Intervenţii de un minut privind chestiuni politice importante
Preşedintele
Următorul punct este discursul de un minut privind probleme de importanţă politică.
Elena Băsescu
Salutăm semnarea acordului privitor la proiectul Nabucco la data de 13 iulie la Ankara. Gazul nu reprezintă însă singura resursă energetică pentru statele europene. Trebuie să avem aceeaşi abordare în ceea ce priveşte alimentarea cu ţiţei a Europei, prin promovarea unui coridor sudic.
Avem pe masă un proiect care poate căpăta aceeaşi importanţă strategică ca şi Nabucco. Este vorba despre conducta petrolieră paneuropeană Constanţa - Trieste. Această conductă va lega resursele de ţiţei din Marea Caspică, prin terminalul georgian de la Supsa şi apoi mai departe, prin portul Constanţa, pe conductă, până la Trieste.
Asigurarea securităţii energetice a statelor şi a cetăţenilor noştri se poate realiza numai prin diversificare surselor şi a căilor de aprovizionare cu hidrocarburi. Din acest punct de vedere, România şi-a asumat dezvoltarea unui terminal portuar la Constanţa, capabil să preia gaz natural lichefiat, pe care să-l distribuie apoi altor consumatori europeni. <BRK>
Marc Tarabella
(FR) Dle preşedinte, voi folosi minutul alocat discursului pentru a atrage atenţia asupra consecinţelor pozitive - după cum ştim cu toţii - ale votului irlandezilor în favoarea Tratatului constituţional. Acest vot va însemna că, în special într-o comisie cum e cea pentru agricultură, precum şi în acest Parlament, în plen, vom avea codecizia. Prin urmare, Parlamentul se va afla pe picior de egalitate cu Consiliul, ceea ce, din punct de vedere democratic, reprezintă în mod evident un progres enorm.
Doresc să profit de această ocazie pentru a remarca faptul că, din moment ce prietenii noştri irlandezi au spus azi "da” Tratatului constituţional cu o majoritate covârşitoare şi preşedintele polonez - având în vedere ceea ce tocmai a spus Preşedintele Parlamentului nostru - urmează să semneze, la rândul său, Tratatul, nu mai avem nevoie decât de un "da” de la preşedintele Cehiei. Prin urmare, doresc ca, în cadrul competenţelor noastre respective, toţi colegii noştri din diferite grupuri politice să transmită omologilor lor cehi mesajul că acest tratat trebuie neapărat semnat, cu atât mai mult cu cât parlamentul ceh şi-a exprimat deja acordul. Preşedintele nu mai trebuie decât să semneze acest pergament şi să deschidă astfel drumul democraţiei în ţara sa, pentru a permite democraţiei să evolueze şi în Europa.
Luigi de Magistris
(IT) Dle preşedinte, doresc să vorbesc despre tragedia din Messina - pe care Preşedintele Parlamentului European a amintit-o azi - şi despre zecile de victime pe care le-a provocat. O altă tragedie raportată în Italia: premierul italian a afirmat chiar că a fost o tragedie care putea fi prevăzută. Se poate să fi fost prevăzută, dar nu s-a întreprins nimic pentru a o împiedica să se producă. Nu s-a întreprins nimic pentru că zona este controlată de mafia betoanelor, de mafia forestieră, cu incendiile lor din păduri.
Însă Parlamentul European ar trebui să se concentreze mai ales asupra modului în care banii publici, precum şi ajutorul acordat de Uniunea Europeană pot fi investiţi într-o formă diferită de dezvoltare regională, pentru a se garanta astfel că lucrările de construcţii sunt efectuate corespunzător şi că daunele grave aduse mediului pot fi remediate. Cel mai adesea, aceste fonduri publice sfârşesc în buzunarele societăţilor cu activităţi criminale, ale politicienilor corupţi şi ale mafiei.
