Sammen om sundhed: en strategi for EU 2008-2013 (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Peterle for Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed om hvidbogen "Sammen om sundhed: en strategi for EU 2008-2013".
Alojz Peterle
Hr. formand! Denne betænkning vedrører os alle - syge som raske. Sundhed er et af de centrale sociale og politiske spørgsmål, som EU's fremtid afhænger af. Lissabonstrategien gør det klart, at sundhed er en særdeles vigtig økonomisk faktor. Sundhed er en af de vigtigste værdier i borgernes liv. Bekymrende sundhedsmæssige tendenser, navnlig øget forekomst af kræft, hjerte-kar-sygdomme, diabetes og fedme, betyder, at denne værdi trods behandlingsmæssige fremskridt i stadig højere grad er en truet værdi. Endvidere bringer befolkningens aldring, klimaændringer, stigende fødevarepriser og globalisering nye udfordringer med sig.
Der har været talt om pandemier og biologisk terrorisme. På den ene side forudser WHO en kræftepidemi i de kommende år, og på den anden side stiger efterspørgslen efter mobilitet for patienter og sundhedspersonale. Sundhedssystemerne og finansieringen af dem udsættes for stadig større pres. I de senere år er udgifterne til medicin steget hurtigere end de samlede sundhedsudgifter, hvilket har skabt bekymring i offentligheden med hensyn til lige adgang til sundhedsydelser og med hensyn til sundhedssystemernes bæredygtighed.
Borgerne er bange for, at der ikke vil være tilstrækkelige sundhedsydelser til alle. De er ikke interesserede i forhandlinger om kompetencer. De er primært interesserede i den bedste måde at blive sunde på. De er endvidere bekymrede over de sundhedsmæssige uligheder mellem medlemsstaterne og inden for de enkelte medlemsstaters egne grænser. Med hensyn til kræft er forskellene mellem de nye og de gamle medlemsstater, for så vidt angår overlevelse, så store, at man kan tale om et "sundhedsjerntæppe". Alt dette gør, at sundhed bør indtage en mere central plads på den europæiske politiske dagsorden. Vi taler ikke om hvad som helst, men om overlevelse. Derfor har vi brug for en fælles strategisk tilgang.
I slutningen af 2007 vedtog Kommissionen en sundhedsstrategi med titlen "Sammen om sundhed". Denne strategi er baseret på en forpligtelse fra medlemsstaternes og Unionens side til at respektere de fælles værdier og principper for sundhedspolitik, til at give borgerne de rette betingelser for udøvelse af rettigheder og ansvar, for så vidt angår deres eget helbred gennem hele livet, til at involvere sig aktivt i beslutningsprocesserne og processerne med at tilpasse sundhedsydelserne til patienternes behov, til at begrænse sundhedsmæssige uligheder mellem forskellige samfundsgrupper, medlemsstater og regioner, til at betragte investeringer i sundhed som en forudsætning for økonomisk udvikling og til konsekvent at integrere sundhedsaspektet i alle politikker på alle niveauer.
Det er klart, at sundhedssektoren har brug for en langsigtet strategisk og bred indfaldsvinkel, og det kræver, at alle hovedaktører i medlemsstaterne og på EU-plan arbejder sammen. Hvis vi ønsker at forbedre samarbejdet, må vi finde frem til, hvilke former for interinstitutionelt samarbejde der kan øge effektiviteten af vores fælles bestræbelser.
Der er brug for et vigtigt strategisk gennembrud inden for sygdomsforebyggelse. Selv om betydningen af sygdomsforebyggelse er blevet understreget i mange år, afsætter medlemsstaterne stadig kun 3 % af sundhedsbudgetterne hertil. Samtidig ved vi, at der med en forebyggelsespolitik kunne opnås langt bedre resultater, eftersom 40 % af sygdomme er forbundet med en usund livsstil, og en tredjedel af alle kræfttilfælde kan forebygges. Et af betænkningens vigtigste budskaber er henstillingen til, at Kommissionen udarbejder en ambitiøs plan for forebyggende foranstaltninger for hele femårsperioden.
Jeg vil gerne takke skyggeordførerne, Kommissionen og alle, der har bidraget til denne konsensus om, hvad der skal gøres for at forbedre sundheden.
Charlie McCreevy
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg tager denne forhandling på vegne af min kollega, hr. Vassiliou.
Jeg vil gerne takke ordføreren, hr. Peterle, for denne betænkning og Parlamentets medlemmer for deres interesse i hvidbogen om en EU-sundhedsstrategi.
Det glæder mig, at Parlamentet støtter hvidbogens sundhedsmæssige målsætninger og principper.
Kommissionen glæder sig over denne betænkning og er helt enig i de centrale spørgsmål, den rejser, navnlig behovet for at tackle de sundhedsmæssige uligheder, for at fokusere på at fremme sundheden ved at opmuntre til en sund livsstil og for at hjælpe med at forebygge sygdomme.
Jeg er glad for at kunne sige, at disse spørgsmål står allerøverst på Kommissionens sundhedsdagsorden.
De sundhedsmæssige uligheder mellem forskellige europæiske regioner og mellem forskellige samfundsgrupper giver anledning til stigende bekymring, og Kommissionen har planer om at iværksætte foranstaltninger næste år for at hjælpe med at bygge bro over den sundhedsmæssige kløft i EU.
Kommissionen er helt enig i Deres synspunkter med hensyn til behovet for at fremme en sund livsstil, især for så vidt angår ernæring. Vi er alle enige om, at dette kræver aktioner, som er målrettet mod borgere i alle aldre, i skoler, på arbejdspladsen og andre steder.
Dette er et centralt element i sundhedsstrategien, og der vil blive udarbejdet en række initiativer i de næste par år. I mellemtiden viderefører vi aktivt vores strategier vedrørende ernæring, overvægt og fedme og alkoholrelaterede skader.
Kommissionen er endvidere helt enig med Parlamentet med hensyn til behovet for at skærpe vores sygdomsforebyggende indsats.
Ud over at opmuntre til en sund livsstil deler vi Deres synspunkter med hensyn til behovet for at støtte effektiv screening til opdagelse af sygdomme, navnlig kræft, på et tidligt tidspunkt og behovet for at fremme en højere grad af udveksling af bedste praksis.
Kommissionen støtter aktivt gennemførelsen af Rådets anbefalinger om kræftscreening og har for nylig opdateret EU's retningslinjer for bryst- og livmoderhalskræft. Men vi skal gøre endnu mere for at hjælpe sundhedssystemerne med at bekæmpe kræften.
Det glæder mig at kunne oplyse, at Kommissionen har planer om næste år at lancere en EU-platform for aktioner vedrørende kræft med henblik på at hjælpe medlemsstaterne med at udveksle viden og god praksis inden for forebyggelse og behandling af kræft.
Kommissionen glæder sig over, at Parlamentet lægger vægt på den rolle, som en sund arbejdsstyrke spiller med hensyn til Lissabondagsordenen.
Lad mig nu komme med et par bemærkninger til et par af de andre spørgsmål, der rejses i betænkningen.
Parlamentet opfordrer til, at der etableres europæiske referencecentre. Disse skal være førende centre med ekspertviden i bestemte sygdomme, f.eks. sjældne sygdomme, der kræver en kombination af ekspertise og ressourcer, som mange medlemsstater ikke har.
