Timpul afectat întrebărilor (întrebări adresate Consiliului)
Preşedinta
Următorul punct este timpul alocat întrebărilor (B7-0203/2009).
Următoarele întrebări sunt adresate Consiliului.

Subiect: Bunăstarea animalelor
Bunăstarea animalelor este una dintre prioritățile Președinției suedeze. De asemenea, unele țări, ca de exemplu Irlanda, au instituit deja sisteme de succes pentru a asigura bunăstarea animalelor în contextul transportului animalelor vii, inclusiv sistemul de asigurare a bunăstării a vacilor de alăptare, care ajută să garanteze că vițeii noștri recent înțărcați sunt mai puternici și pregătiți pentru transport. Având în vedere aceste fapte, Președinția suedeză are vreun plan pentru a ține seama de sisteme cum ar fi cel menționat de exportare a animalelor vii pentru a garanta, în toate noile acte legislative, că există un echilibru între exportul durabil al animalelor vii și protejarea bunăstării animalelor? În plus, dat fiind că Irlanda este o insulă-stat care se bazează foarte mult pe exportul vițeilor recent înțărcați, Președinția suedeză are vreo propunere care să frâneze acest comerț vital pentru Irlanda?
Cecilia Malmström
Dnă preşedintă, am onoarea de a răspunde la o întrebare din partea dnei Harkin. Consiliul împărtăşeşte preocuparea dnei deputate europene cu privire la bunăstarea animalelor. Comisia a prezentat în mod regulat propuneri, astfel încât s-a adoptat în mod continuu un volum rezonabil de legislaţie comunitară în acest domeniu. Preşedinţia suedeză urmăreşte să menţină dezbaterea privind bunăstarea animalelor şi zootehnia. Acestea sunt chestiuni prioritare din domeniul agriculturii pentru preşedinţia noastră, iar o conferinţă specială privind bunăstarea animalelor va avea loc în oraşul suedez Uppsala în perioada 8-9 octombrie.
Conferinţa se va baza pe rezultatele proiectului privind calitatea bunăstării, finanţat de UE. Începând cu 2004, proiectul a produs un sistem ştiinţific de evaluare a calităţii îngrijirii efectivelor de animale din crescătorii. Proiectul studiază, de asemenea, cele mai bune moduri de a oferi feedback fermierilor, consumatorilor şi altor părţi interesate. Peste 40 de instituţii şi universităţi din UE şi America Latină au participat la acest proiect. Un alt subiect care va fi dezbătut în timpul conferinţei este modul în care se poate îmbunătăţi bunăstarea animalelor la nivel global. Vor lua cuvântul reprezentanţi ai unor organizaţii internaţionale, precum Organizaţia Mondială a Comerţului şi Organizaţia Naţiunilor Unite pentru Alimentaţie şi Agricultură, ai unor întreprinderi globale şi ai industriei mondiale a cărnii, precum şi reprezentanţi ai Statelor Unite şi Namibiei.
Rezultatele conferinţei pot fi relevante pentru concluziile planificate de Consiliu ca răspuns la comunicarea anticipată a Comisiei privind etichetarea bunăstării animalelor. În ceea ce priveşte asumarea iniţiativei legislative, sunt sigură că dna deputată ştie că Comisia are misiunea de a prezenta propuneri. Preşedinţia suedeză lucrează în prezent la o propunere a Comisiei pentru o nouă directivă privind protecţia animalelor utilizate în scopuri ştiinţifice. Până în prezent, Comisia nu a mai prezentat nicio altă propunere legislativă suplimentară privind bunăstarea animalelor care urmează să fie abordată în timpul Preşedinţiei suedeze.
Marian Harkin
Sunt foarte încântată de faptul că doriţi să întreţineţi dezbaterea asupra acestui subiect şi că veţi organiza o conferinţă la Uppsala pe această temă. Adevărul este că legislaţia deja adoptată este în vigoare doar de aproape doi ani. Ştiu că noi, irlandezii, am investit cu siguranţă în aceasta. Am asigurat formare profesională pentru ajutoare. Am îmbunătăţit sistemele de transport şi, ca urmare, industria noastră funcţionează foarte bine, dar, dacă ne oprim, concurenţa va dispărea în mod clar de pe piaţa noastră etc. Întrebarea mea este dacă este important să modificăm o legislaţie care este adoptată şi care se aplică eficient de doar doi ani. Cealaltă întrebare s-a referit la datele ştiinţifice solide existente care ar demonstra necesitatea modificării legislaţiei.
Cecilia Malmström
Preşedintă în exerciţiu a Consiliului. - După cum aţi afirmat, este important să se efectueze o evaluare corespunzătoare şi să se analizeze eforturile curente; să se examineze rezultatele de care dispunem.
Colectăm probe ştiinţifice. La conferinţa de la Uppsala, am invitat atât experţi, cât şi oameni de ştiinţă care să ofere un fond al dezbaterilor în cadrul acestei conferinţe. După cum am menţionat anterior, sperăm ca acestea să poată constitui baza pentru răspunsul Consiliului la comunicarea care va fi prezentată de Comisie. Atât vă pot comunica pentru moment.
Însă, salutăm, de asemenea, cu entuziasm avizele Parlamentului European. Sperăm ca acesta să poată fi un început foarte bun al discuţiilor şi să putem colecta cât mai multe informaţii.
Mairead McGuinness
Un punct: Sper că ştiinţa va domina emoţia în ceea ce priveşte transportul animalelor.
V-aş ruga să abordaţi subiectul transportului cailor care, după părerea mea, nu a fost suficient tratat, şi cred că există în prezent o imensă preocupare în legătură cu acest aspect.
Aş sugera că îngrijorările pe care le avem faţă de ferme pentru bunăstarea animalelor lor pot creşte din cauza preţurilor dezastruoase cu care sunt plătiţi fermierii din multe dintre statele noastre membre pentru produsele lor. Aceştia depun toate eforturile pentru a păstra standarde înalte de bunăstare, pe fondul preţurilor foarte scăzute la mărfuri şi, prin urmare, al absenţei veniturilor pentru ferme. Aşadar, cred că trebuie să tratăm această chestiune cu mare delicateţe.
Seán Kelly
Acesta este un subiect foarte controversat în Irlanda, care le dă apă la moară celor care recomandă un vot negativ asupra Tratatului de la Lisabona. Având în vedere acest aspect şi faptul că Irlanda este o insulă şi că, fără exporturi de animale vii, va opera pe piaţă un cartel convenabil, în special pentru preţurile bovinelor şi ovinelor, ne puteţi da vreo speranţă că acest subiect va fi abordat sau că se va ajunge la un compromis înainte de votul asupra Tratatului de la Lisabona din 2 octombrie?
Cecilia Malmström
Preşedintă în exerciţiu a Consiliului. - Înţeleg îngrijorările deputaţilor acestui Parlament şi ale cetăţenilor. Din păcate, nu pot promite o rezolvare a problemei înainte de referendum.