Prin urmare, această legislatură trebuie să se concentreze pe ceea ce se întâmplă cu fondurile publice, care ar trebui într-adevăr folosite pentru a reface natura, pentru a proteja resursele naturale, pentru a stimula o dezvoltare economică ecologică şi pentru a crea locuri de muncă. Tragedii cumplite ca cea din Messia nu trebuie să se mai întâmple.
Ryszard Czarnecki
(PL) Dle preşedinte, doresc să vorbesc în apărarea minorităţii poloneze din Lituania, care a fost supusă discriminării recent. Avem de-a face cu un paradox dureros, în sensul că polonezii din Lituania, care în anumite regiuni constituie majoritatea cetăţenilor, aveau o situaţie mai bună înainte de aderarea Lituaniei la Uniunea Europeană decât acum, când Lituania este membră a UE.
Administraţia locală din regiunea Salcininkai are termen până la 14 octombrie pentru a înlătura inscripţiile în poloneză ale numelor de străzi, ceea ce contravine standardelor europene şi Cartei europene a autonomiei locale. În martie 2008, a fost restricţionată activitatea sistemului şcolar polonez, în virtutea legislaţiei lituaniene. În decursul unui an şi jumătate, au fost închise patru şcoli cu un total de 45 de clase şi alte 107 clase sunt ameninţate cu închiderea. Se impun modificări ale numelor de familie poloneze astfel încât să semene cu cele lituaniene. În cele din urmă, multor polonezi nu li s-a returnat încă proprietatea confiscată de comunişti, de Uniunea Sovietică, după 1939 sau 1944.
Fac apel la Parlamentul European să apere polonezii din Lituania, în conformitate cu standardele europene în materie de drepturi ale omului şi drepturile minorităţilor.
João Ferreira
(PT) Dle preşedinte, se fac declaraţii optimiste în legătură cu anunţarea începutului sfârşitului crizei. Din nefericire, aceste declaraţii sunt contrazise de realitatea cotidiană. Situaţia din nordul Portugaliei ilustrează acest fapt. Numai în districtul Braga au fost închise cel puţin 10 companii în ultimele săptămâni, peste 300 de lucrători confruntându-se acum cu şomajul. Multe altele riscă să se închidă.
Situaţia este deosebit de gravă în sectorul textilelor şi al confecţiilor: unul dintre sectoarele Uniunii Europene care vor fi cel mai grav afectate de liberalizarea tot mai profundă a comerţului mondial. În această situaţie tragică, avem nevoie urgentă de soluţii diferite de orientările politice care au determinat-o.
Este esenţial să fie implementate măsuri de siguranţă, în special în sectoarele indicate de statele membre, în scopul de a susţine şi promova locuri de muncă şi funcţionarea acestor companii, precum şi de a face progrese în ceea ce priveşte crearea - o chestiune care a făcut deja obiectul unei rezoluţii a Parlamentului - unui program comunitar pentru a sprijini sectorul textilelor, dotat cu resurse adecvate direcţionate în special către regiunile cele mai defavorizate care depind de acest sector.
Paul Nuttall
Dle preşedinte, doresc să vă atrag atenţia asupra modului netransparent şi nedemocratic în care a fost interzis becul incandescent în Uniunea Europeană. Directiva iniţială a dispus ca măsurile de implementare să îi revină Comisiei Europene ceea ce, de fapt, a însemnat că regulamentul a putut trece fără consimţământul acestei farse de Adunare sau a parlamentului meu real din Westminster. Interdicţia a reprezentat un aranjament al elitei politice, pus la punct printr-un gest tacit.
S-a trecut peste voinţa oamenilor, dar, pe de altă parte, Uniunea Europeană se pricepe foarte bine să treacă peste oameni. Priviţi numai la ce s-a întâmplat cu Tratatul de la Lisabona. Din păcate, acest lucru s-a întâmplat şi cu complicitatea Partidului Conservator britanic, aceşti Jekyll şi Hyde ai politicii britanice în materie de chestiuni europene. Spun ceva în Anglia şi când vin aici în comisii fac exact invers.