Kommissionen vil bygge på de principper, der er opnået enighed om blandt medlemsstaterne med hensyn til sådanne centre, og vil fortsætte med at arbejde for at fremme sådanne centre inden for rammerne af det kommende direktiv om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedspleje.
Parlamentet understreger endvidere behovet for effektive foranstaltninger til bekæmpelse af det stigende problem med antibiotisk resistens. Kommissionen deler denne bekymring og støtter aktivt medlemsstaternes gennemførelse af Rådets anbefaling om antimikrobiel resistens. Vi udsender en rapport om dette emne til næste år.
Endelig tilslutter Kommissionen sig de tilkendegivne synspunkter med hensyn til behovet for, at sundheds- og socialpolitikkerne arbejder tæt sammen. Almindelig indlemmelse af sundhedsaspekterne i andre politikker er bestemt et centralt princip i vores strategi, og vi leder for øjeblikket efter synergier inden for en lang række spørgsmål mellem disse to politikområder.
Endelig deler Kommissionen og Parlamentet den samme vision med hensyn til de centrale sundhedsmæssige spørgsmål, som vi skal tage fat på.
Tiden er inde til at komme videre med strategien og omsætte ord til handling.
Kommissionen vil arbejde tæt sammen med Parlamentet, Rådet, medlemsstaterne og civilsamfundet for at omsætte strategiens målsætninger til bedre sundhed for alle i hele EU.
Jeg vil således gerne takke Dem for Deres støtte, og jeg ser frem til at høre Deres synspunkter.
Milan Cabrnoch
ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender. - (CS) Hr. formand, mine damer og herrer! For de fleste af os er vores sundhed - sammen med vores frihed - det allervigtigste. Sundhed er en forudsætning for et lykkeligt liv og et velfungerende samfund. Det er nødvendigt konstant at gentage og understrege, at pleje af vores eget og vores nærmestes helbred er vores alle sammens personlige ansvar. Vores helbred bestemmes af vores genetiske arv, vores livsstil og det miljø, vi lever i. Vores opvækst, tillærte vaner, ernæring, fysiske aktivitet, arbejds- og boligforhold har alle indflydelse på vores helbred. Sundhedsydelsernes indflydelse på vores sundhed står nederst på denne liste.
Fællesskabet har ganske rigtigt ansvaret for at beskytte folkesundheden. Sundhedsydelserne og den måde, de tilrettelægges på, deres kvalitet og deres finansiering er imidlertid udelukkende EU-medlemsstaternes ansvarsområde. Vores fælles mål er at sikre alle dem, der har behov for det, uhindret adgang til sikre sundhedsydelser af høj kvalitet. De enkelte lande finder selv ud af, hvordan de kan tilbyde deres borgere de bedst mulige sundhedsydelser i dette vanskelige miljø. EU har en merværdi: disse uafhængige systemers mangfoldighed, muligheden for at dele positive resultater med andre og undgå de fejl, vores venner begår.
Sundhedspleje er et meget bredt emne, som de tidligere talere har nævnt. Jeg beklager derfor personligt, at det her i Europa-Parlamentet ikke står klart, hvem af os der rent faktisk tager sig af sundhed og sundhedspleje. Nogle gange opfatter vi sundhedspleje som en tjenesteydelse på det indre marked, andre gange som et socialsikringsspørgsmål, og ved andre lejligheder som et folkesundhedsmæssigt spørgsmål. Jeg vil gerne opfordre formanden og os alle sammen til i forbindelse med denne forhandling om dette vigtige dokument at overveje muligheden for at nedsætte et sundhedsudvalg i Europa-Parlamentet i den kommende valgperiode.
Siiri Oviir
Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Sundhed er en af de vigtigste ressourcer for os alle. EU's sundhedsstrategi for det 21. århundrede bør sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau for alle i hele Europa. Desværre er medlemsstaternes sundhedssystemer i dag meget forskellige, og de europæiske borgere er ikke garanteret en lige og effektiv sundhedsindsats.
Jeg glæder mig over Kommissionens hvidbog om en sundhedsstrategi, selv om jeg ligesom ordføreren mener, at hvidbogen ikke opstiller specifikke kvantificerbare og målbare målsætninger, der, hvis de blev opfyldt, kunne og skulle give mærkbare resultater.
Sundhedspleje kræver effektiv politisk støtte på alle områder og på alle niveauer. Derfor opfordrer jeg Kommissionen til i fremtiden at indlemme folkesundhedsspørgsmål i alle EU's politikområder og til i denne forbindelse ikke at glemme kønsaspektet i en forbedret sundhedspolitik.
Jeg vil gerne takke ordføreren for hans arbejde og Dem for Deres opmærksomhed.
Françoise Grossetête
Hr. formand, hr. kommissær! Vi drøfter for øjeblikket denne hvidbog om sundhed for 2008-2013, og sundhed er naturligvis en grundlæggende rettighed for os alle.
Vi står over for en række udfordringer: kræft, hjerte-kar-sygdomme, fedme, diabetes og frem for alt befolkningens aldring for ikke at nævne pandemiernes konstante trussel. Vores medborgere forventer en hel masse af os på sundhedsområdet. Når vi taler om EU's merværdi, er det inden for disse områder, de rammes hårdest, og deres forventninger til os er størst!
Desværre er denne hvidbog patetisk triviel, og den indeholder intet, der på nogen måde er konkret. Heldigvis har vores kollega, hr. Peterle, forbedret dens indhold markant. Ja, det er måske nødvendigt at gentage det. Vi har ved adskillige lejligheder talt om disse sundhedsspørgsmål her i Parlamentet, og vi er alle for sundhed for alle og sundhed af høj standard gennem en integreret tilgang. Det er vigtigt at investere i forebyggelse. Vi ønsker at forebygge, men vi gør det ikke, for vi bliver hele tiden mødt med overforsigtige budgetter, navnlig inden for forskningsområdet. Vi har endnu ikke indset, at forebyggelse ville koste en hel del mindre end helbredelse.
Det er vigtigt at tage hensyn til befolkningens aldring og til dens konsekvenser for samfundet: økonomiske konsekvenser, sociale konsekvenser og sundhedsmæssige konsekvenser. Vi bliver dog nødt til at sørge for, at der bliver talt mindre og gjort mere - det er afgørende, at vi lever op til vores borgeres forventninger. Der er en række helt klare budskaber, der skal fokusere på god praksis: behovet for fysisk aktivitet, afbalanceret kost og frem for alt ansvarsfølelse. Ansvarsfølelse fra EU-medlemsstaternes side, men også ansvarsfølelse fra de enkelte europæiske borgeres side.
Glenis Willmott
Hr. formand! Min politiske gruppe støtter Kommissionens hvidbog om en sundhedsstrategi. Vi støtter navnlig fokuseringen på forebyggelse, uddannelse og fremme af en sundere livsstil. Det er meget vigtigt at opstille planer for beskyttelsen af vores borgere mod sundhedstrusler og pandemier og at forsøge at mindske de sundhedsmæssige uligheder i EU.
Vi har brug for nye retningslinjer for kræftscreening, et direktiv om organdonation, forbedrede mekanismer til kontrol af og reaktion på sundhedstrusler og bedre udveksling af bedste praksis. Men med hensyn til e-sundheden vil jeg gerne opfordre til forsigtighed. Dette er et område, for hvilket vi skal opstille nøjagtige regler, som definerer klare rammer. Det bør stå helt klart, at e-sundhed ikke må udelukke de ikkeinternetkyndige og ikke må erstatte et besøg hos lægen. Jeg kan imidlertid også se mange fordele ved det, men vi skal også være opmærksomme på de potentielle risici.
