorcov výroby a spotreby smerom k udržateľnosti. Napríklad, ak by sa skutočné environmentálne a sociálne náklady prepravy tovarov internalizovali do cien v rámci dodávateľského reťazca, mohli by sme sa dožiť ukončenia šialenstva, v rámci ktorého sa viac či menej rovnaké výrobky nezmyselne obchodujú hore a dole medzi vzdialenými krajinami.
Uplatňovanie týchto zásad na úrovni jednotlivcov prostredníctvom systému osobného obchodovania s uhlíkom môže byť veľmi úspešným spôsobom ovplyvňovania spotrebiteľského správania. Ako však správa pani Ferreirovej správne podotýka, trhovo orientované nástroje nemôžeme vnímať ako náhradu za iné formy environmentálnych noriem a regulácie. Ich užitočnosť do veľkej miery závisí od spôsobu, akým sú navrhnuté.
Systém obchodovania s emisnými kvótami je toho jasným príkladom. Rád by som kolegov varoval, že ak budeme príliš počúvať, čo nám hovorí priemysel, ostane nám systém, ktorý je len o obchodovaní od jedného k druhému pre obchodovanie samotné, ako sme videli v prvých dvoch fázach, pričom environmentálne ciele sa úplne vytratia. Aby bol systém úspešný musí mať prísny strop odvodený od cieľa 30 % zníženia emisií, obmedzenia vstupu externých kreditov a od začiatku plné možnosti dražby s kvótami.
V závere by som rád spomenul jeden ďalší pozitívny aspekt prítomný v celej správe - a to myšlienku, že meranie hospodárskeho rastu prostredníctvom HDP už nie je vhodným a presným nástrojom určenia skutočnej úrovne sociálneho blahobytu spoločnosti. Na začiatku toho roka sa na túto tému konala v Parlamente konferencia a teším sa na správu Komisie, ktorá má vyjsť na jeseň.
Nils Lundgren
(SV) Vážený pán predsedajúci, environmentálne otázky sa právom stali jednou z najväčších politických tém súčasnosti a takisto sú oprávnene jednou z najdôležitejších oblastí spolupráce EÚ.
Po prvé cezhraničné znečistenie životného prostredia v Európe nie je možné riešiť na vnútroštátnej úrovni a EÚ má v tejto oblasti jasnú úlohu. Po druhé EÚ je najväčším hospodárstvom na svete, s obrovským objemom výroby a zahraničného obchodu a členské štáty sú jednotné v otázke prevzatia zodpovednosti za environmentálne dôsledky tejto skutočnosti. Kombinácia veľkosti a zhody na základných environmentálnych cieľoch dáva EÚ možnosť uplatniť globálny vplyv, ktorý môže zohrať zásadnú úlohu.
Správa však nevyvoláva dôveru. Nerozlišuje medzi spotrebou limitovaných zdrojov a vplyvom na klímu. Spravodajkyňa takisto bez hanby zneužíva otázku klímy ako argument na podporu nadnárodnosti, byrokracie a protekcionizmu, pričom otvorene vyzýva na zavedenie spoločného daňového systému, zmenu vymedzenia slobodnej súťaže a zvyšovanie daní. Správa neberie na vedomie, že krajiny musia hľadať riešenie vo vzájomnej súťaži. Vrcholom toho všetkého je zvyčajné horlivé tvrdenie, že naše západné spoločnosti musia prijať nový životný štýl.
Otrasné! Našou úlohou je zabezpečiť, aby boli environmentálne náklady spotreby zahrnuté v cenách, ktoré spotrebitelia platia. Slobodní občania si svoj životný štýl vyberajú sami.
Françoise Grossetête
(FR) Vážený pán predsedajúci, včera sa ma v tomto Parlamente spýtal 16-ročný stredoškolský študent, či je Európa pripravená priniesť veľké obete na záchranu planéty. Tohto mladého študenta veľmi trápila zmena klímy a pýtal sa, čo sme v tejto veci schopní urobiť. Bolo to vyjadrenie znepokojenia pociťovaného mladými ľuďmi, ktorí od nás veľa čakajú.