Suntem în aşteptarea propunerii Comisiei. Aceasta a fost întârziată din motive pe care nu le cunosc. De îndată ce va apărea, o vom avea în vedere şi vom începe dezbaterea acesteia. Nu vă pot oferi mai multe detalii deoarece aşteptăm propunerea din partea Comisiei. Sper că vom soluţiona această chestiune fără a dramatiza, ci mai degrabă o vom evalua şi o vom privi dintr-o perspectivă ştiinţifică şi factuală.

Subiect: Traficul de copii în UE
Un raport publicat în luna iulie de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) a evidențiat gravitatea problemei reprezentate de traficul de copii în UE. În cadrul frontierelor noastre se face trafic cu un număr ridicat de copii destinați exploatării sexuale, muncii forțate, adoptării și extracției de organe.
Salut includerea traficului cu ființe umane printre punctele prioritare de pe programul de lucru al președinției suedeze, dar aș dori să știu dacă se vor analiza propuneri care privesc în mod specific traficul de copii, conform recomandărilor FRA?
Cecilia Malmström
Dnă preşedintă, Preşedinţia suedeză împărtăşeşte îngrijorarea dlui deputat cu privire la traficul de copii în scopul exploatării sexuale sau în alte scopuri. Acest tip de sclavie modernă este una dintre cele mai lucrative tipuri de crimă organizată internaţională. Desigur, traficul de copii este condamnabil şi este o problemă foarte serioasă, atât în cadrul Uniunii Europene, cât şi în restul lumii. Traficul de persoane a fost de mult timp un punct important pe agenda UE şi este limpede că va trebui să punem în aplicare în continuare o combinaţie de măsuri în vederea combaterii acestei încălcări abominabile a celor mai importante drepturi fundamentale.
Europa trebuie să-şi sporească eforturile în ceea ce priveşte adoptarea unor măsuri preventive şi lupta împotriva crimei organizate, precum şi protecţia victimelor infracţiunilor. Angajamentul Uniunii Europene pentru combaterea traficului de persoane este clar ilustrat de adoptarea şi punerea în aplicare a legislaţiei şi a instrumentelor fără caracter obligatoriu cu privire la această problemă. Pentru început, în 1997, s-a adoptat o acţiune comună pentru combaterea traficului de persoane. Cel mai important act legislativ este Decizia-cadru din 2002 privind combaterea traficului de persoane.
În martie 2009, Comisia a prezentat o propunere pentru o nouă decizie-cadru privind prevenirea şi combaterea traficului de persoane şi protecţia victimelor acestor activităţi. Intenţia a fost ca aceasta să înlocuiască decizia-cadru din 2002. Unul dintre obiectivele propunerii este acordarea unui tratament special victimelor vulnerabile - copiii - în anchete şi proceduri penale, în vederea prevenirii a ceea este cunoscut sub numele de "a doua victimizare”.
Această propunere este legată de o altă propunere care este mai bine orientată spre nevoile specifice ale copiilor, şi anume propunerea de Decizie-cadru privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor şi a pornografiei infantile şi de abrogare a Deciziei-cadru 2004/68, pe care Comisia a prezentat-o în acelaşi timp. Scopul este acela de a crea un cadru juridic mai substanţial, mai eficient şi de a înăspri sancţiunile aplicabile infractorilor.
Aceste două propuneri se discută în prezent în cadrul Consiliului. Acestea se bazează pe un consens internaţional semnificativ, în special pe Protocolul ONU de la Palermo şi măsurile de combatere a traficului de persoane prevăzute în Convenţia europeană privind drepturile omului, precum şi Convenţia Consiliului Europei pentru protecţia copiilor împotriva exploatării sexuale şi a abuzului sexual.
În legătură cu conferinţa ministerială pe care o organizează Preşedinţia la Bruxelles între 19-20 octombrie, care se va axa pe măsuri globale ale UE împotriva traficului de persoane, va fi prezentat şi va fi discutat în detaliu raportul Agenţiei pentru Drepturi Fundamentale, iar concluziile vor fi prezentate Consiliului. Preşedinţia suedeză intenţionează ca traficul de persoane şi abuzul sexual asupra copiilor să fie subiecte prioritare în cadrul Programului de la Stockholm, pe care vizăm să-l adoptăm la summitul din decembrie.
Anna Hedh
Vă mulţumesc foarte mult, dnă ministru. Ştiu că acest subiect este extrem de important. Noi, în Suedia, am insistat asupra acestei probleme în ultimii ani, la fel ca UE. Aş dori doar să subliniez faptul că este foarte regretabil că deputaţii din Parlamentul European nu vor putea participa la conferinţa din 19-20 octombrie, întrucât vom fi aici, la Strasbourg, şi deci nu vom putea fi în Bruxelles în acelaşi timp pentru a lua parte la această importantă conferinţă. Este regretabil, dar aceasta este situaţia.
Cunosc, de asemenea, faptul că Preşedinţia suedeză a afirmat că doreşte să abordeze subiectul exploatării copiilor în legătură cu călătoriile şi turismul. S-a intenţionat să se abordeze acest aspect în cadrul unei conferinţe din 20 noiembrie, atunci când va avea loc întrunirea grupului interguvernamental permanent L'Europe de l'Enfance (Europa copilăriei), însă tocmai am auzit că Preşedinţia nu va ridica această problemă. De ce? Veţi ridica această problemă la o dată ulterioară?
Cecilia Malmström
Dnă preşedintă, permiteţi-mi să-i mulţumesc dnei Hedh. Ştiu că dna Hedh este foarte dedicată acestor probleme.
Este foarte regretabil faptul că conferinţa de la Bruxelles se suprapune cu sesiunea. Motivul organizării la aceste date este pentru a coincide cu Ziua Uniunii Europene de luptă împotriva traficului, care se celebrează în acelaşi timp. De aceea conferinţa şi sesiunea se suprapun. Este într-adevăr un mare păcat.
În ceea ce priveşte a doua întrebare a dnei deputate, referitoare la motivul pentru care s-a anulat discutarea subiectului în cauză: nu am ştiut acest lucru. Va trebui să verific, voi reveni cu un răspuns, pe care poate i-l voi comunica dnei Hedh.
Elizabeth Lynne
Vă mulţumesc foarte mult pentru răspuns. Şi eu sunt dezamăgită de faptul că conferinţa va avea loc în perioada când noi vom fi la Strasbourg. Aţi putea însă aduce asigurări că pe ordinea de zi a conferinţei va fi evidenţiată Convenţia Consiliului Europei privind acţiunea împotriva traficului de persoane? Întrucât există mai multe state membre care încă nu au semnat convenția şi mai sunt câteva state membre - inclusiv Suedia, desigur - care nu au ratificat-o. Aşadar cred că este foarte important să ne asigurăm că această convenție se va afla printre priorităţile ordinii de zi a conferinţei, pentru a transforma lupta împotriva traficului într-o realitate. Avem resursele necesare. Trebuie efectiv să acţionăm în acest sens.