Pentru a încheia, amintesc doar că înainte de Primul Război Mondial, ministrul afacerilor externe, Sir Edward Grey, se temea că luminile se vor stinge în Europa. Nu pot decât să felicit Uniunea Europeană pentru că, prin obsesia schimbărilor climatice provocate de om care nu se bazează pe dovezi ştiinţifice, nu face decât să adeverească nefericita profeţie a lui Sir Edward.
Krisztina Morvai
Dle preşedinte, azi s-a vorbit foarte mult despre Tratatul de la Lisabona şi despre cum consolidează acesta solidaritatea în rândul europenilor. În numele poporului ungar, doresc să fac apel la solidaritate pentru că, potrivit informaţiilor de încredere de la membri cu înalte funcţii şi sensibili la drepturile omului din poliţia maghiară, cu ocazia celei de-a treia aniversări a aşa numitei Luni Sângeroase din 2006 (23 octombrie), poliţia maghiară va recurge iar la violenţe masive împotriva oamenilor în timpul demonstraţiilor şi comemorărilor noastre.
Doresc să solicit ajutorul deputaţilor europeni pe care îi rog să vină la Budapesta în acea zi în calitate de observatori ai drepturilor omului. Aş dori ca alegătorii dumneavoastră să vă roage să faceţi acest lucru. Vă rog informaţi-vă pe internet cu privire la abuzurile la drepturile omului şi brutalităţile poliţiei din Ungaria şi asiguraţi-vă că astfel de lucruri nu se vor mai întâmpla. Vă rog să veniţi şi să manifestaţi solidaritatea atât de des menţionată azi.
György Schöpflin
(HU) Doresc să vorbesc despre politica lingvistică din Slovacia, care a ridicat îngrijorări grave încă de la aprobarea ei. Ultimele săptămâni ne-au arătat că aceste îngrijorări au fost justificate pentru că, deşi sancţiunile prevăzute de prezenta lege nu au fost încă aplicate, bugetarilor li s-a ordonat să vorbească numai slovacă. Ceea ce înseamnă că, în timpul orelor de lucru, angajaţii poştei, pompierii şi ofiţerii de poliţie a căror limbă maternă este maghiara nu au voie să-şi folosească propria limbă.
Prin urmare, dacă mă adresez unui poliţist din Slovacia în maghiară, el este obligat să îmi răspundă în slovacă, chiar dacă maghiara este limba lui maternă şi chiar dacă eu nu îi pot înţelege răspunsul. De altfel, situaţia e identică dacă încerc să mă adresez în engleză. Aş dori să sugerez un nou mesaj publicitar în ceea ce priveşte ospitalitatea slovacă: ne place să avem turişti străini în ţara noastră, cu condiţia să înveţe slovacă înainte de a pune piciorul în ţara noastră. Bun venit în Absurdistan!
Monika Flašíková Beňová
(SK) Am anticipat sau m-am aşteptat la mai multe atacuri asupra Republicii Slovacia, deoarece obiceiul discursurilor de un minut le oferă ocazia ideală colegilor mei din Ungaria sau de naţionalitate maghiară să atace Republica Slovacia.
Trebuie să spun că acest lucru mă îngrijorează foarte tare, pentru că mă aştept ca Parlamentul European să rezolve problemele cu care se confruntă Uniunea Europeană. De nenumărate ori am întins o mână prietenoasă colegilor noştri deputaţi din Fidesz şi altor partide în sesiunile plenare de aici, din Parlamentul European, din dorinţa de a discuta cu ei probleme sau chestiuni nerezolvate. Este ceea ce am făcut în cazul legislaţiei lingvistice şi trebuie să spun că sunt foarte dezamăgită, dle preşedinte, că niciunul dintre colegii deputaţi din Ungaria sau de naţionalitate maghiară nu a răspuns propunerii şi colegii mei din SMK (un partid din Republica Slovacă) au preferat chiar să părăsească şedinţa atunci când noi am ridicat problema.