Nuž, do praxe sa zaviedli trhovo orientované nástroje: systém Spoločenstva na výmenu emisných kvót a smernica Eurovignette v odvetví dopravy. Tieto nástroje majú niektoré výhody, pretože určujú hodnotu environmentálnych nákladov, napomáhajú plnenie environmentálnych cieľov pri nižších nákladoch a motivujú podnikateľov na prijatie dlhodobejšieho záväzku, čo v konečnom dôsledku podporuje zamestnanosť. Tieto nástroje môžu pomôcť znížiť negatívny vplyv ekologických daní na konkurencieschopnosť určitých odvetví.
Podpora udržateľného rozvoja a boja so zmenou klímy by nemala znamenať len odstrašujúce dane a poplatky, ale mala by byť aj podnetom na uľahčenie rýchlejšieho prechodu k mravnému a ekologickému správaniu. Každý sa musí snažiť, a preto by sa environmentálne náklady mali internalizovať.
Musíme tiež zdôrazniť, že environmentálne dane by sa nemali považovať za prostriedok na zvýšenie výnosov z daní, ale za nástroj na predchádzanie škodlivému znečisteniu a škodám na životnom prostredí pri zachovaní únosnej miery nákladov.
Na záver by som chcela povedať, že v budúcnosti by sme v rozpravách Európskeho parlamentu o klimatických balíkoch mali hovoriť aj o zavedení nástroja na úpravu daní medzi jednotlivými štátmi s cieľom predchádzať únikom uhlíka. Potrebujeme splniť požiadavku zníženia emisií CO2 pri zachovaní hospodárskej konkurencieschopnosti. V tejto súvislosti zdôrazňujem význam tzv. uhlíkovej dane. Ide o tabuizovanú otázku, napriek tomu si myslím, že stojí za úvahu.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Mali by sme priniesť kombináciu riešení, všeobecný model a zásady. Táto správa na to poukazuje vynikajúcim spôsobom. Chrániť životné prostredie je lacnejšie, ako ho obnovovať; neúspech pri používaní trhovo orientovaných nástrojov by však znamenal poskytovanie skrytých dotácií znečisťovateľom. Súbor ekologických nástrojov musí byť pružný, ak chceme mať istotu, že nevynechávame iné ukazovatele a nezvyšujeme záťaž pre obyvateľov. Trhové nástroje musíme kombinovať s investíciami do nových technológií a vyrovnávacími nástrojmi na prekonanie deficitov.
Jednotlivé krajiny majú v tomto smere svoje úlohy. Napríklad Bulharsko bude v budúcnosti čeliť problémom vyplývajúcim zo zatvorenia niektorých častí atómovej elektrárne v Kozloduji, ktoré viedlo k zvýšeniu výroby energie v tepelných elektrárňach a zvýšeniu cien elektriny. Takisto viedlo k zvýšeniu emisií, ale nízke kvóty na skleníkové plyny fungujú ako pokuty a spotrebitelia tak musia platiť ešte vyššiu cenu. Ak nebudú prerozdelené kvóty na emisie oxidu uhličitého a ak nebude existovať dostatočná kompenzácia za elektrárne vyradené z prevádzky, zavedenie iných trhových opatrení prinesie ďalšie problémy. Environmentálne hospodárstvo má svoje sociálne dôsledky a nemali by sme čakať na roky 2010 či 2013, než začneme konať.
Magor Imre Csibi
Vážený pán predsedajúci, rád by som zdôraznil, že riešenie zmeny klímy si vyžaduje širší súbor opatrení, než tie zamerané na dopravu a energetiku.
Predchádzanie odlesňovaniu by sa takisto malo stať súčasťou stratégie EÚ na zmiernenie zmeny klímy, pretože je z hľadiska nákladov vysoko účinným spôsobom pomerne rýchleho zníženia emisií skleníkových plynov. Predchádzanie odlesňovaniu môžeme dosiahnuť len prostredníctvom kombinácie regulatívneho prístupu a trhovo orientovaných nástrojov.