Cecilia Malmström
Preşedintă în exerciţiu a Consiliului. - Da, dnă Lynne, voi aduce această chestiune în atenţia organizatorilor.

Subiect: Mesaj pentru reuniunea FAO la nivel înalt
Ce mesaj va transmite Consiliul în numele Uniunii Europene la reuniunea Conferinţei Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO), care urmează să aibă loc în curând?
Cecilia Malmström
Dnă preşedintă, abordăm numeroase şi variate subiecte.
Conferinţa ONU FAO va începe la 18 noiembrie. Unul dintre cele mai importante puncte de pe ordinea de zi este reforma FAO. Procesul de reformă se bazează pe planul de acţiune aprobat de toţi membrii FAO în 2008. Acest plan de acţiune implică multe tipuri diferite de reformă. Printre altele, viitoarele activităţi ale FAO vor fi determinate printr-un sistem de gestionare bazat pe rezultate, care va promova o eficacitate sporită în ceea ce priveşte alocarea şi utilizarea resurselor insuficiente. De asemenea, ne aşteptăm ca procesul de reformă să aibă efecte pe termen lung asupra activităţii FAO, în ceea ce priveşte personalul şi birourile locale. Conferinţa va aborda, de asemenea, chestiuni legate de modificările cartei FAO şi de reformele Comitetului pentru siguranţa alimentară la nivel mondial.
Această reformă este importantă, întrucât este legată de instituirea unui parteneriat global privind agricultura, siguranţa alimentară şi aprovizionarea. Pentru a discuta aceste teme la nivel politic, FAO organizează un summit la nivel mondial privind siguranţa alimentară la Roma, în perioada 16-18 noiembrie. Preşedinţia va fi reprezentată în cadrul reuniunii în cauză şi vom prezenta o declaraţie care se bazează parţial pe concluziile Consiliului privind siguranţa alimentară care vor fi adoptate la conferinţa FAO.
În concluziile sale privind FAO din 11 noiembrie 2008, Consiliul a confirmat că actuala criză alimentară necesită un răspuns unitar şi coordonat comun din partea comunităţii mondiale, susţinută de societatea civilă şi de sectorul privat. În acest scop, UE ar trebui să susţină un parteneriat global pentru agricultură şi alimentaţie în conformitate cu planul de acţiune al UE pentru obiectivele mileniului. Acest lucru a fost salutat de Consiliul European în iunie 2008.
În plus, în concluziile sale, Consiliul a salutat reforma în curs a FAO care este aplicată într-un mod constructiv de către toate statele membre ale organizaţiei în cadrul comitetului conferinţei. Ţinând seama de toate acestea, Preşedinţia crede că summitul ar trebui să aibă un obiectiv politic clar şi să lanseze un nou sistem de gestionare pentru siguranţa alimentară la nivel mondial, cu un Comitet pentru siguranţa alimentară mondială revitalizat şi mai puternic care să îşi asume un rol central.
Preşedinţia consideră că este esenţial ca această reuniune să stabilească un sistem inovativ, bazat pe acţiune, capabil să înfrunte actuala criză alimentară şi să-şi sporească eforturile în vederea îndeplinirii primului obiectiv de dezvoltare al mileniului - eradicarea sărăciei extreme şi a foametei. Reforma Comitetului pentru siguranţa alimentară la nivel mondial şi angajamentul general pentru parteneriatul global vor fi de o importanţă crucială în realizarea acestui scop.
Preşedinţia crede că summitul ar trebui să aibă acest obiectiv politic clar, să lanseze un nou sistem de gestionare pentru siguranţa alimentară mondială, în care un Comitet pentru siguranţa alimentară la nivel mondial revitalizat şi mai puternic să-şi asume un rol central. La un nivel operaţional, Preşedinţia consideră că este esenţial ca acest summit să stabilească un sistem inovativ, puternic, capabil să înfrunte provocarea actualei crize alimentare şi să-şi sporească eforturile în vederea îndeplinirii Obiectivelor de Dezvoltare ale Mileniului.
Mairead McGuinness
Apreciez răspunsul detaliat. Pot insista asupra atitudinii pe care o adoptă Preşedinţia suedeză în legătură cu rolul politicii agricole comune în sprijinirea conceptului şi a dorinţei de a avea o siguranţă alimentară globală. Ce rol credeţi că va juca politica noastră în acest demers? Credeţi că este important să avem o politică comună în Europa, date fiind preocupările noastre cu privire la siguranţa alimentară mondială?
Cecilia Malmström
Preşedintă în exerciţiu a Consiliului. - Nu am discutat acest lucru în Consiliu din perspectiva acestei conferinţe speciale, însă este clar că politica agricolă comună poate juca un rol şi, după ce vom fi discutat acest aspect, va putea juca un rol sporit în facilitarea accesului ţărilor mai sărace la piaţa comună, precum şi în eforturile orientate spre diminuarea şi eliminarea actualei crize acute.
Am realizat acest lucru. Acum, situaţia mondială arată puţin mai bine. Apar rapoarte pozitive de pe aproape toate pieţele diferite. Acest lucru este excelent şi eu aş dori să reflectez puţin asupra modalităţilor în care am putea aborda aceste conflicte în viitor şi la modurile în care putem folosi o politică agricolă comună oarecum reformată în scopul de a ajuta aceste ţări sărace şi de a evita o situaţie similară.
Marian Harkin
Vorbim aici de siguranţa alimentară mondială, dar aş dori să mă refer în câteva cuvinte la siguranţa alimentară în cadrul UE. În opinia mea, securitatea alimentară în UE depinde de producţia alimentară din cadrul UE. Chiar astăzi, grupul ALDE AGRI a avut o întrevedere cu dna comisar Fischer Boel, în care am discutat tocmai acest aspect şi viitorul PAC, după cum s-a sugerat deja, mai ales după anul 2013, precum şi faptul că bugetul poate fi redus etc. Există implicaţii deosebite pentru producţia de alimente în cadrul UE.
Ştiu că aceasta este doar o parte din discuţia mai extinsă pe care o avem aici în seara aceasta, însă, cu toate acestea, este deosebit de importantă pentru cei care sunt implicaţi în domeniul agriculturii. Deja aţi oferit un răspuns, dar, dacă mai aveţi consideraţii suplimentare din perspectiva Preşedinţiei suedeze, v-aş fi recunoscătoare dacă le-aţi dezvălui.