Am accesat şi site-ul parlamentului Republicii Slovace, unde legea poate fi citită integral şi această lege nu ameninţă în niciun fel dreptul minorităţilor etnice de a folosi propriile limbi.
Ramon Tremosa I Balcells
Dle preşedinte, guvernul spaniol a hotărât ca linia feroviară de mare viteză care leagă Barcelona de Perpignan să treacă chiar pe sub catedrala Sagrada Família, punând în pericol un monument desemnat ca patrimoniu mondial de UNESCO în 1984 şi care, anul trecut, a fost vizitat de trei milioane de turişti. Construirea unui nou tunel foarte aproape de fundaţia catedralei Sagrada Família ar putea produce daune iremediabile clădirii.
Guvernul spaniol spune că nu este nicio problemă, dar în acest an maşinile care lucrau la construcţia unui tunel pentru o nouă linie de metrou în Barcelona au fost implicate în mai multe incidente în condiţii similare de teren. Una dintre maşini a fost blocată lângă râul Llobregat timp de câteva luni fără ca cineva să ştie cum să rezolve situaţia. Doresc să prezint instituţiilor europene riscul de prăbuşire al catedralei Sagrada Família. Pentru a conserva această capodoperă europeană de interes general, vă rog să analizaţi chestiunea, să opriţi lucrările pe care le desfăşoară guvernul spaniol şi să schimbaţi ruta tunelului.
Oldřich Vlasák
(CS) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, doresc să vă atrag atenţia asupra amânărilor în ceea ce priveşte invitaţia Sindicatelor autonome ale mecanicilor de tren din Europa (ALE) de a se alătura secţiunii căilor ferate din Comisia pentru dialog social. Din 2005, acest organism a reunit peste 100 000 de membri din 16 organizaţii europene ale mecanicilor de locomotivă şi a dorit să fie recunoscut ca partener social cu drepturi depline în secţiunea din dialogul social destinată căilor ferate. În ciuda îndelungatelor negocieri cu Federaţia europeană a lucrătorilor din transporturi, care la ora actuală este singurul reprezentant al intereselor angajaţilor în această comisie, nu s-a putut ajunge la un compromis care să permite ALE să apere în mod direct interesele membrilor săi. Cred că este o situaţie nefericită. Astfel cum a fost aprobat de Parlamentul European, dialogul social trebuie, după părerea mea, să permită pluralismul. Am convingerea că nicio organizaţie, nici măcar una care reprezintă 80% din angajaţii din sectorul european al căilor ferate, nu are dreptul de monopol, motiv pentru care fac apel la toate părţile implicate, inclusiv la Comisia Europeană, să creeze condiţiile pentru continuarea negocierilor.
Georgios Toussas  
Dle preşedinte, directivele Uniunii Europene şi legislaţiile statelor membre privind ziua de muncă de opt ore şi restructurările reacţionare, în general, creează condiţii medievale de muncă, care provoacă furia şi demonstraţii ale lucrătorilor. Comisia Europeană este zilnic asaltată de protestele fermierilor şi ale lucrătorilor indignaţi şi furioşi.
De pildă, orele de lucru pentru echipajele avioanelor şi pentru piloţi, astfel cum este prevăzut de Regulamentul (CE) nr. 1899/2006, depăşesc 14 ore de muncă pe zi, punând astfel în pericol vieţile lucrătorilor şi ale pasagerilor, după cum au demonstrat numeroase studii ştiinţifice.
Uniunea Europeană refuză să ţină cont de studiile ştiinţifice, deoarece se supune ordinelor grupurilor de afaceri care deţin monopolul şi care nu vor să sacrifice nici măcar un euro din profiturile lor pentru sănătatea lucrătorilor şi siguranţa zborurilor.
Solicităm reducerea orelor de muncă pentru piloţii şi echipajele de avion şi satisfacerea cerinţelor lucrătorilor. În plus, Comisia Europeană are un angajament atât faţă de Parlamentul European, cât şi faţă de lucrători.