Det, sundhedspolitikken på EU-plan også har brug for, er et klart fokus. I forbindelse med mit arbejde som skyggeordfører på denne betænkning har jeg fået en reel følelse af, at der er for mange forskellige arbejdsgrupper og arbejdsstrømme, ekspertgrupper og taskforcer, hvoraf mange er blevet oprettet som forskellige formandskabers yndlingsprojekter eller efter pres fra medlemmer af Parlamentet eller andre interessegrupper.
Jeg mener, at EU kan bidrage med stor merværdi inden for sundhedsområdet, men ressourcerne skal fokuseres ordentligt, og vi skal have noget for pengene.
Jeg vil gerne opfordre mine kolleger til at stemme for mit ændringsforslag 2, som opfordrer Kommissionen til at iværksætte en revision af de aktuelle arbejdsstrømme. Jeg skal endvidere opfordre mine kolleger til at støtte mine ændringsforslag om beskyttelse af vores borgeres sundhed mod risici på arbejdspladsen. Jeg vil gerne anmode Kommissionen om især at reagere på mine ændringsforslag 1 og 6 om eksponering for reproduktionstoksiske stoffer.
I forbindelse med de kommende forslag om revision af direktivet om kræftfremkaldende stoffer er det afgørende, at de reproduktionstoksiske stoffer bliver taget med. Jeg kan forstå, at Kommissionen har lavet en kovending på dette punkt og vil være den taknemmelig for en forklaring heraf.
Marios Matsakis
Hr. formand! Alle er enige om, at sundhed er en af de vigtigste værdier for vores borgere. Ikke desto mindre falder sundhed, som vi alle ved, i henhold til artikel 152 i Amsterdamtraktaten ind under medlemsstaternes kompetenceområde. Denne åbenlyse selvmodsigelse er ikke blot en særpræget ejendommelighed i EU-retten. Den er i praksis yderst generende for vores bestræbelser på at opnå optimale sundhedsmål i EU, og man kan undre sig over, hvorfor denne situation har fået lov til at udvikle sig uændret i så lang tid. Grunden hertil er naturligvis økonomisk. Sundhedspleje er yderst bekostelig, og at forbedre den i en grad, der gør det muligt at opnå den ønskede lighed i hele EU, ville indebære omfattende stigninger i sundhedsudgifterne for en række EU-medlemsstater.
Så nu kan vi alle stå frem i Parlamentet og kritisere de skammelige forskelle med hensyn til forventet levetid, børnedødelighed og overlevelse i forbindelse med kræft i de rige og fattige medlemsstater, men de fleste af os undlader at lægge skylden der, hvor den bør ligge, nemlig på EU's manglende evne til at sikre den finansielle bistand til de fattigere medlemsstater med henblik på at hjælpe dem med at indhente deres forsinkelser på sundhedsområdet og dermed forhindre deres regeringer i at modsætte sig muligheden for at fjerne sundhedsaspektet fra det nationale kompetenceområde.
Dette er, kan man mene, en sørgelig afspejling af de grundlæggende værdier, vi i praksis forsvarer i EU, hvor vi lægger større vægt på kompetence med hensyn til det indre markeds regler for vores virksomheder end med hensyn til sundhedspleje for vores borgere.
Jeg mener, at tiden er inde til at foretage den presserende ændring af Amsterdamtraktatens artikel 152, og dette er kun muligt med en koordineret indsats fra Rådet, Kommissionen og Parlamentet.
Som parlamentsmedlemmer bør vi gøre vores yderste for at få gennemført den påkrævede ændring. Det skal dog også siges, at det vigtigste aspekt af sundhedsstrategien i praksis naturligvis er sygdomsforebyggelse. Enhver ved, at rygning, fedme, alkohol, narkotika, højt sukkerindtag og en stressende og usund livsstil generelt er vores helbreds største fjender, men gør vi nok for at befri vores borgere for disse forbandelser? Egentlig ikke.
Lad os f.eks. tage rygning. Hvordan kan vi sige, at vi gør alt, hvad vi kan, for at forhindre folk i at ryge, når vi stadig giver støtte til tobaksdyrkning i EU, når vi stadig tillader afgiftsfrit salg af cigaretter om bord på fly og skibe, som rejser til og fra EU, når vi stadig har en relativt lav afgift på tobak, når man tænker på de enorme sundhedsudgifter til cigaretrygere, når vi stadig har indirekte tobaksreklamer på vores tv-skærme, og når vi stadig har love om rygning, der knap nok er blevet gennemført fuldt ud i EU?
Jeg har ikke tid til at sige mere om forebyggelse, men det væsentligste af det, jeg har sagt, er, at der er behov for at få ændret kompetencereglerne vedrørende sundhed.
Mieczysław Edmund Janowski
Hr. formand! Jeg vil gerne takke ordføreren for hans arbejde. Det er absolut rigtigt af os at behandle denne vigtige sag i dag som opfølgning på det strategidokument, som Kommissionen udarbejdede sidste år.
Der bør lægges vægt på betydningen af alle aspekter af forebyggelse, korrekt ernæring, luft- og drikkevandskvalitet, sund livsstil, tidlig opdagelse af sygdomme og potentiel hurtig behandling af sidstnævnte. Det er blevet bemærket, at der for øjeblikket er væsentlige forskelle mellem de enkelte lande og de forskellige samfundsgrupper, for så vidt angår adgangen til sundhedsydelser. Dette påviser en klar mangel på social samhørighed. Sådanne uligheder finder man også med hensyn til overlevelsesraten i forbindelse med kræft, hjerte-kar-sygdomme og andre sygdomme. Antallet af psykisk syge stiger på foruroligende vis. Og de anvendte behandlingsmetoder lader også meget tilbage at ønske. Her tænker jeg især på overforbruget af antibiotika og steroider.
Også sundhedssystemerne vækker bekymring, da de ofte viser sig at være uegnede. Vi ved alle, hvor værdifuld vores sundhed er, og at vores biologiske liv er begrænset. I denne forbindelse vil jeg gerne minde Parlamentet om, at den polske poet Alexander Fredra anbefalede sine læsere ikke at se stort på deres velvære, da dette ville sætte ikke blot deres sundhed, men hele deres liv over styr.
Adamos Adamou
Hr. formand! Jeg vil gerne have lov til at takke hr. Peterle for hans forsøg på at føje en række supplerende politikker og foranstaltninger til Fællesskabets sundhedsstrategi. Han sigter mod at fremme lige adgang til et integreret sundhedssystem som en grundlæggende, umistelig ret for alle borgere.
Vi skal derfor arbejde hårdt for at gøre de berørte organisationer politisk opmærksomme på det princip, at finansiering med hensyn til sundhed er lig med investering. Her vil jeg gerne have lov til at tilføje, at jeg er enig med hr. Matsakis. Vi skal fokusere på sygdomsforebyggelse ved at fremme en sund livsstil og sikre optimal behandling samt på investering i nye teknologier og forskning.
Vores mål skal være en tværsektoriel politik, der koordineres på forskellige niveauer. Denne politik skal have til formål at tage de centrale udfordringer op, herunder befolkningens aldring og de enorme uligheder mellem medlemsstaternes sundhedssystemer.
Irena Belohorská
- (SK) Hr. formand! Når vi taler om EU's fælles tilgang til sundhed, skal vores første tanke være at konsolidere standarder for erlæggelsen af sundhedsydelser. EU's mål skal være at udligne forskellene mellem de nye og de gamle medlemsstater, som fortsat er ganske tydelige.