Cecilia Malmström
Preşedintă în exerciţiu a Consiliului. - Aceasta este o discuţie complicată şi foarte vastă. Se referă la conferinţă, dar, desigur, depăşeşte cadrul acesteia. Nu avem intenţia de a demara aceste discuţii; am aşteptat să primim din partea Comisiei un element, o comunicare privind viitorul buget; s-a promis - astfel cum a convenit Consiliul deja în 2004 - că vom avea o revizuire amănunţită a veniturilor şi a rezultatului cheltuielilor din buget, inclusiv PAC, bineînţeles, care reprezintă o parte importantă a bugetului. Această comunicare a fost amânată - se zvoneşte în prezent că aceasta va fi trimisă până la sfârşitul anului. În caz afirmativ, Preşedinţia suedeză intenţionează să poarte o discuţie cu statele membre pe această temă, însă Preşedinţia spaniolă va fi cea care va decide dacă abordează efectiv aceste aspecte. Aşadar, pentru moment, nu vă pot oferi mai multe detalii.

Subiect: Pactul de stabilitate şi dezvoltare
În luna iunie, Consiliul European şi-a declarat angajamentul pentru garantarea unor finanţe publice sănătoase şi pentru Pactul de stabilitate şi dezvoltare. Cu toate acestea, se aşteaptă ca nu mai puţin de 20 de state membre să facă obiectul unei proceduri de deficit excesiv până la sfârşitul anului. Ce iniţiative intenţionează să adopte preşedinţia pentru a-şi îndeplini obiectivul de punere în aplicare corectă şi responsabilă a Pactului de stabilitate şi ce fel de dificultăţi a întâmpinat până în prezent în procesul de punere în aplicare corectă a pactului? Consideră că este necesară o nouă revizuire a pactului datorită crizei sau este suficientă reforma adoptată în 2005 pentru ca pactul să fie respectat şi eficace în condiţiile actuale? Ce strategie de ieşire şi de reducere a deficitului public privilegiază şi care este calendarul de punere în aplicare a acestei strategii? Din punctul său de vedere, anul 2010 ar trebui să fie un an de consolidare şi de disciplină bugetare sau ar trebui să se menţină o anumită marjă de flexibilitate în finanţele publice, în special datorită previziunilor privind scăderea ocupării forţei de muncă?
Cecilia Malmström
Acest aspect a mai fost discutat mai devreme, astăzi. În timpul actualei crize, autorităţile publice au adoptat măsuri extraordinare în ceea ce priveşte atât politica monetară, cât şi sprijinul bugetar. Aceste eforturi au fost necesare şi adecvate şi au jucat un rol important în evitarea unei crize şi mai grave, în stabilizarea economiei şi în prevenirea unei recesiuni economice drastice. Stabilizarea situaţiei economice şi financiare nu înseamnă că s-a încheiat recesiunea, totuşi. Trebuie să fim extrem de precauţi şi să asigurăm că politica noastră pentru viitor va angaja sprijinul necesar pentru redresare - care sperăm că se va produce - cu o atitudine responsabilă faţă de finanţarea publică durabilă pe termen mediu şi lung.
Tocmai necesitatea de a echilibra aceste două obiective face atât de sensibilă flexibilitatea adoptată la revizuirea din 2005 a pactului. În vremuri economice dificile, autorităţile trebuie să adopte măsurile necesare pentru a promova activitatea economică. Cu toate acestea, de îndată ce redresarea ia avânt şi este întreţinută de propriul impuls, trebuie să asigurăm durabilitatea finanţelor noastre publice şi să stabilim planuri credibile pentru consolidarea bugetului.
Întrucât circumstanţele diferă semnificativ de la un stat membru la altul, graficele - calendarele - pentru încetarea stimulentelor de politică financiară şi a măsurilor de politică monetară vor varia, de asemenea. Acest lucru se va reflecta în multe dintre procedurile de deficit care vor viza state membre individuale, însă trebuie să existe coordonare şi să se menţină conformitatea cu cadrul general al Pactului de stabilitate şi dezvoltare. În consecinţă, Preşedinţia are în vedere discuţii în cadrul Ecofin în toamnă, privind strategii corespunzătoare de ieşire din criză şi coordonarea acestora.
Preconizez că aceste discuţii vor rezulta într-un acord clar privind o consolidare ambiţioasă la timpul oportun în fiecare stat membru, în vederea garantării unei durabilităţi pe termen lung.
Marietta Giannakou
Vă mulţumesc, dnă ministru, pentru răspunsul dumneavoastră foarte clar. Am încredere că veţi urmări mai ales dacă ar trebui să insistăm ca anul 2010 să fie un an al îmbunătăţirii finanţelor publice sau dacă ar trebui să existe o cale de acordare a unor extinderi sau amânări, întrucât, în urma acestora, Uniunea nu a avut beneficii până în prezent în cadrul politicilor sale.
Cecilia Malmström
Aceasta este o întrebare la care este foarte dificil să se ofere un răspuns. La summitul G20 de săptămâna viitoare, vom începe o discuţie iniţială asupra strategiilor de ieşire din criză. Cu toate acestea, este clar că circumstanţele variază în mare măsură de la un stat membru la altul şi, prin urmare şi calendarele vor varia într-o oarecare măsură. Sper că vom începe acest proces în curând, însă acest lucru depinde şi de modul în care evoluează situaţia economică. Există lumină la capătul tunelului, credem că ceea ce a fost mai rău a trecut şi astfel trebuie să explorăm mai mult această idee a unei strategii de ieşire din criză. În cazul în care nu acţionăm în mod progresiv, cei mai vulnerabili membri ai societăţilor noastre vor fi loviţi de creşterea şomajului, de reduceri drastice ale cheltuielilor publice şi de riscul inflaţiei. Cu toate acestea, în prezent, este puţin prea devreme să indicăm exact când va sosi momentul respectiv în diferite state membre.

Subiect: Măsuri comunitare de luptă împotriva şomajului
Conform unui recent sondaj Eurobarometru, dacă 72 % din cetăţenii Uniunii Europene declară că Uniunea joacă un rol pozitiv în crearea de noi posibilităţi de ocupare a forţei de muncă şi în lupta împotriva şomajului, puţin mai mult de o treime din persoanele interogate ştiu de existenţa instrumentelor comunitare destinate combaterii şomajului, cum ar fi Fondul social european şi Fondul european pentru adaptare la globalizare. Consideră Consiliul că iniţiativele destinate sensibilizării opiniei publice la aceste instrumente sunt suficiente?
Cecilia Malmström
Dnă preşedintă, Consiliul împărtăşeşte îngrijorarea dlui deputat cu privire la rezultatele recentului sondaj Eurobarometru referitoare la sensibilizarea opiniei publice în ceea ce priveşte instrumentele UE importante destinate combaterii şomajului, cum ar fi Fondul social european şi Fondul european de ajustare la globalizare. Din perspectiva atât a democraţiei, cât şi a legitimităţii, este important să comunicăm cetăţenilor noştri care sunt acţiunile întreprinse de Uniunea Europeană.