Martin Ehrenhauser
(DE) Dle preşedinte, întregul proces de ratificare al Tratatului de reformă constituţională de la Lisabona a reprezentat o tragedie pentru democraţie şi pentru Uniunea Europeană. Ca tânăr deputat, aflat la prima legislatură, poate îmi veţi permite să spun că prin referendumuri pentru toţi cetăţenii Uniunii Europene am fi avut ocazia istorică să unim oamenii cu un proiect administrativ foarte elitist. Aţi avut ocazia să folosiţi referendumul pentru a insufla viaţă şi spirit ruinei emoţionale în care se află Uniunea Europeană. Totuşi, nu aţi profitat de ea. Dimpotrivă, aţi spus pur şi simplu "nu” unei democraţii mai directe şi "nu” participării cetăţenilor.
Tot ce pot spune este că asta nu e viziunea mea asupra democraţiei. Democraţia presupune separarea puterilor şi o linie de demarcaţie clară între opoziţie şi guvern. Asta reprezentăm şi pentru asta ne luptăm.
László Tőkés
(HU) Dle preşedinte, permiteţi-mi să încep prin a spune că ceea ce a spus dna Beňová nu este adevărat. Cinci tineri maghiari au petrecut deja cinci ani de închisoare în Serbia după ce, beţi fiind, au fost implicaţi într-o încăierare în oraşul Temerin, din sud. Au fost pronunţate sentinţe cuprinse între 10 şi 15 ani. Au fost condamnaţi la un total de 61 de ani şi cazul lor a fost folosit de naţionalişti ca propagandă electorală. Nici chiar cei care au comis crime în timpul războiului din Balcani nu au primit pedepse atât de dure. În aceeaşi perioadă, în jur de 300 de maghiari au fost bătuţi în Serbia fără să se ia nicio măsura legală. De aici rezultă un raport de 300 la 1.
În ianuarie 2005, Parlamentul European a trimis în Serbia o delegaţie pentru a constata faptele. Cu toate acestea, încă aşteptăm ca Subcomisia pentru drepturile omului să analizeze raportul privind ancheta referitoare la bătăile brutale la care au fost supuşi maghiarii. Solicit Parlamentului şi Preşedintelui Jerzy Buzek să elibereze din închisoare tinerii din Temerin. UE trebuie să stipuleze ca o condiţie prealabilă pentru aderarea Serbiei funcţionarea sistemului juridic fără discriminări, precum şi prinderea adevăraţilor răufăcători, adică a criminalilor de război sârbi, în loc de a da verdicte intimidante şi dăunătoare.
Zigmantas Balčytis
Dle preşedinte, ţara mea, Lituania, se aseamănă din multe puncte de vedere cu Irlanda şi faptul că cetăţenii ei au votat în favoarea Tratatului de la Lisabona a demonstrat în mod clar dorinţa acestora de a avea o Europă mai puternică şi mai eficientă. A demonstrat clar că, în timpuri de criză, nu putem acţiona singuri pentru a asigura prosperitatea popoarelor noastre.
Mai mult ca niciodată, Comunitatea trebuie să acţioneze la unison, baza fiind solidaritatea dintre statele membre. Europa trece printr-o perioadă grea şi reformele propuse de Tratatul de la Lisabona ne vor da un impuls pentru stabilire unei structuri instituţionale mai eficiente care, cu siguranţă, va conduce la politici mai coerente în multe domenii. Este, într-adevăr, o mare realizare, atât pentru Europa, cât şi pentru fiecare dintre noi.
Felicit încă o dată poporul irlandez pentru decizia lui de a avea o Uniune mai bună şi mai prosperă.
Frédérique Ries
(FR) Dle preşedinte, luni - fapt care nu a fost trecut cu vederea de nimeni - producătorii de lapte din patru colţuri ale Europei au demonstrat din nou la Bruxelles pentru a afirma, pentru a proclama disperarea şi dezastrul cu care se confruntă din cauza prăbuşirii preţurilor laptelui, fapt ce îi împiedică să-şi continue activitatea. Mai mult decât atât, în joc este chiar viitorul lor.