Eftersom de enkelte medlemsstater har forskellige sundhedspolitiske målsætninger, kræver sundhedssektoren på tværs af EU et langsigtet og strategisk samarbejde med henblik på at opnå konsensus. Det er endvidere nødvendigt at investere i forebyggelse og offentlige uddannelsesprogrammer. Der kan opnås bedre resultater med en forebyggelsespolitik, og det er almindeligt kendt, at knap halvdelen af alle sygdomme kan henføres til en usund livsstil.
Jeg er derfor enig i hr. Peterles anmodning om, at Kommissionen udarbejder en langsigtet plan for forebyggende foranstaltninger. Dette kan være med til at forbedre den europæiske befolknings sundhedstilstand. Forskning på medicinske områder er ligeledes med til at forebygge og gøre det lettere at behandle sygdomme. EU investerer f.eks. ikke nok i kræftforskning. EU's investeringer udgør kun en femtedel af det beløb, USA investerer. Det vil være i alle europæiske borgeres interesse at få afhjulpet denne mangel.
Etableringen af informations- og vejledningscentre, som hjælper patienterne, sundhedspersonalet og sundhedssektoren som helhed, er en god idé med henblik på at øge patienternes viden. Når disse mål er nået, vil EU være langt tættere på en fælles tilgang til sundhed.
Bogusław Sonik
- (PL) Hr. formand! Jeg støtter helhjertet hr. Peterles betænkning for Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed om hvidbogen "Sammen om sundhed: en strategi for EU 2008-2013". Jeg glæder mig især over denne betænkning, da den vedrører en af de mest presserende udfordringer, som EU og verden som helhed står over for. Det skal understreges, at dette er det første strategiske program med en omfattende EU-tilgang til sundhedspolitik. Det fastlægger de værdier, som Fællesskabet har vedtaget, og de mål, det har opstillet på dette område. Det er en EU-sundhedsstrategi, som springer i øjnene i forhold til andre sundhedssystemer, og som bestemt kan fungere som et eksempel for disse.
Det glæder mig at høre, at strategien er blevet positivt modtaget i medlemsstaterne. Det glæder mig ligeledes, at visse lande allerede har iværksat foranstaltninger med henblik på at udvikle et fælles standpunkt og indarbejde strategien i deres nationale sundhedsplaner. Det er Slovenien blot et eksempel på. Også i Polen er der blevet iværksat foranstaltninger af denne art.
Finansieringen af sundhedsydelser bidrager i høj grad til budgetunderskuddet i mange af EU's medlemsstater. Det er vigtigt at tage hensyn til dette forhold i forbindelse med overvejelserne om sundhedsstrategien. På samme måde mener jeg, at den strategiske plan bør overvejes sammen med metoder til finansiering af de offentlige sundhedsydelser i medlemsstaterne.
Jeg vil endvidere gerne nævne et spørgsmål, som vi tidligere har drøftet. Her henviser jeg til de nye informationsteknologier og deres indvirkning på børn og unge. Ikkereguleret brug af internet og computerspil, misbrug og dermed forbundne sygdomme bliver mere og mere alvorlige problemer for vores samfund og civilisation. Børn og unge er hårdest ramt. Kommissionen og Det Europæiske Råd er for øjeblikket i færd med at udvikle en fornuftig samarbejdsmetode på sundhedsområdet, og det ville være rigtigt for os at blive involveret i gennemførelsen af dette projekt.
Anne Ferreira
- (FR) Hr. formand, hr. kommissær, hr. ordfører, mine damer og herrer! Jeg vil allerførst gerne takke ordføreren for hans arbejde, som har forbedret den oprindelige tekst.
Den af Kommissionen forelagte hvidbog er det første skridt i retning af at opstille klare, fordelagtige målsætninger på sundhedsområdet, men den reagerer desværre ikke på udfordringerne med hensyn til sundhedspleje af høj kvalitet og lige adgang. Den betænkning, der er blevet forelagt i dag, har ikke overtaget de oprindelige forslag vedrørende selvmedicinering, og det er en god ting. Almindeliggørelse og opmuntring til selvmedicinering er efter min mening fuldstændig upassende i forbindelse med de sundhedsydelser, vi skal stræbe efter. "Sammen om sundhed" må ikke blive til "Enhver må klare sig selv i tilfælde af sygdom".
Idéen om en aktiv patient er et foruroligende begreb, for det ledsages ikke af nogen klar definition, og døren står åben for forskellige fortolkninger. At opfordre patienter til at tage ansvaret for deres egen pleje og befolkningsgrupper til selv at opfylde visse sundhedsbehov er yderligere forslag, der skal ses nøje efter i sømmene. Vi skal huske, at sundhed er et meget specifikt område, der kræver et meget højt kompetenceniveau, og at spørgsmålene på området ofte kan gælde liv og død. De forslag, der opmuntrer til selvmedicinering, og begrebet individuelt ansvar synes ikke at leve op til den sundhedsudfordring, vi står over for, og de bevæger sig væk fra solidaritetsprincippet.
Der er endnu et punkt, som jeg bliver nødt til at kritisere, nemlig fremme af sundhedspersonalets mobilitet. Dette kan få meget alvorlige konsekvenser for den territoriale fordeling af sundhedspersonalet og forværre det, der allerede er meget prekære situationer i visse medlemsstater. I stedet for at fremme sundhedspersonalets mobilitet ville det være at foretrække at lægge vægt på udvekslingen af god sundhedspraksis blandt medlemsstaterne. Jeg er endvidere enig i, at de webbaserede sundhedsressourcer skal fremmes. Dette er et positivt og innovativt initiativ, som dog kun er til rådighed for en lille del af befolkningen.
Jeg støtter naturligvis de ændringsforslag, som mine kolleger har stillet vedrørende sundhed på arbejdspladsen. Dette er et ekstremt vigtigt emne, da de arbejdsrelaterede sundhedsproblemer bliver mere og mere almindelige.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
- (PL) Hr. formand! Jeg vil gerne henlede opmærksomheden på tre punkter i denne forhandling. For det første er der store sundhedsmæssige uligheder mellem de gamle og de nye medlemsstater. Den kumulative virkning af disse uligheder fremgår af de store forskelle i den forventede levetid. Den kan variere med ni år for kvinder og helt op til 13 år for mænd. Vi bør stræbe efter at begrænse disse forskelle mærkbart.
For det andet er der behov for en væsentlig stigning i investeringerne i sygdomsforebyggelse. Det er stadig kun 3 % af de samlede investeringer, der går til dette formål. Det er ikke desto mindre almindeligt kendt, at op mod 40 % af sygdommene er forbundet med en usund livsstil og i vid udstrækning kan forebygges effektivt.
For det tredje er det vigtigt at fremme en sund livsstil, eftersom fedme er en mere og mere alvorlig sygdom i vores samfund. Der bør endvidere skabes fordelagtige vilkår for sunde økologiske fødevarer produceret uden kunstgødning og pesticider. Denne form for landbrug er imidlertid ikke særlig omkostningseffektiv. Den kræver derfor øget finansiel støtte inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik.