Consiliul acordă o mare importanţă Fondului social european şi Fondului european de ajustare la globalizare şi dorim o folosire eficientă a acestor fonduri în vederea combaterii şomajului. Acestea sunt două instrumente financiare importante destinate combaterii actualei recesiuni şi creşterii ocupării forţei de muncă, întrucât introduc strategii integrate de flexisecuritate şi asigură îmbunătăţirea şi adaptarea competenţelor la nevoile existente. Consiliul a exprimat acest lucru în decembrie 2008 când a susţinut introducerea rapidă de către Fondul social european a măsurilor suplimentare destinate sprijinirii ocupării forţei de muncă. Consiliul a anunţat, de asemenea, îmbunătăţiri ale procedurilor Fondului european de ajustare la globalizare. Regulamentul original a fost astfel revizuit pentru a permite fondului să aibă o reacţie mai eficientă în sprijinul lucrătorilor care şi-au pierdut locul de muncă nu doar ca urmare a globalizării, ci şi temporar, din cauza recesiunii financiare şi economice. Cu toate acestea, ar trebui subliniat faptul că punerea în aplicare a acestor fonduri, inclusiv informaţiile şi publicitatea corespunzătoare, ţine de competenţa statelor membre şi a Comisiei. În ceea ce priveşte Fondul social european, statele membre trebuie să furnizeze informaţii privind iniţiativele şi programele cofinanţate, pentru a scoate în evidenţă rolul Comunităţii şi ajutorul acordat de la aceste fonduri. În acest context, aş dori să menţionez Iniţiativa europeană în materie de transparenţă, lansată de Comisie în 2005. Unul dintre obiectivele principale ale acestei iniţiative este îmbunătăţirea informării publicului larg cu privire la fondurile UE disponibile, prin publicarea numelor beneficiarilor de subvenţii directe în cadrul politicii de coeziune a Uniunii Europene.
În ceea ce priveşte Fondul european de ajustare la globalizare, statele membre ar trebui să furnizeze informaţii privind măsurile finanţate. În acelaşi timp, aş dori să vă reamintesc faptul că Fondul european de ajustare la globalizare a fost instituit relativ recent. Lipsa de cunoştinţe poate fi datorată faptului că fondul a furnizat asistenţă în puţine cazuri până în prezent.
Seán Kelly
Vă mulţumesc foarte mult pentru răspunsul dumneavoastră concis. Mai am doar o întrebare. Înţeleg că există o opoziţie puternică în cadrul Consiliului faţă de propunerea de a concentra la început 100% din cheltuielile Fondului social european pentru următorii doi ani. În cazul în care această opoziţie persistă, poate Consiliul să sugereze orice alternative care au fost avansate pentru a menţine avântul planului european de redresare economică?
Cecilia Malmström
Preşedintă în exerciţiu a Consiliului. - Da, într-adevăr am discutat acest lucru de mai multe ori în cadrul Consiliului. Există o părere relativ unanimă că, în vederea asigurării calităţii proiectului, ar trebui să existe şi un element de finanţare naţională. Prin urmare, propunerea de a elimina acest element nu se bucură de susţinere din partea Consiliului.
Cu toate acestea, cunoaştem situaţia şi problemele. Am solicitat Comisiei să prezinte o altă propunere. Chiar cu două zile în urmă, i-am comunicat acest lucru dlui comisar Samecki, care este responsabil în acest domeniu. Se lucrează la o astfel de propunere, care va fi prezentată cât mai curând cu putinţă.
Silvia-Adriana Ţicău
Regret faptul că nu există sprijinul necesar în cadrul Consiliului pentru finanţarea 100% atunci când vorbim de Fondul Social European pentru reducerea şomajului, mai ales în această perioadă de criză. Vreau să menţionez faptul că în această perioadă de criză economică se înregistrează, în special în cadrul combinatelor siderurgice şi al şantierelor navele, creşteri ale şomajului sau chiar şomaj tehnic - nu doar disponibilizări, ci şi şomaj tehnic. Aş dori să vă întreb, având în vedere necesitatea de a investi şi de a asigura competitivitatea economică a Uniunii Europene şi pe viitor: ce măsuri aveţi în vedere astfel încât să fie utilizat mai uşor Fondul Social European şi Fondul European pentru Globalizare pentru sprijinirea acestor ramuri industriale aflate într-o dificultate economică? <BRK>
Cecilia Malmström
Preşedintă în exerciţiu a Consiliului. - După cum am afirmat deja, am solicitat Comisiei să prezinte alte propuneri privind posibilităţile alternative de folosire a acestui Fond social special în această situaţie în care, după cum spuneţi, un mare număr de persoane din întreaga Europă a rămas fără loc de muncă, şi sperăm că Comisia va prezenta o asemenea propunere în mod neîntârziat.
Cu toate acestea, noi întreprindem multe alte acţiuni în vederea combaterii şomajului; desigur, aceasta este responsabilitatea statelor membre, dar mai avem şi responsabilitatea colectivă de a încerca să coordonăm, să facilităm realizarea pieţei interne, să eliminăm obstacolele, să punem în aplicare directiva privind serviciile începând cu 1 ianuarie, să eliminăm birocraţia şi să stimulăm capacitatea de inserţie profesională a oamenilor, oferindu-le resursele necesare finalizării educaţiei sau reînceperii activităţii într-o altă direcţie.
Şomajul va fi abordat, de asemenea, în cadrul unei reuniuni informale speciale a Ecofin în octombrie, în care va fi unul dintre principalele subiecte de pe ordinea de zi; şi, având în vedere dezbaterea despre care ştiu că are loc în cadrul Parlamentului European, dar şi în aproape toate formaţiunile Consiliului privind viitorul Strategiei de la Lisabona, se discută numeroase chestiuni.
Aşadar, Fondul social este doar un instrument destinat combaterii şomajului. Acesta poate fi îmbunătăţit şi poate fi folosit într-o măsură mai mare pentru a arăta publicului, probabil, cum este folosit într-un mod mai judicios. Însă acesta nu este decât un instrument în întreaga gamă de instrumente de care dispunem şi pe care trebuie să le folosim pentru a combate şomajul.

Subiect: Informații privind Cecenia
Ce măsuri ia Consiliul pentru a permite monitorizarea în continuare a drepturilor omului în Cecenia, după asasinarea activistei pentru drepturile omului și pace, Natalia Estemirova, și închiderea ulterioară a biroului organizației "Memorial” din această republică? Ce poziție are Consiliul față de ideea de a deschide un birou UE având această însărcinare în Groznâi sau în imediata apropiere a Ceceniei sau de a trimite cel puțin o misiune temporară în această republică?
Cecilia Malmström
Dnă preşedintă, de îndată ce Preşedinţia a aflat de asasinarea Nataliei Estemirova, am dat imediat publicităţii o declaraţie prin care am condamnat acest act şi am transmis cele mai profunde condoleanţe familiei sale şi colegilor săi din cadrul organizaţiei pentru drepturile omului "Memorial”. De asemenea, le-am recomandat autorităţilor ruse să investigheze cu promptitudine şi în detaliu asasinatul şi să aducă criminalii în faţa justiţiei.