Občianska spoločnosť niekoľkokrát poukázala na spôsob, akým EÚ aktívne prispieva ku globálnemu odlesňovaniu tým, že umožňuje nelegálny vstup dreva na svoj trh. Otázkou zásadného významu je, aby EÚ zaviedla právne predpisy na zabezpečenie, aby na jej trh malo prístup len drevo a drevené výrobky z legálnych zdrojov. Tento regulačný prístup je potrebné doplniť súborom trhovo orientovaných nástrojov špecificky navrhnutých pre odvetvie lesného hospodárstva, ako napríklad poplatky za priskorý výrub lesov alebo stimuly na udržateľnú správu lesov. S cieľom zaviesť širšie využívanie trhovo orientovaných nástrojov v lesníctve si potrebujeme vyjasniť, ktoré nástroje fungujú najlepšie, akým spôsobom môžu byť využívané a ako môžu byť doplnené regulačnými právnymi predpismi.
Vyzývam Komisiu, aby pripravila analýzu najvhodnejších trhovo orientovaných nástrojov pre odvetvie lesného hospodárstva a navrhla pre tieto nástroje vhodný kontext v kombinácii s inými nástrojmi politiky.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Vážený pán predsedajúci, vážená pani komisárka, rád by som upriamil vašu pozornosť na dva body tejto rozpravy.
Po prvé spôsob, akým je záťaž spojená s bojom proti zmene klímy rozdelená v rámci Európskej únie, je vysoko nespravodlivý. Napríklad limity na emisie oxidu uhličitého boli jednotlivým členským štátom pridelené bez ohľadu na ich zaostávanie vo vývoji, čo v Poľsku a v iných krajinách vyústilo do prudkého nárastu ceny elektrickej energie, v dôsledku čoho došlo aj k viditeľnému skoku vo výške výrobných, a teda aj životných nákladov.
Po druhé zavedenie klimatického balíka bude podľa odhadov samotnej Európskej komisie stáť približne 50 miliárd EUR ročne. V situácii, keď sa väčšina najrýchlejšie rastúcich krajín sveta, ako napríklad Čína, India a Brazília, ako aj tradičné hospodárske veľmoci, akými sú Spojené štáty, zmenou klímy príliš nezaoberajú, sa môže veľmi dobre stať, že európske hospodárstvo stratí svoju konkurencieschopnosť na svetových trhoch, čo znamená, že bude potrebné zaviesť nástroje na ochranu európskej výroby už aj tak zaťaženej vysokými dodatočnými nákladmi.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Mali by sme zdôrazniť skutočnosť, že Európska únia bude schopná naplniť svoje ciele zníženia emisií škodlivín len prostredníctvom spolupráce a pevného záväzku zo strany miestnych spoločenstiev.
Miestne spoločenstvá by preto mali poznať trhovo orientované nástroje používané na účely environmentálnej politiky a iných súvisiacich politík.
Obchodovanie s emisnými certifikátmi, smernica o kvalite palív, normy EURO pre motorové vozidlá, smernica o podpore čistých a energeticky úsporných vozidiel v cestnej doprave alebo norma Euro 6 pre motorové vozidlá sú len niektoré z príkladov iniciatív Komisie.
V októbri Komisia predstaví svoj návrh na zmenu smernice Eurovignette založenú na internalizácii externých nákladov vrátane nákladov súvisiacich so životným prostredím.
Ako spravodajca Výboru pre dopravu a cestovný ruch požiadaného o stanovisko k návrhu smernice o podpore čistých a energeticky úsporných vozidiel považujem za potrebné vyrátať cenu vozidla na celé obdobie jeho životnosti, ktorá bude zohľadňovať nielen počiatočnú nákupnú cenu, ale takisto aj spotrebu použitého paliva, emisie oxidu uhličitého a pod.
Dúfam, že na týchto konzultáciách sa zúčastní veľa miestnych inštitúcií.
Marios Matsakis
Vážený pán predsedajúci, chcem pani Ferreirovej srdečne zablahoželať k vynikajúco vyváženej správe. Naše životné prostredie trpí pod ranami, ktoré mu zasadzuje neustále rastúca populácia sveta a neukojiteľná ľudská potreba materialistickej spotreby. Klíma sa mení, biodiverzita trpí a prírodné zdroje sa zmenšujú. Spravodajkyňa si plne uvedomila úlohu, ktorá pred nami stojí a oprávnene zastáva názor, že hlavnými trhovými nástrojmi na zlepšenie tejto situácie sú finančné stimuly a dane.