Urszula Krupa
- (PL) Hr. formand! Der rejses mange vigtige spørgsmål vedrørende sundhed og sundhedspleje i det dokument, vi er i færd med at drøfte. Almindelig adgang til sundhedspleje sikres i de enkelte medlemsstaters forfatninger. Respekten for medlemsstaternes kompetencer på sundhedsområdet og deres frihed til selv at afgøre, hvilke sundhedsydelser de ønsker at tilbyde, er positive aspekter. Ikke desto mindre vil jeg gerne henlede opmærksomheden på den fare, der truer mine medborgere som følge af den polske regerings aktuelle planer om at ændre alle enheder inden for sundhedsområdet til kommercielle profitsøgende selskaber.
De foreslåede reformer overskrider grænserne for friheden til selv at vælge et sundhedssystem. De truer grundlæggende menneskerettigheder som retten til livet og sundhedspleje. Truslens omfang bør få Kommissionen til at opstille retningslinjer, som forhindrer offentlige myndigheder i at slippe kontrollen med offentlige hospitaler, der privatiseres mod det polske samfunds og den polske præsidents vilje.
Avril Doyle
- (EN) Hr. formand! Jeg vil gerne takke ordføreren for hans velforberedte svar til Kommissionen.
Vi er alle bevidst om, at det er medlemsstaternes eget ansvar at træffe beslutning om tilrettelæggelsen og erlæggelsen af deres sundhedsydelser og lægehjælp. Dette bør imidlertid ikke betyde, at de negligerer et seriøst samarbejde på sundhedsområdet på EU-plan. Der er en lang række sundhedsmæssige spørgsmål, herunder forebyggelsen af pandemier og patienternes og sundhedspersonalets frie bevægelighed, hvor medlemsstaterne ikke kan handle effektivt alene, og hvor der er behov for foranstaltninger på EU-plan.
Sådanne EU-foranstaltninger kan være værdifulde i forbindelse med oprettelsen af et paneuropæisk ekspertisenetværk, som gør det muligt at udveksle bedste praksis inden for områder såsom e-sundhed, nanoteknologi, behandling af sjældne sygdomme og ekspertisecentre.
EU har i samarbejde med medlemsstaterne gjort store fremskridt på sundhedsbeskyttelsesområdet, f.eks. med hensyn til lovgivningen om tobaksreklamer, på blodproduktområdet og med hensyn til oprettelsen af Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme.
Vi skal skærpe vores indsats for at begrænse de sundhedsmæssige uligheder i EU-27, navnlig gennem udveksling af bedste praksis og bedre information af offentligheden om borgernes grænseoverskridende rettigheder på sundhedsområdet. Det er nødvendigt, at vi lovgiver hurtigt på dette område, og at vi ikke lader Domstolens domme være patienternes eneste guide til Europa. Vi skal endvidere reagere med egentlig lovgivning. Derudover bør der udføres omfattende sundhedskonsekvensvurderinger og -analyser af al lovgivning med henblik på at skabe en platform for fælles overvejelser og give beslutningstagerne mulighed for bedre at vurdere alle politiske initiativers reelle betydning for menneskets sundhed.
Dette bør ske på samme måde, som miljøkonsekvensanalyserne nu tages for givet som en måde at informere lovgiverne på og er en forudsætning for fastlæggelsen af de fleste EU-politikker. Selv i lyset af den aktuelle økonomiske og finansielle krise er sundheden vores ultimative rigdom.
Åsa Westlund
- (SV) Hr. formand! Jeg vil gerne nævne to ting. Den første er, hvordan vi skal tage hånd om de overdrevne udskrivninger af recepter på antibiotika, som håndteres meget fint i betænkningen.
Vi behøver bare at se på os selv her i Parlamentet, eller jeg behøver bare at se på mig selv. Jeg ville sandsynligvis ikke have været her i dag, hvis ikke vi havde effektive antibiotika. Jeg har været syg en del gange, og ligesom mange af Parlamentets medlemmer er jeg sikker på, at jeg er blevet reddet af antibiotika. Desværre sættes vores børns muligheder for at få denne form for hjælp i fremtiden over styr, da vi lader lægerne udskrive recepter på antibiotika, når der ikke er behov for antibiotika, og endda til at sælge antibiotika uden recept.
Vi har brug for kontrolmidler og incitamenter til at få lægerne til at holde op med at se patienter for at tjene penge, så de ikke udskriver recepter på antibiotika, når de ikke er nødvendige. Jeg mener, at EU spiller en ekstremt vigtig rolle i denne sag med hensyn til at udsprede andre måder at arbejde på for at bekæmpe denne form for overdrevne receptudskrivninger.
Det andet spørgsmål, jeg gerne vil nævne, vedrører de sundhedsmæssige uligheder, som også er blevet rejst af flere tidligere talere. Der er et andet aspekt forbundet med sundhedsmæssige uligheder. Der er ikke blot tale om uligheder mellem landene. Der er også tale om uligheder inden for landenes egne grænser. WHO har nedsat et særligt udvalg, som har kigget på klasseforskellene på sundhedsområdet. Heraf fremgår det klokkeklart, at social retfærdighed er et spørgsmål om liv og død, og det er noget, vi skal drøfte åbent her i Unionen.
Det er fuldstændig uacceptabelt, at der er så store forskelle inden for landegrænserne. Der findes gode eksempler, hvor klasseforskellene på sundhedsområdet er blevet udlignet med succes, men der findes også meget dårlige eksempler. Jeg er selv meget bekymret over det, der sker i hovedstaden i mit eget land. Der er pludselig blevet indført en ordning, der har udmøntet sig i, at lægerne flytter væk fra de socialt dårligst stillede og fattige områder, hvor der er størst behov for lægehjælp, til de områder, hvor folk er sundest og rigest.
Jeg synes, at EU burde indsamle statistiske oplysninger og informationer, så vælgerne og dem, der træffer beslutninger på sundhedsområdet, kan få klar besked om, hvilke foranstaltninger der giver større social retfærdighed på sundhedsområdet, og hvilke der ikke gør.
Daciana Octavia Sârbu
- (RO) Hr. formand! For at tage de store udfordringer, som sundhedssektoren i EU står over for, op, har vi brug for handlingsplaner, som bør omfatte fremme af en bedre sundhedstilstand, offentlig uddannelse og sygdomsforebyggelsesprogrammer, navnlig for de sygdomme, der skyldes ernæring, fedme, alkohol- og narkotikaindtagelse og rygning.
Tidlig opdagelse og diagnosticering samt korrekt behandling af kroniske sygdomme, navnlig kræft, vil give de mennesker, der lider af disse sygdomme, større livskvalitet. Derfor vil udvekslingen af bedste praksis inden for alle aspekter af sundhedsområdet i EU være med til at øge borgernes velvære og sundhed. Jeg mener, det er vigtigt at fremme en sund livsstil i familien, i skolen og på arbejdspladsen med henblik på at etablere en sund livsstilsmodel og fremme sund aldring, både for de nuværende og kommende generationer.
Vi skal især tage hensyn til vores børns interesser ved at udarbejde bestemmelser om barsels- og forældreorlov i betragtning af den indvirkning, som forældrenes tilstedeværelse har på et barns fysiske og psykiske udvikling. Lige så vigtigt er det at forbedre sundhedsydelserne for gravide og informere dem om risiciene i forbindelse med indtagelse af alkohol og tobak.