Îl pot asigura pe dl Posselt că Consiliul va continua să urmărească îndeaproape evoluţia situaţiei din Cecenia şi va acorda o atenţie deosebită şi respect drepturilor omului şi situaţiei apărătorilor drepturilor omului. Consiliul a recomandat autorităţilor ruse în mai multe rânduri să depună toate eforturile pentru a proteja aceste persoane în Rusia, în conformitate cu Declaraţia ONU privind apărătorii drepturilor omului, universal recunoscută. Aş dori să subliniez faptul că UE are deja o prezenţă în Cecenia prin proiectul de asistenţă al Comisiei, prin diplomaţi de la ambasadele Moscovei în statele membre ale UE şi sub forma unor vizite regulate în Cecenia.
Consiliul ar dori să accentueze importanţa pe care o acordă întrebărilor dlui Posselt şi este îngrijorat cu privire la situaţia drepturilor omului din Cecenia, însă nu considerăm că, în prezent, este necesar să se instituie un birou sau o misiune, astfel cum s-a propus. Uniunea Europeană este prezentă în regiune, vom continua monitorizarea chestiunilor legate de respectarea drepturilor omului, a statului de drept şi a principiilor democratice în Cecenia şi vom aborda aceste chestiuni în momentul în care acestea necesită atenţie.
Bernd Posselt
(DE) Vă mulţumesc, dnă Malmström. Acesta este primul răspuns bun pe care l-am primit din partea Consiliului în legătură cu acest subiect. Vă mulţumesc.
Cu toate acestea, am o întrebare suplimentară scurtă: Consiliul intenţionează să abordeze chestiunea Ceceniei din nou sub Preşedinţia suedeză, deoarece conducerea Rusiei a lansat o serie de anunţuri referitoare la schimbări. Cu toate acestea, trebuie să urmeze acţiunea şi nu observăm nimic în acest sens, de aceea v-aş ruga să ne oferiţi din nou o scurtă comunicare adecvată cu privire la acest subiect înainte de începerea negocierilor privind acordul. Intenţionăm să avem o dezbatere de urgenţă pe această temă mâine.
Cecilia Malmström
Dnă preşedintă, da, ridicăm permanent probleme legate de drepturile omului în dialogul nostru cu Rusia, iar drepturile omului vor fi pe ordinea de zi a summitului care sperăm că va avea loc între UE şi Rusia în toamnă.

Subiect: Autorizare din partea guvernului turc pentru prospectarea de hidrocarburi în zone economice exclusive ale unor state membre EU
Guvernul turc a hotărât să autorizeze societatea petrolieră turcă de stat (TPAO) să exploreze depozitele de hidrocarburi din zonele economice exclusive (ZEE) din Grecia şi Cipru. Aceasta după ce Turcia adoptase o poziţie ameninţătoare pentru a împiedica Cipru să îşi exploateze ZEE, ceea ce a determinat statul cipriot să-şi exercite dreptul de veto şi să blocheze capitolul "Energie”. Având în vedere impactul exploziv pe care această decizie a guvernului turc ar putea-o avea asupra relaţiilor sale cu statele membre UE, solicităm Consiliului următoarele precizări:
Ce măsuri imediate va lua pentru a determina guvernul turc să revină asupra deciziei sale de a autoriza prospectarea zăcămintelor de hidrocarburi din ZEE ale unor state membre UE? Ce măsuri va lua pentru a se asigura că Turcia respectă, în ceea ce priveşte Cipru, Protocolul adiţional la Acordul de la Ankara şi recunoaşte dreptul acestei ţări la o ZEE? Când se estimează că Turcia va adopta Convenţia privind dreptul maritim care a fost integrată în dreptul comunitar?
Cecilia Malmström
Dnă preşedintă, Consiliul cunoaşte evenimentele aduse în atenţie de dl deputat din Parlamentul European. În ceea ce priveşte relaţiile Turciei cu ţările din regiunea în cauză, Turcia - la fel ca orice altă ţară - are datoria de a acţiona în sensul încurajării unor relaţii de bună vecinătate şi a soluţionării paşnice a litigiilor. Aceasta este esenţa Cartei ONU.
De asemenea, aceasta este o cerinţă importantă pentru aderarea la Uniunea Europeană. În contextul negocierilor Turciei cu UE şi al concluziilor conexe formulate de Consiliu, UE a solicitat Turciei să evite orice ameninţare, sursă de conflict sau acţiune care ar putea avea un efect negativ asupra relaţiilor de bună vecinătate şi asupra procesului de soluţionare paşnică a litigiilor. În plus, în mai multe rânduri, UE a subliniat importanţa progresului înregistrat în normalizarea relaţiilor bilaterale între Turcia şi toate statele membre ale UE, inclusiv Republica Cipru, şi a subliniat drepturile suverane ale tuturor statelor membre ale UE.
În ceea ce priveşte chestiunea Protocolului adiţional, poziţia Uniunii este extrem de clară. Turcia are datoria de a-l aplica în totalitate şi fără discriminare. Toate aceste probleme sunt în mod sistematic ridicate de UE, cel mai recent în cadrul reuniunii miniştrilor care fac parte din Troica UE şi Turcia care a avut loc la Stockholm în luna iulie şi în cadrul Consiliului de asociere din luna mai. Îl pot asigura pe dl deputat că Consiliul acordă o mare importanţă acestor chestiuni şi că vom continua să monitorizăm îndeaproape evoluţiile care au loc.
Nikolaos Chountis
(EL) Dnă ministru, apreciez dorinţa şi determinarea dumneavoastră de a oferi răspunsuri clare la întrebările noastre.
Pot spune că vom dezbate subiectul gazoductului Nabucco în Parlament mâine şi vă pot reaminti că, în ianuarie 2009, prim-ministrul turc a ameninţat Bruxelles-ul că ţara sa îşi va reexamina sprijinul pentru construirea gazoductului dacă negocierile privind deschiderea capitolului "energie” nu continuă.
Acest capitol, după cum ştiţi, a fost blocat prin vetoul exercitat de Cipru, întrucât aceasta a fost ameninţată de Turcia cu privire la exploatarea zonei sale economice exclusive.
Întrucât, prin urmare, chestiunea zonelor economice exclusive este de o importanţă vitală şi poate cauza o problemă majoră pentru numeroase politici ale Uniunii Europene, aş dori să vă întreb din nou care sunt măsurile pe care le va adopta Consiliul pentru a se asigura că Turcia recunoaşte dreptul Ciprului la o zonă economică exclusivă.