V súvislosti s tým plne podporujem myšlienku zavedenia ekologických daní v EÚ, ktorá bude musieť byť jednotná pre všetky členské štáty. Zároveň som presvedčený, že účinne revidovaný systém obchodovania s emisnými kvótami určite napomôže výrazné zlepšenie situácie.
Samozrejme, nemali by sme zabúdať na skutočnosť, že motivácia občanov k prijatiu ekologicky šetrného spôsobu života nie je len otázkou trhových nástrojov: vytvorenie environmentálneho povedomia sa opiera o kvalitné vzdelávanie a učenie sa od útleho veku počas celého života.
Leopold Józef Rutowicz
. - (PL) Vážený pán predsedajúci, ochrana životného prostredia zahŕňa mnohé otázky a jej účinnosť závisí od synchronizácie a dôsledného uplatňovania dostupných nástrojov vrátane hospodárskych nástrojov.
Nástroje uvedené v zelenej knihe predstavujú súbor opatrení bez návrhu systematických riešení. Jedným z príkladov je aj podpora šetrenia palív spotrebovaných verejnou dopravou a na iné účely, čo je legitímne. Náhly nárast ceny environmentálne šetrnej energie však vyvoláva obavy rovnako ako skutočnosť, že táto energia je do veľkej miery vyrábaná pomocou uhľovodíkov. Navrhované poplatky za emisie oxidu uhličitého trestajú následky a neriešia príčiny. Podpora čistých zdrojov energie, ako napríklad vody, vetra, solárnej energie a atómovej energie, spolu so stabilitou ich cien by mala zásadný vplyv na spoločnosť, hospodárstvo a ochranu životného prostredia a mala by byť oblasťou, v ktorej sa budú uplatňovať systematické riešenia. Správa pani Ferreirovej sa tejto otázke venuje.
Nina Škottová
(CS) Ako tu v mnohých prejavoch odznelo, oxid uhličitý je významným, ak nie najhlavnejším hráčom v tzv. ekologickej cenotvorbe a je predstavovaný ako príčina zmeny klímy. Chcem upozorniť na skutočnosť podloženú vedeckým výskumom, že oxid uhličitý sa v ovzduší zvyšuje nie pred oteplením zeme, ale až po oteplení, ktoré súvisí so slnečnou aktivitou, takže oteplenie je skôr následkom než príčinou. Hlavným emitentom oxidu uhličitého po oteplení sú potom oceány. Iste nie som proti znižovaniu emisií oxidu uhličitého spôsobených ľudskou činnosťou, ale myslím si, že musíme prijať zodpovednosť skôr za znečistenie vedúce napríklad k zdravotným a ďalším problémom než za zmenu klímy. Mali by sme veci pomenovať pravými menami.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Vážený pán predsedajúci, vážená pani komisárka, toto je dobrá správa. Nechcem opakovať vyjadrenia, ktoré sa už v rozprave objavili, ale rád by som upriamil pozornosť na niektoré konkrétne otázky.
Po prvé ľudské bytosti nie sú najdôležitejšou súčasťou životného prostredia a ľudia nevlastnia vodu, pôdu ani zem. Ľudia ich len využívajú, sú len nájomcami. Túto skutočnosť by sme mali mať na zreteli. Problémy, ktoré ovplyvňujú životné prostredie, nepoznajú hranice. Vzduch, voda a pôda sa neriadia hranicami, a preto musíme svoje aktivity vyvíjať cez hranice. Platí to na úrovni Európskej únie, ale aj celého sveta. Inak naše aktivity nedosiahnu svoje ciele.
Rád by som zdôraznil ešte jednu otázku. Okrem daňových otázok a hospodárskych tlakov je veľmi dôležité zvyšovať informovanosť ľudí o uvedených otázkach začínajúc deťmi. Inak nebudeme mať energeticky úsporné technické zariadenia, domy, autá a motorové vozidlá. Pani komisárka, rád by som vám poďakoval za pokrok v tejto oblasti a chcem vás požiadať, aby ste v tejto oblasti naďalej vyvíjali iniciatívu.
Sylwester Chruszcz
(PL) Vážený pán predsedajúci, vážená pani komisárka, rád by som pani Ferreirovej poďakoval za správu, ktorú predložila. Venuje sa otázkam, ktoré, ako táto rozprava ukazuje, budú v budúcnosti veľmi dôležité.