Apelul la o nouă formă de reglementare este susţinut astăzi de o largă majoritate a statelor membre sau, după cum o vom numi de acum, de G20 al produselor lactate. Cred că acum, mai mult ca niciodată, a sosit timpul să luăm decizii, ceea ce cu siguranţă se va întâmpla la următorul Consiliu - formal, de data aceasta - al miniştrilor agriculturii, care va avea loc la Luxemburg, la 19 octombrie. Este extrem de urgent. O criză de o asemenea amploare nu poate deveni obiectul unui studiu al unei comisii, aşa cum s-a întâmplat în urmă cu două zile.
Pe scurt, am două întrebări pentru Preşedintele Buzek, pe care sper că i le veţi transmite. Am aflat că azi dimineaţă s-a întâlnit cu Cecilia Malmström, ministrul suedez al afacerilor europene, şi aş dori să ştiu dacă aceasta i-a putut confirma angajamentul preşedinţiei de a găsi o soluţie urgentă la această criză, în conformitate cu rezoluţia pe care am votat-o la ultima sesiune de la Strasbourg.
În cele din urmă, referitor la acest grup la nivel înalt, acest grup de reflecţie lansat acum două zile. Înainte şi începând cu viitoarea intrare în vigoare a Tratatului de la Lisabona, ştim că Parlamentul nostru va deveni factor de codecizie pe picior de egalitate, colegislator. Cred că ar fi logic să fim incluşi în lucrările acestui grup la nivel înalt.
Laima Liucija Andrikien
(LT) În august, Maijus Ivanilovas, cetăţean lituanian în vârstă de 35 de ani şi director al editurii care tipăreşte cotidianul "Respublika”, deci o persoană cu un loc de muncă şi un venit stabile, a fost închis în Belarus, nu departe de Minsk, şi a petrecut deja două luni într-o închisoare din oraşul belarus Zhodin, fără proces şi fără vreo dovadă a vinovăţiei sale. Cu câteva zile în urmă, a fost prelungită perioada de detenţie a dlui Ivanilovas pentru că timp de două luni, autorităţile nu au putut găsi nicio dovadă a vinovăţiei sale. Este important să precizăm că, încă din copilărie, dl Ivanilovas suferă de astm bronşic. Din informaţiile pe care le au părinţii lui, este închis într-o celulă cu alţi 26 de prizonieri, care însă nu are decât 6 paturi şi în care se fumează în permanenţă. Marijus are atacuri de astm dar nu i se permite să primească tratament şi nici să primească vizitele celor dragi şi nici măcar vizita consulului lituanian. Dle preşedinte, acest lucru se întâmplă într-o ţară vecină. Aşa este tratat cetăţeanul unui stat membru al UE - Lituania! Fac apel la dumneavoastră să luaţi toate măsurile care vă stau în putere pentru a obţine eliberarea imediată a lui Marijus Ivanilovas, deoarece nu există nicio dovadă a vinovăţiei lui şi acuzaţiile sunt nefondate. Dlui Ivanilovas trebuie să i se permită să se întoarcă în Lituania. Are nevoie urgentă de îngrijiri medicale.
Daciana Octavia Sârbu
Anul trecut, în decembrie, Uniunea Europeană şi-a luat un angajament istoric pentru reducerea emisiilor de carbon, confirmându-şi astfel statutul de lider în eforturile de combatere a schimbărilor climatice.
Putem fi mândri de rolul jucat de Parlamentul European prin adoptarea unei legislaţii care conţine nu numai reducerea nivelului de poluare, ci şi măsuri concrete prin care pot fi atinse aceste angajamente, având drept rezultat stabilirea creşterii temperaturii globale.