Cecilia Malmström
Dnă preşedintă, Consiliul şi Comisia au luat act de această situaţie şi vom monitoriza problema îndeaproape. În toate discuţiile noastre cu Turcia, vom continua să ridicăm această problemă şi importanţa relaţiilor de bună vecinătate. Următoarea oportunitate va fi reprezentată de Troica miniştrilor de externe din luna noiembrie. Sper că incidente de tipul celor menţionate de dl deputat pot fi evitate.
În ceea ce priveşte capitolul "energie”, situaţia este în prezent examinată în diferite formaţiuni ale Consiliului şi discuţiile sunt în curs de desfăşurare. Este puţin prea devreme să se anunţe rezultatele acestei analize şi, după cum dl deputat cunoaşte, fiecare pas din acest proces necesită unanimitate în cadrul Consiliului.

Subiect: Politica UE în Birmania
Poate Consiliul European să facă o declarație referitoare la politica Uniunii Europene cu privire la Birmania și să prezinte măsurile întreprinse de Uniunea Europeană pentru a contribui la eliberarea lui Aung San Sui Kyi, care este deținută acolo din 1990?
Cecilia Malmström
Dnă preşedintă, UE a urmărit situaţia lui Aung San Suu Kyi îndeaproape din momentul în care aceasta a fost arestată acum douăzeci de ani. Consiliul a acţionat încontinuu şi foarte activ în numele acesteia. În mai multe rânduri, am solicitat autorităţilor birmaneze eliberarea sa.
În plus, în acest timp, Consiliul a întreprins acţiuni specifice în repetate rânduri. Menţionez câteva dintre aceste acţiuni:
În august, UE a condamnat fără întârziere judecarea lui Aung Sa Suu Kyi şi procedurile intentate împotriva sa, care nu aveau nicio bază juridică. Le-am solicitat autorităţilor birmaneze să o elibereze imediat şi necondiţionat. Consiliul a declarat că acţiunea în justiţie împotriva lui Aung San Suu Kyi a reprezentat o încălcare flagrantă a dreptului naţional şi internaţional.
În plus, Înaltul reprezentant al UE, Javier Solana, a vorbit în numele lui Aung San Suu Kyi la reuniunea ministerială ASEAN şi la următoarea conferinţă ministerială ASEAN-UE din iulie, la care a fost prezent şi un reprezentant birmanez. O serie de alte persoane prezente la această reuniune au formulat cereri solide, cum ar fi reprezentanţi ai Statelor Unite, China, Rusia şi alte state, pentru imediata eliberare a lui Aung San Suu Kyi şi a altor deţinuţi politici.
Prin intermediul Trimisului Special pentru Birmania, Piero Fassino, UE a fost foarte activă în susţinerea măsurilor adoptate de ONU şi de consilierul special al ONU, Ibrahim Gambari, consultând, de asemenea, importanţi parteneri UE din Asia.
Autorităţile birmaneze au ales să ignore protestele împotriva arestării lui Aung San Suu Kyi şi cererile de eliberare a acesteia care au fost formulate de un mare număr de ţări şi organizaţii, inclusiv de secretarul general al ONU, secretarul general al ASEAN şi mai multe state membre ale ASEAN, din rândul cărora face parte, în cele din urmă, şi Birmania.
Întrucât Birmania nu a oferit niciun răspuns, UE a întreprins acţiuni suplimentare împotriva celor responsabili cu judecarea acesteia. Am plasat membrii puterii judecătoreşti şi alte persoane implicate în acţiunea împotriva lui Aung San Suu Kyi pe lista persoanelor cărora li se vor refuza vizele şi ale căror active vor fi îngheţate. Am extins lista persoanelor şi unităţilor care sunt supuse unor măsuri restrictive pentru a include şi îngheţarea activelor deţinute de companii deţinute şi controlate de membrii regimului din Birmania sau de persoane asociate cu aceştia.
Răspunsul convenit de Consiliu la 13 august este total în conformitate cu rezoluţia adoptată de Parlamentul European, în octombrie 2008. Îl pot asigura pe dl deputat că pe lângă aceste măsuri specifice, UE îşi va intensifica eforturile în cadrul comunităţii internaţionale şi, în special, cu parteneri compatibili din Asia pentru a determina eliberarea imediată şi necondiţionată a lui Aung San Suu Kyi şi a altor deţinuţi politici. Acesta este un prim pas fundamental în procesul de reconciliere naţională necesară, dacă alegerile din 2010 vor fi considerate libere, corecte şi credibile.
Liam Aylward
Dnă Preşedintă în exerciţiu, aş dori să vă mulţumesc pentru răspunsul dumneavoastră cuprinzător. Îmi permiteţi să vă întreb ce acţiuni a întreprins sau pregăteşte Uniunea Europeană în vederea asistării a mii de refugiaţi care au fugit din statul Shan, aflat din nordul Birmaniei, în China, în urma ciocnirilor violente din august între junta şi minorităţile etnice?
Cecilia Malmström
Preşedintă în exerciţiu a Consiliului. - Îmi pare foarte rău. Nu cred că vă pot răspunde la această întrebare. Va trebui să revin cu un răspuns. Regret.

Subiect: Relații UE-SUA mai strânse
Poate Consiliul European să prezinte inițiativele pe care le urmărește pentru a permite dezvoltarea unor relații politice și economice mai strânse între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii?
Cecilia Malmström
Dnă preşedintă, Consiliul acordă o importanţă deosebită relaţiilor dintre UE şi SUA. Relaţiile transatlantice reprezintă o piatră de temelie a politicii externe a UE şi se bazează pe valorile noastre comune ale democraţiei, drepturilor omului şi angajamentul nostru în favoarea unor economii deschise şi integrate. Noua administraţie a SUA a dat un nou impuls acestor relaţii.
Suntem ferm hotărâţi să continuăm această cooperare. Este o vreme când se aşteaptă rezultate clare în cadrul relaţiilor noastre transatlantice, de ambele părţi ale Atlanticului. Sunt încântată să pot afirma că sunt multe domenii în care UE cooperează îndeaproape cu Statele Unite ale Americii pentru a ne extinde parteneriatul strategic şi a obţine rezultate. Desigur, vom continua o cooperare foarte strânsă în ceea ce priveşte o serie de probleme regionale, precum Afganistanul, Pakistanul, Iranul, procesul de pace din Orientul Mijlociu, Rusia şi Balcanii de Vest. Întreţinem o cooperare regulată cu privire la gestionarea crizei şi sunt încântată să Statele Unite ale Americii participă în prezent la o misiune civilă PESA, şi anume EULEX în Kosovo.