Justas Vincas Paleckis
- (LT) Hr. formand! Jeg vil gerne rose ordføreren og påpege, at den eneste måde, vi kan tackle det 21. århundredes udfordringer på, er ved at forbedre folkesundheden. Ordsproget "alverdens medicin kan ikke erstatte fysisk aktivitet, men fysisk aktivitet kan erstatte alverdens medicin" er tidløst. Vi bør ikke blot præke om en sund livsstil og sund ernæring. Tiden er inde til at opmuntre de folk, der ikke bevidst ødelægger deres helbred, men tværtimod forbedrer det på forskellig vis, herunder finansielt. Anbefalinger fra Kommissionen om dette emne ville være af stor værdi. Et akut problem i de nye medlemsstater er manglen på specialister. Nogle steder søger halvdelen af alle nyuddannede læger beskæftigelse i andre EU-medlemsstater, hvor lønningerne er langt højere. På den måde støtter og styrker de nye medlemsstater sundhedsydelserne hos deres rigere naboer. Jeg foreslår ikke, at der opstilles begrænsninger for borgernes frie bevægelighed. Der er imidlertid behov for en solidaritets- og kompensationsfond til at udligne konsekvenserne af dette tab af specialister.
Czesław Adam Siekierski
- (PL) Hr. formand! Sundhedsrelaterede spørgsmål henhører under de enkelte medlemsstaters kompetenceområde. Dette bør imidlertid ikke udgøre nogen hindring, når det gælder om at gøre en fælles indsats for at beskytte europæernes sundhed. De centrale målsætninger fastlægges i hvidbogen. De omfatter sundhedsfremme i et aldrende Europa, beskyttelse af borgerne mod sundhedstrusler og støtte til dynamiske sundhedssystemer. Disse målsætninger kan ikke opfyldes uden omfattende inddragelse af de lokale og regionale myndigheder.
Sidstnævnte skal derfor inddrages på tæt hold i gennemførelsen af strategien. Hvidbogen rejser det vigtige spørgsmål om sundhedsmæssige uligheder og om forskelle i sundhedsniveauet blandt de enkelte lande og samfundsgrupper. Erlæggelsen af visse sundhedsydelser er ringe i de fleste af de nye medlemsstater. Dette hul skal lukkes. Det er derfor nødvendigt at styrke foranstaltninger til udligning af uligheder og at gøre dette til et prioriteret mål.
En af de andre opgaver, der identificeres i hvidbogen, vedrører behovet for at lægge vægt på og forbedre programmer, der vedrører sundhedskompetencer, især ernæringsprogrammer. Sund ernæring og en sund livsstil kan forhindre mange kroniske sygdomme. Derfor er undervisningsprogrammerne om, hvordan man passer på sin kost og kommer i gang med fysisk aktivitet, så enormt vigtige.
Charlie McCreevy
Hr. formand! Jeg vil gerne takke medlemmerne for deres bidrag og følge op på nogle af de punkter, de har rejst.
Fru Oviir og fru Grossetête sagde, at hvidbogen er for overordnet. Formålet med hvidbogen er imidlertid at opstille en række overordnede principper og målsætninger med henblik på at guide Fællesskabets sundhedsindsats i de kommende år. Det ville være meget vanskeligt at opstille kvantificerbare mål for så omfattende og generelle målsætninger og for en så bred vifte af emner.
Kommissionen er helt enig i, at kvantificerbare mål er et godt middel til at gennemføre ændringer og opnå resultater. Vi mener dog, at det er bedre at overveje sådanne mål i forbindelse med de enkelte politiske initiativer inden for strategiens rammer.
Flere talere henviste til de sundhedsmæssige uligheder, herunder hr. Janowski, hr. Adamou, fru Belohorská, fru Doyle, hr. Kuźmiuk og fru Westlund. Vi er helt enige i de rejste bekymringer og behovet for at lukke dette hul på sundhedsområdet. Kommissionen vil komme med en meddelelse næste år, men i mellemtiden vil vi hjælpe med at kanalisere midler fra strukturfondene til sundhedsområdet.
Fru Willmott stillede flere spørgsmål. Hun pointerede, at der er for mange arbejdsstrømme på sundhedsområdet. Dette er imidlertid grunden til, at EU's sundhedsstrategi, der blev vedtaget i 2007, sigter mod at bringe alle de politikker, der har betydning for sundhedsaspektet, ind under en sammenhængende ramme. Kommissionen er i færd med at undersøge de forskellige strukturer i sundhedssektoren for at finde synergier mellem strukturerne og sikre, at arbejdet udføres effektivt uden dobbeltarbejde.
Fru Willmott stillede endvidere et spørgsmål om direktivet om kræftfremkaldende stoffer. Kommissionen har hørt arbejdsmarkedets parter om en mulig revision af 2004-direktivet på dette område og har bestilt en undersøgelse, der vil blive afsluttet i starten af 2010, om mulighederne for at ændre dette direktiv. Resultatet af denne undersøgelse vil sætte Kommissionen i stand til at afgøre, hvordan det er bedst at gå videre med sagen. EU's lovgivning om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, navnlig 1998-direktivet om alle kemiske stoffer, omfatter allerede beskyttelse mod alle kemiske stoffer på arbejdspladsen, herunder de reproduktionstoksiske stoffer.
Fru Westlund rejste spørgsmålet om antibiotikaresistens. Kommissionen arbejder tæt sammen med ECDC. På ECDC's arbejdsplan for 2008 står antimikrobiel resistens opført blandt de prioriterede tiltag. Derudover agter ECDC hvert år at afholde en europæisk antibiotikadag. Denne begivenhed har til formål at forbedre den offentlige opfattelse af og viden om spørgsmål i forbindelse med antimikrobiel resistens. Den første antibiotikadag afholdes den 18. november 2008. Vi arbejder endvidere tæt sammen med ECDC i forbindelse med udarbejdelsen af den anden rapport om medlemsstaternes gennemførelse af Rådets henstilling fra 2002.
Afslutningsvis vil jeg gerne takke ordføreren, hr. Peterle, og alle medlemmerne for deres støtte til den sundhedsstrategi, vi har udarbejdet.
Alojz Peterle
Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Jeg vil gerne sige Dem mange tak for denne righoldige og komplekse forhandling. Det glæder mig, at næsten alle Deres bidrag indeholdt tre nøgleord. Det første er "sammen", det andet er "ulighed" og det tredje er "forebyggelse". "Sammen" betyder mere samarbejde på medlemsstatsniveau og på europæisk plan, flere partnerskaber, herunder med de regionale og lokale myndigheder, og større komplementaritet. Jeg er enig med alle dem, der har sagt, at medlemsstaternes kompetence ikke må være en undskyldning for, at vi ikke gør det sammen, som de enkelte medlemsstater ikke kan gøre alene, og antallet af sådanne udfordringer stiger og stiger.
Det forhold, at der er så mange uligheder, som vi har advaret imod, betyder, at der er mangel på udveksling af viden. Hvis chancerne for at overleve kræft er 10 % lavere et sted i forhold til et andet, betyder det, at der ikke er nået oplysninger og viden ud til det pågældende sted, også selv om andre lande har adgang til dem, herunder nabolandene. Her skal vi finde en form for dynamik baseret på den allerede tilgængelige viden. Det væsentligste budskab og råd bør være, at vi skal bruge den tilgængelige viden og udveksle god praksis.
For så vidt angår dynamikken, vil jeg gerne tilføje, at sygdommene spreder sig hurtigt, og derfor kræver vi også politisk dynamik og politisk innovation. For så vidt angår hvidbogen, vil jeg gerne sige, at den er en rigtig god ramme for det, vi ønsker at gøre. Dens formål er ikke at tage fat på alle de specifikke spørgsmål, der er omfattet af andre dokumenter og andre beslutninger. Den bør udgøre en ramme, og som en sagde, har vi nu for første gang en omfattende ramme for værdier, indikatorer, strategier og foranstaltninger. Dette er det grundlag, vi nu kan gå videre med.