În cazul negocierilor de la Copenhaga, din luna decembrie, trebuie să obţinem angajamente ferme în vederea reducerii emisiilor şi a suportului financiar acordat ţărilor din lumea a treia pentru atenuarea şi adaptarea la schimbările climatice. Dar o legislaţie referitoare la schimbările climatice nu poate fi adoptată în Statele Unite înaintea Conferinţei de la Copenhaga, deci administraţia Obama va lupta pentru a conduce negocierile, însă fără un mandat clar.
Poziţia comună a Uniunii Europene nu trebuie irosită. Este crucial pentru noi să acţionăm printr-o singură voce şi să-i încurajăm pe ceilalţi să ne urmeze în procesul de reducere a emisiilor. <BRK>
Sergej Kozlík
(SK) Reprezentanţii Ungariei induc în eroare opinia publică europeană, afirmând multe neadevăruri. Susţin, de pildă, că cetăţenii pot fi amendaţi dacă folosesc o limbă minoritară, că doctorii de naţionalitate maghiară vor putea lucra doar în slovacă, limba oficială, sau că slujbele religioase pot fi ţinute doar în limba oficială.
Tocmai am auzit un deputat maghiar susţinând fals că poliţiştii nu le pot răspunde turiştilor în maghiară sau engleză. Nimic nu este adevărat. Dimpotrivă, legislaţia modificată sporeşte posibilităţile de utilizare a limbilor minorităţilor etnice în raport cu situaţia anterioară. Modificarea nu aduce atingere comunicării private dintre cetăţeni şi nu impune amenzi pentru indivizi. Conformitatea legislaţiei modificate cu standardele internaţionale a fost confirmată de autorităţile europene din domeniul minorităţilor - Înaltul Comisar al OSCE, Knut Vollebæk, şi comisarul UE Leonard Orban. După părerea mea, comunitatea maghiară exploatează acest caz în încercarea de a ascunde extremismul care ia amploare şi uciderea romilor în Ungaria.
Joanna Senyszyn
(PL) Dle preşedinte, regret că trebuie să vă informez că drepturile celor care părăsesc biserica catolică în Polonia sunt încălcate. Împotriva voinţei apostaţilor, datele lor personale nu sunt şterse din arhivele parohiilor. Dimpotrivă, continuă să fie folosite. Acestea sunt instrucţiunile privind protecţia datelor cu caracter personal în activitatea bisericii catolice din Polonia. Faptele la care ne referim nu se bazează pe Actul privind protecţia datelor cu caracter personal, ci - ascultaţi cu atenţie - pe dispoziţiile legii canonice.
Cum se face că în Polonia, care susţine că este un stat de drept, legislaţia canonică prevalează asupra legislaţiei elaborate de Parlament? De ce legislaţia canonică guvernează drepturile cetăţenilor care nu sunt catolici? Cum este posibil ca inspectorul general pentru protecţia datelor cu caracter personal să nu aibă nicio autoritate de a controla arhivele bisericii? Există doar o explicaţie: Polonia este un stat bisericesc. Parlamentul European trebuie să reacţioneze.
Cristian Silviu Buşoi
Subiectul intervenţiei mele de astăzi se leagă de cel mai important eveniment care a avut loc în ultima perioadă în Uniunea Europeană, şi anume rezultatul pozitiv al referendumului organizat de Irlanda în vederea ratificării Tratatului de la Lisabona.
Doresc să mă alătur şi eu colegilor mei care au avut şansa astăzi să felicite poporul irlandez pentru acest semnal foarte clar pentru a-şi decide opţiunea de a continua integrarea europeană pe plan politic. Nu a căzut pradă discursurilor populiste care atrăgeau atenţia asupra unor consecinţe negative pentru că, e foarte clar, acest tratat va aduce un plus de eficienţă şi democraţie în funcţionarea instituţiilor europene.