V dnešnej rozprave sme diskutovali o možnostiach, ako zmeniť svoje myslenie na ekologickejšie. Som presvedčený, že v Európskej únii, ako aj v jednotlivých členských krajinách je značná úroveň ekologického povedomia. Ľudia chcú žiť ekologicky, chcú mať ekologický životný štýl a sú veľmi ekologicky uvedomelí.
Nesmieme však zabúdať, že mnohé štáty EÚ, ako napríklad Bulharsko a Poľsko, žili mnohé desaťročia v rámci iného systému. Hospodárstvo našich krajín bolo založené na iných spôsoboch získavania energie. Regulácia systému environmentálnych daní by preto mohla znížiť konkurencieschopnosť týchto hospodárstiev a ako dôsledok znížiť úroveň environmentálneho povedomia.
Avril Doyle
Vážený pán predsedajúci, v čase, keď čelíme jednej z najvážnejších environmentálnych výziev, zmene klímy, je našim jasným zámerom udržať prosperujúce, ale nízkouhlíkové hospodárstvo a splniť medzinárodné ciele zníženia emisií CO2. V tomto smere hrá zásadnú úlohu široké spektrum trhovo orientovaných nástrojov vrátane zdaňovania, založených na široko akceptovanej zásade znečisťovateľ platí.
Napriek tomu prílišný dôraz na zdaňovanie s častými výzvami pre Komisiu, aby vytvorila právne predpisy na tento účel, napríklad v odseku 26, v ktorom "vyzýva Komisiu, aby pripravila legislatívny návrh na minimálnu daň Spoločenstva z CO2 do konca roku 2008", robí túto správu pre mňa absolútne neprijateľnou, napriek skvele odvedenej práci a mnohým odporúčaniam, ktoré podporujem. Pevne zastávam názor, že takéto zdaňovanie je záležitosťou každého členského štátu.
Androula Vassiliou
členka Komisie. - Vážený pán predsedajúci, rada by som cteným pánom poslancom poďakovala za ich vyjadrenia a názory, ktoré vyjadrili počas rozpravy. Rada by som sa vyjadrila k niektorým komentárom, ktoré tu odzneli.
Pani Ferreirová hovorila o tom, že nie sú dostupné informácie o odpovediach v rámci našej rozpravy. Rada by som vás informovala, že sme dostali 170 odpovedí, ktoré v súčasnosti analyzujeme a dúfame, že do konca leta budeme mať k dispozícii zhrnutie týchto odpovedí. Ak tomu tak bude, tak vám toto zhrnutie, samozrejme, poskytneme.
Pán Wijkman upozornil na rozpor medzi systémami obchodovania s emisnými kvótami a uhlíkovou daňou. Rada by som povedala, že jedným z cieľom revízie smernice o zdaňovaní energií je riešiť a vyriešiť prípadné sporné body.
Dvaja poslanci sa vyjadrili k otázke možných cezhraničných úprav daní s cieľom predísť únikom uhlíka v prípade, že zlyhajú medzinárodné rokovania. Rada by som povedala, že hlavným a prioritným cieľom Komisie je dosiahnuť úspešnú medzinárodnú dohodu v období po Kjótskom protokole s cieľom riešiť zmenu klímy.
Čo sa týka dane z leteckého benzínu, o tejto otázke už členské štáty diskutovali. Ukázalo sa, že ide o veľmi citlivú otázku a nedošlo v nej k nijakému pokroku. Dva členské štáty takúto daň uplatňujú, ale musím tiež poukázať na to, že táto otázka sa musí riešiť v súlade s medzinárodným právom. Komisia neuvažuje o návrhu takejto dane.
Čo sa týka zníženej DPH na dosiahnutie environmentálnych cieľov, útvary Komisie sa v súčasnosti tejto otázke venujú.
V závere by som rada povedala, že niektoré komentáre ctených pánov poslancov sa týkajú práce iných komisárov. Tieto komentáre som si zaznamenala a budem ich adresovať komisárom, do ktorých právomoci patria. Budú sa analyzovať a zohľadnia sa v rámci ďalších opatrení súvisiacich so zelenou knihou.
Anne Ferreira
spravodajkyňa. - (FR) Ďakujem, pani komisárka, ďakujem, dámy a páni, za vaše obsažné a zaujímavé príspevky. Oceňujeme, že rozprava o daniach sa neuzavrela a ja by som sa v tejto fáze rada vyjadrila k trom bodom diskusie.