Afslutningsvis vil jeg gerne tilføje, at jeg har det særdeles svært med Den Socialdemokratiske Gruppes ændringsforslag. De har stillet seks ændringsforslag, som er blevet forkastet i ENVI. Jeg har meget vanskeligt ved at tilsidesætte de argumenter, som ENVI brugte til at give udtryk for et andet synspunkt. Jeg kan ikke støtte disse ændringsforslag nu, da dette er et plenarmøde, og da emnet er omfattet af andre beslutninger. Hvis ændringsforslagene bliver vedtaget, vil vi få et uafbalanceret billede, da de øvrige befolkningsgrupper ikke vil få så stor opmærksomhed. Det handler ikke kun om arbejdstagere, men også om pensionister og skolebørn. Jeg fastholder naturligvis de argumenter, jeg fremsatte på ENVI-mødet.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted i dag kl. 11.00.
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
Iles Braghetto  
Sundhed er noget, der har omkostninger, men som ikke har nogen pris. Investeringer i sundhed er de mest effektive investeringer, man kan gøre i et samfund, som er skræddersyet efter befolkningens behov. Disse investeringer er et fælles ansvar for individerne, der skal føre en sund livsstil og opføre sig ansvarligt, sundhedspersonalet, der skal overholde deres erhvervs etiske kodeks, og de nationale og regionale regeringer, som skal lægge særlig vægt på sundhedssystemernes bæredygtighed.
Der skal endvidere lægges særlig stor vægt på behovet for integrerede social- og sundhedspolitikker, som på hensigtsmæssig vis søger at leve op til de nye krav. At overkomme ulighederne, klare strenge sundhedskrav, holde sig ajour med de igangværende epidemiologiske ændringer og sikre et hele tiden mere og mere aktivt samarbejde mellem medlemsstaterne og regionerne: Alle disse krav tager hr. Peterle behørigt fat på i sin betænkning, og jeg vil gerne takke ham for hans fremragende arbejde.
Corina Creţu  
Det er opmuntrende at se, at Europa-Parlamentet har vedtaget beslutningen om Kommissionens hvidbog "Sammen om sundhed: en strategi for EU 2008-2013". Ud over bestemmelserne om den sundhedsrelaterede strategi har jeg bemærket et svagt punkt i hvidbogen, nemlig manglen på kvantificerbare målsætninger, der har til formål at øge effektiviteten.
Som repræsentant for et land, hvis sundhedssystem er af meget dårlig kvalitet, hvilket afspejles i befolkningens foruroligende sundhedstilstand, vil jeg gerne understrege betydningen af at omsætte ord til handling, men også behovet for at udvise større solidaritet på EU-plan med henblik på at tilbyde alle borgere anstændige sundhedsydelser.
Rumænien kan afsløre mange sørgelige historier om sundhed. Landet har EU's højeste antal tuberkulosepatienter, og det indtager andensidstepladsen med hensyn til kvaliteten af diabetesbehandling, selv om diabetes er den sygdom, der er størst disposition for. I Rumænien lider en ud af 10 af leversygdomme. En fjerdedel af de rumænske børn har sundhedsproblemer. Kræftdødeligheden er steget foruroligende i forhold til resten af EU. Dødeligheden i forbindelse med hjerte-kar-sygdomme er 61 % af det samlede antal dødsfald, mens den i EU ligger på 37 %. Rumænien er europamester, når det gælder om at udskrive recepter, hospitalsindlæggelser og kirurgiske indgreb, men er også landet med den laveste forventede levetid i EU.
Gyula Hegyi  
Allergi er vores tids endemiske sygdom. Allergien har bredt sig stille og roligt til hele Europa siden Anden Verdenskrig. En tredjedel af vores børn har allergi, og hvis ikke vi gør noget, vil halvdelen af den europæiske befolkning snart lide af en eller anden form for allergi. Årsagerne til disse allergier er kemisk behandlede fødevarer og forurenet miljø. Allergisymptomerne udløses af kemikalier, naturlige og kunstige tilsætningsstoffer til fødevarer, krydderier, pollen og andre naturlige stoffer samt dyrehår. I Ungarn er bynkeambrosie et særligt problem.
Desværre har EU for øjeblikket ikke nogen allergistrategi, som Kommissionen bekræftede det i dens svar på mit spørgsmål. Civilsamfundets allergiforeninger og de millioner af ramte europæiske borgere sætter deres lid til, at der indføres en allergilovgivning på europæisk plan. Lad os gøre noget for at hjælpe med at forebygge allergi, for at tackle de væsentligste årsager til allergi og for at beskytte dem, der lider af allergi. Et aktivt engagement vil understøtte vores fokusering på EU's borgeres sundhed og deres problemer i hverdagen.
Tunne Kelam  
Jeg vil gerne henlede opmærksomheden på den foruroligende tendens til, at flere og flere unge i Europa lider af psykiske problemer. Mange unge europæere lider af stress. Indikatorerne for stofmisbrug, især alkohol og narkotika, stiger. Disse aspekter kan - alene eller til sammen - give alvorlige psykiske forstyrrelser.
Den seneste tids tragedier i Finland viser, at medlemsstaterne mere end nogensinde skal rette opmærksomheden mod de unge og iværksætte foranstaltninger for at forebygge dårlig sundhed, især den psykiske sundhed.
Det er afgørende, at man indtager en holistisk og proaktiv holdning til behandlingen af årsagerne til de psykiske problemer og sygdomme. Et sikkert miljø (uden vold i hjemmet og stofmisbrug), reduktion af de stressfremkaldende faktorer i skolen og i hjemmet, forebyggelse og oplysning bør have førsteprioritet. Ingen skole kan erstatte en kærlig familie, hvor forældrene opfatter det som deres ansvar at lære deres børn de grundlæggende sociale og etiske værdier.
Det er vigtigt at indlemme alle samfundets aktører for at nå de opstillede mål. De forskellige frivillige organisationer og især ungdomsorganisationerne er yderst vigtige leverandører af et sikkert miljø i forbindelse med fritidsaktiviteterne og af en uformel uddannelse/information om spørgsmål i relation til den psykiske sundhed.
Jeg opfordrer derfor til, at man indtager en holistisk og proaktiv holdning, som indebærer at sikre en bedre psykisk sundhed og dermed en bedre fremtid for de unge.
Rareş-Lucian Niculescu  
Jeg glæder mig over, at Peterle-betænkningen tager fat på og lægger vægt på det presserende behov for at iværksætte aktive foranstaltninger med henblik på at rekruttere og bevare sundhedspersonale.
Ifølge WHO skal udvandringen af 2 % af et lands læger være en advarsel for myndighederne. I Rumænien har 4 % af de rumænske læger anmodet om papirer, så de kan rejse ud og arbejde i udlandet, og i 2007 var den registrerede procentsats den samme. Vi ikke blot overskred det niveau, der opfattes som en advarselstærskel, men vi nåede helt op på det dobbelte af denne procentsats. Fra starten af året og frem til den 1. september 2008 anmodede 957 personer den rumænske lægesammenslutning (CMR) om certifikater for deres moralske integritet, som giver dem mulighed for at arbejde i udlandet.