Vom coopera îndeaproape în ceea ce priveşte problemele climatice, înainte de summitul de la Copenhaga de la sfârşitul anului. Noua administraţie a crescut în mod substanţial ambiţiile Statelor Unite ale Americii în acest domeniu. Salutăm acest lucru şi sperăm că aceasta va şi în măsură să prezinte obiective comparabile în ceea ce priveşte reducerea emisiilor pe termen mediu, ca parte a acordului. De asemenea, de mult timp cooperăm în materie de energie. Credem că această cooperare trebuie acum să se poarte la un nivel mai înalt şi sperăm să stabilim un consiliu special al energiei pentru UE şi Statele Unite ale Americii. Acesta ar putea deveni un forum adecvat pentru o cooperare sporită între noi în materie de securitate energetică, pieţe, politică de durabilitate şi cercetare în domeniul noilor tehnologii energetice.
Alt aspect prioritar este, desigur, criza financiară şi economică. Este necesară o cooperare foarte strânsă dacă este să redăm încrederea în pieţele financiare şi să stimulăm funcţionarea corectă a acestora. În domeniul comerţului, Runda Doha trebuie încheiată ambiţios în 2010. Acest lucru este esenţial dacă vom favoriza redresarea economică şi vom lupta împotriva protecţionismului. Statele Unite joacă un rol cheie aici.
Desigur, vom discuta aceste aspecte la summitul G20 de săptămâna viitoare. Ambele părţi au demonstrat interes în intensificarea cooperării în domeniul justiţiei şi al afacerilor interne şi în creşterea înţelegerii cadrelor politice şi de reglementare ale fiecărei părţi. Declaraţia privind închiderea închisorii de la Guantánamo, în care s-a menţionat intensificarea cooperării transatlantice în materie de justiţie şi afaceri interne, reprezintă un important pas în această direcţie.
În ceea ce priveşte neproliferarea şi dezarmarea, cooperarea dintre UE şi Statele Unite ale Americii s-a revigorat, iar administraţia Obama şi-a exprimat clar dorinţa în acest sens. Washington şi Bruxelles cooperează pentru a asigura realizarea unor progrese semnificative în ceea ce priveşte chestiuni precum Conferinţa de revizuire a părţilor la Tratatul de neproliferare, intrarea în vigoare a Tratatului de interzicere totală a experienţelor nucleare şi aplicarea unei soluţii la blocajul de la Conferinţa privind dezarmarea, în scopul de a putea realiza un tratat care să interzică producţia de material fisil pentru fabricarea de arme.
Ambele părţi manifestă un interes sporit pentru consolidarea dialogului politic transatlantic şi a cooperării privind dezvoltarea. UE şi Statele Unite sunt donatorii cei mai importanţi din lume şi, prin urmare, avem un interes comun în îmbunătăţirea eforturilor în materie de dezvoltare. Purtăm în prezent discuţii cu privire la modalitatea de realizare a acestui scop. Viitorul summit dintre UE şi Statele Unite ale Americii va fi o ocazie excelentă de a discuta aceste aspecte şi alte aspecte relevante la cel mai înalt nivel. Sunt extrem de mândră că Preşedinţiei suedeze i s-a oferit ocazia de a conduce UE la acest summit. Suntem ferm convinşi că summitul va promova relaţiile transatlantice într-un mod pozitiv şi constructiv.
Brian Crowley
Vă mulţumesc foarte mult, dnă ministru. Ne bucurăm să vă avem din nou printre noi, deşi într-o cu totul altă postură.
Vă adresez o întrebare referitoare mai ales la cele două chestiuni în care consider că putem avea o cooperare strânsă: prima e proliferarea; iar a doua este criza financiară.
Are Preşedinţia suedeză - care reprezintă Consiliul, desigur - idei concrete pe care doreşte să le expună la summitul SUA-UE care va avea loc în curând, în special, cu privire la diferenţele care par să existe între Franţa şi Marea Britanie, pe de o parte, şi restul Uniunii Europene, pe de altă parte, în ceea ce priveşte regulamentele financiare care s-ar aplica? Statele Unite par să manifeste mai multă compatibilitate faţă de celelalte state din cadrul UE, decât faţă de ideile Franţei şi Marii Britanii care au fost anunţate ieri de Gordon Brown.
Cecilia Malmström
Preşedintă în exerciţiu a Consiliului. - În această dimineaţă, am avut o dezbatere cu privire la pregătirile pentru G20. Ştiu că în media se discută diferite propuneri, dar trebuie să spun că UE este extrem de bine coordonată. Am avut discuţii cu miniştrii de finanţe şi, mâine-seară, se va organiza un dineu cu şefii de stat şi prim-miniştrii pentru a se finaliza coordonarea în vederea reuniunii de la Pittsburgh.
UE rămâne unită. Ştim ce vrem. Avem o propunere concretă, iar reglajul fin se va realiza mâine. Aşadar nu sunt tocmai îngrijorată şi, de asemenea, sunt foarte fericită că, datorită Comisiei şi comisarului Almunia, am ajuns în acest stadiu foarte rar de unitate solidă în cadrul Uniunii Europene. Acestea sunt priorităţile şi soluţiile pe care le dezbatem şi, bineînţeles, vom încerca să găsim coeziune cu privire la cât mai multe puncte posibile, împreună cu administraţia americană şi ceilalţi parteneri, la summitul G20.
Referitor la neproliferare, ne bucurăm foarte mult că acest subiect se află din nou pe ordinea de zi. A fost dificil să abordăm această temă şi ne bucurăm enorm pentru angajamentul preşedintelui Obama în această direcţie. Dar este nevoie de timp. Există elemente tehnice complicate, a căror abordare necesită timp. Noi ne axăm mai degrabă pe proces. Voi încerca să le promovez, dar nu vă pot spune cât va dura şi ce termene avem. Acestea sunt însă pe ordinea de zi. Suntem foarte determinaţi să facem progrese şi cred că această dorinţă este împărtăşită şi de colegii noştri americani.
Justas Vincas Paleckis
Dnă Preşedintă în exerciţiu, aş dori să vă adresez o întrebare referitoare la triunghiul UE-SUA-Rusia. Ştim deja că, la iniţiativa preşedintelui Obama, SUA şi Rusia au demarat negocieri foarte importante privind dezarmarea nucleară. În opinia dumneavoastră, cum poate Consiliul Uniunii Europene să faciliteze şi să îşi aducă propria contribuţie la aceste negocieri, care sunt atât de importante pentru viitorul omenirii?
Cecilia Malmström
Preşedintă în exerciţiu a Consiliului. - Mă bucur pentru vestea aceasta. Cred că cele două ţări au făcut un pas important discutând, după cum aţi afirmat, probleme importante pentru omenire, şi nu putem decât să sperăm că vor adopta măsuri concrete în acest sens.
Se organizează un summit nuclear global în martie 2010, la care va participa, desigur, şi Uniunea Europeană. Prin urmare, aceasta este, de asemenea, o bună ocazie de a ne coordona punctele de vedere şi de a stabili modul în care putem contribui la succesul şi beneficiile acestor discuţii.
Preşedinta
Întrebările care, din lipsă de timp, nu au primit nici un răspuns vor primi răspunsuri scrise (consultaţi Anexa).