Po prvé podiel, ktorý predstavujú dane z energií. V priemere ide o 76 % environmentálnych daní v porovnaní s 21 % daní z dopravy.
Po druhé domácnosti musia platiť zďaleka najvyšší podiel environmentálnych daní, zatiaľ čo najväčšími spotrebiteľmi energie, vody a užívateľmi dopravy sú iné hospodárske odvetvia.
Po tretie podiel, ktorý tvoria environmentálne dane na HDP členských štátov sa za posledných päť rokov znížil. Uvedené skutočnosti naznačujú, že počas našich budúcich rokovaní je potrebné zamýšľať sa nad niečím iným.
Požiadavku PPE v súvislosti s odsekom 26, v ktorom sme navrhovali minimálnu daň Spoločenstva z CO2, považujem za poľutovaniahodnú. Zdá sa mi, že ak chceme zabrániť dampingu v Európskej únii, musíme sa uberať týmto smerom. Nemáme v úmysle prevziať daňové právomoci členských štátov, len dosiahnuť minimálnu harmonizáciu daní. Je potrebná a táto potreba bola zdôraznená.
Okrem toho, že členské štáty žiadajú o ďalší pokrok v oblasti koordinácie daní, by som rada upriamila pozornosť na iný bod tejto správy. Zníženie daňového zaťaženia práce nie je možné spájať len so znížením environmentálnych daní, ako navrhuje Komisia. Podľa mňa by tieto otázky mali byť súčasťou všeobecnejšej reformy, ktorá by sa riadila zásadami solidarity a sociálnej spravodlivosti. Plne si uvedomujem, že štáty predsa len nie sú v tomto smere kompetentné, uvažujme však na tomto mieste o tejto otázke a informujme členské štáty.
Poslednou dôležitou otázkou je domáci rozmer. Opatrenia, ktoré tu prijímame, by nemali mať negatívny vplyv na domácnosti s nízkymi príjmami, a nemali by zneistiť situáciu ostatných domácností.
To som chcela poznamenať na záver. Ďakujem vám, pani komisárka, môžem vás uistiť, že pri príprave budúcich právnych predpisov týkajúcich sa tejto problematiky budete mať našu plnú podporu.
Predsedajúca
. - Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční dnes o 12.00 hod.
Písomné vyhlásenia (článok 142)
András Gyürk  
písomne. - (HU) Členské štáty v súčasnom období takmer výlučne uprednostňujú v súvislosti s dosahovaním svojich cieľov v oblasti životného prostredia priamu reguláciu aj napriek tomu, že majú k dispozícii množstvo ďalších právnych nástrojov. Domnievame sa, že je potrebné zamerať sa vo zvýšenej miere na trhovo orientované stimuly na ochranu životného prostredia. Sme presvedčení, že pojmy trhu, hospodárskej súťaže a ochrany životného prostredia sa vzájomne nevylučujú.
Význam trhovo orientovaných stimulov spočíva v tom, že cieľ skvalitniť životné prostredie možno prostredníctvom nich dosiahnuť lacnejšie a účinnejšie a zároveň možno dosiahnuť aj iné sociálne ciele. Európska únia, žiaľ, neurobila pre podporu týchto trhovo orientovaných podnetov veľa, aj keď za výnimku možno považovať systém obchodovania s emisnými kvótami. Z uvedeného dôvodu je potešujúce, že zelená kniha obsahuje skryté príležitosti pre tieto aktuálne podnety. Možno však dodať, že ich prehľad by mal byť oveľa podrobnejší.
Vyššia miera využívania trhovo orientovanej regulácie by mala prebiehať súčasne s obmedzovaním neúčinnej priamej regulácie. Keďže hospodárske stimuly vedú k príjmom, musíme preskúmať, ako môžu tieto nástroje, ktoré sú zamerané v prvom rade na prácu, vytvárať dane. Táto otázka si vyžaduje intenzívnu rozpravu. Sme presvedčení aj o tom, že smelé ciele EÚ v oblasti politiky životného prostredia nie je možné dosiahnuť bez pokroku v oblasti trhovo orientovaných stimulov.