Det er klart, at et sundhedssystem ikke kan fungere uden læger. Jeg mener, at dette er et foruroligende fænomen, ikke blot for Rumænien, men for alle i Europa, og manglen på kvalificerede folk, der kan behandle de europæiske patienter, må i høj grad bekymre medlemsstaterne og Unionen.
Péter Olajos  
Allerførst vil jeg gerne sige, at jeg er utrolig glad for, at vi i den seneste tid har set flere og flere betænkninger og strategier om sundhedens betydning.
Jeg har selv som 2009-budgetekspert prøvet at tale for Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (ENVI). Mine initiativer er blevet godt modtaget i både ENVI og Budgetudvalget.
Som hr. Peterle har påpeget, hænger de nye sundhedsrisici og klimaændringerne tæt sammen. Den 7. oktober vedtog Budgetudvalget et forskningsprojekt, jeg havde foreslået, om sundhed, miljø og klimaændringer samt om forbedring af den indendørs og udendørs luftkvalitet. Dette initiativ til 4 mio. EUR vil blive forvaltet af det ungarske hovedsæde for Det Regionale Miljøcenter for Central- og Østeuropa (REC) og vil omfatte ni lande (Østrig, Bosnien-Hercegovina, Finland, Ungarn, Italien, Nederlandene, Norge, Serbien og Slovakiet). På samme tid vil projektet undersøge sammenhængen mellem sundhed, miljøbeskyttelse, transport og klimaændringer og deres konsekvenser i skolerne.
For så vidt angår ratificeringen af ECDC, støtter jeg også ordføreren. For at agenturet skal kunne varetage de voksende ansvarsområder, foreslog jeg, at det blev løst fra den margin, Kommissionen har fastsat. Dette blev enstemmigt vedtaget i ENVI, og man må håbe, at Parlamentet gør det samme på plenarmødet i slutningen af oktober.
Bogusław Rogalski  
Sundhed er en af de vigtigste værdier i et menneskes liv. Desværre gør bekymrende sundhedsmæssige tendenser, navnlig øget forekomst af kræft, hjerte-kar-sygdomme, diabetes og fedme, os opmærksom på, at denne værdi i stadig højere grad er en truet værdi. Vi står over for udfordringer som klimaændringer, globalisering, befolkningens aldring samt truslen om pandemier og biologisk terrorisme.
De senere års markante stigning i udgifterne til medicin vækker også bekymring. Det har betydet, at mange EU-borgere ganske enkelt ikke har råd til medicin. Derudover skal sundhedssystemerne i visse EU-medlemsstater underkastes en radikal reform for at udligne de enorme uligheder. Med hensyn til den forventede levetid er der f.eks. en forskel på ni år for kvinder og 13 år for mænd.
Investeringer i sundhedspolitikker vedrørende de første år i en persons liv bør også prioriteres. Det er imidlertid vigtigt ikke at lade en situation udvikle sig, hvor forebyggelse af fødsler af handicappede børn eller børn, som lider af kroniske sygdomme, bliver almindeligt accepteret. Derimod bør vi fremme hjælpen til forældre til syge børn.
Derudover vil jeg gerne understrege behovet for at respektere medlemsstaternes kompetencer på sundhedsområdet og deres frihed til at vælge sundhedsydelser.
Sundhed har naturligvis også indvirkning på økonomien. Penge investeret i sundhedsydelser bør derfor ikke kun betragtes som en omkostning, men også som en del af investeringen i at forbedre kvaliteten af den menneskelige kapital og som et centralt socialt og politisk spørgsmål.
Richard Seeber  
I sundhedsbeskyttelsens interesse skal vi tage de identificerede udfordringer op. Hovedkompetencen med hensyn til at opretholde og fremme sundhedsstandarder ligger hos medlemsstaterne. Ikke desto mindre er der mange områder, især med hensyn til de grænseoverskridende problemer, hvor det er vores opgave at støtte medlemsstaterne så meget som muligt, hvis de er ude af stand til at iværksætte effektive foranstaltninger.
Det største problem, vi står over for, er de alvorlige uligheder mellem medlemsstaterne på den ene side og inden for de enkelte medlemsstaters grænser på den anden side. Den forventede levetid i de gamle medlemsstater er i gennemsnit 10 år højere end i de nye medlemsstater. Det er vores opgave at udbrede de afprøvede og testede procedurer, der har bevist deres værd, til samtlige medlemsstater. Gennem hensigtsmæssige oplysningsforanstaltninger for borgerne er det hensigten at tilpasse og harmonisere standarderne.
Sundheden er et vitalt aktiv for os alle og er endvidere en central økonomisk faktor. Vi skal derfor gøre endnu mere for at stoppe den dramatiske stigning i f.eks. forekomsten af kræft. I denne forbindelse er det vigtigt at indlemme sundhed i alle politikområder og fremme udviklingen af nye teknologier og innovationer.
Kathy Sinnott  
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at hilse visse bestemmelser inden for sundhedsstrategien velkommen, navnlig indlemmelsen af autismespektrumforstyrrelser, som i stigende grad rammer børn overalt i Europa, og jeg vil gerne nævne det fremragende stykke forskningsarbejde, der allerede udføres på dette område med hjælp fra Kommissionen.
Jeg glæder mig over den nye fokusering på sjældne sygdomme, Alzheimers og forskningen i psykiske sygdomme og mænds sundhed samt den fortsatte fokusering på anerkendte sygdomme såsom hjerte-kar-sygdomme, diabetes og kræft.
Det glæder mig at se, at plejepersonalet er blevet nævnt, da det er vigtigt at huske, at sygdomme ikke blot rammer patienten, men også dem, der elsker dem og plejer dem, og jeg håber, at denne nævnelse omsættes til praktisk støtte til dem, der står ved på brydningsfronten.
Jeg glæder mig ligeledes over den konstruktive fokusering på forebyggelse, navnlig med hensyn til at undgå alkohol- og narkotikaindtagelse under graviditeten.
Marian Zlotea  
Sundhed er en af de vigtigste værdier i borgernes liv. Bekymrende sundhedsmæssige tendenser, navnlig øget forekomst af kræft, hjerte-kar-sygdomme, diabetes og fedme, betyder, at denne værdi trods behandlingsmæssige fremskridt i stadig højere grad er en truet værdi. Problemerne i forbindelse med overvægt og fejl- og underernæring og hiv/aids er udfordringer, der i stigende grad truer sundheden i EU.
Med hensyn til kræft er forskellene mellem de nye og de gamle medlemsstater, for så vidt angår overlevelse, så store, at man kan tale om et "sundhedsjerntæppe". EU skal intensivere bestræbelserne på at begrænse ulighederne mellem medlemsstaterne, navnlig gennem udveksling af god praksis på forskellige områder og fremme af uddannelse af offentligheden med henblik på bedre sundhedsydelser ved at støtte innovation inden for sundhedssystemer, og det skal foreslå mekanismer til iværksættelse af et struktureret samarbejde mellem EU-institutionerne.
Vi skal definere grundlæggende sundhedsværdier og etablere et system med EU-sundhedsindikatorer og måder, hvorpå vi kan udligne de uligheder, der findes i sundhedssektoren. Vi skal investere i sundhed, vi skal vedtage metoder til fremme af sundhed i alle aldersgrupper, og vi skal vedtage foranstaltninger vedrørende tobak, ernæring, alkohol og andre faktorer, som påvirker sundheden.
(Mødet udsat kl.10.35 og genoptaget kl. 11.00)