Cred, de asemenea, că preşedintele Cehiei are obligaţia de a respecta angajamentele luate atunci când s-a negociat acest tratat şi să nu obstrucţioneze în mod nejustificat punerea lui în aplicare. Avem nevoie de acest tratat pentru a închide capitolul instituţional, cel puţin pentru o perioadă, şi pentru a ne ocupa mai mult de politicile Uniunii. E nevoie de ratificarea cât mai rapidă de către cele două state, Polonia şi Cehia, pentru a putea face numirile în noile funcţii prevăzute de tratat, atât în ceea ce priveşte Comisia cât şi la nivelul Consiliului. <BRK>
Edit Bauer
(HU) Şi la ultima sesiune parlamentară, ca şi acum, s-a vorbit mult despre legislaţia slovacă privind politica lingvistică. Nu e o coincidenţă. Contrar declaraţiilor făcute, această lege limitează posibilităţile minorităţilor de a-şi folosi propria limbă, deşi e adevărat că limbile minorităţilor pot fi folosite într-o arie foarte restrânsă a vieţii publice. Nu este însă adevărat că evităm o dezbatere pe această temă deoarece, dacă cineva încearcă sa ajungă la un acord în această privinţă în cinci minute în faţa a 10 ziarişti, probabil va da greş. Doresc să atrag atenţia asupra faptului că, din moment ce această lege a fost redactată prost şi cu rea-credinţă, creează nesiguranţă juridică căci, în două zile, ministerul slovac culturii a dat trei explicaţii diferite pentru câteva articole din lege.
A provocat frica în rândul oamenilor. Cunoaştem deja câteva situaţii în care angajatorii le-au cerut angajaţilor să vorbească slovacă. Regret profund faptul că trebuie să ridicăm aici această problemă. Sper că Tratatul de la Lisabona ne va da posibilitatea să tratăm adecvat chestiunea drepturilor omului şi a drepturilor minorităţilor.
Josefa Andrés Barea
(ES) Dle preşedinte, pirateria este o problemă de interes pentru acest Parlament, pentru statele membre şi, bineînţeles, pentru Spania, deoarece o navă de pescuit spaniolă cu 36 de oameni la bord a fost capturată în apele Oceanului Indian.
În primul rând, doresc să îmi exprim solidaritatea cu membri echipajului şi familiile acestora şi, bineînţeles, sprijinul pentru guvernul spaniol pentru a asigura eliberarea lor rapidă.
Cu toate acestea, nu vorbim de o problemă specifică a flotei spaniole de pescuit de ton, ci de o problemă care afectează trei ţări - Franţa, Italia şi Spania - care pescuiesc în apele internaţionale, în afara zonei exclusive a Somaliei. În acest context, este necesar un răspuns internaţional şi măsuri europene comune de prevenire şi reacţie. Ceea ce înseamnă mai multe resurse alocate îmbunătăţirii operaţiunii Atlanta, care există deja şi a avut succes în ceea ce priveşte reducerea numărului de vase capturate în 2009, comparativ cu 2008.
În cele din urmă, doresc să menţionez sprijinul pe care ar trebui să îl oferim pentru organizarea unei reuniuni internaţionale la nivel înalt privind pirateria din Somalia, pentru că trebuie să ameliorăm relaţiile internaţionale, în scopul de a elimina aceste probleme de la rădăcină şi pentru că trebuie să îmbunătăţim dialogul internaţional.
Chris Davies
Dle preşedinte, mulţi membri ai acestei instituţii au felicitat azi poporul irlandez pentru decizia acestuia de a respinge apelurile lui Nigel Farage şi ale Partidului pentru Independenţa Regatului Unit şi de a vota cu o majoritate copleşitoare în favoarea Tratatului de la Lisabona.
Poate că deputaţii ar trebui să compătimească, de asemenea, poporul britanic, pentru că noi trebuie să îl suportăm zilnic pe dl Farage. Majoritatea zdrobitoare din Irlanda nu e, după părerea lui, decât o "victorie pentru băieţii bătăuşi”. Mă tem că cuvintele sale sunt tipice pentru cineva care recurge la denaturări şi înşelăciuni şi uneori chiar la minciuni în ceea ce priveşte Uniunea Europeană. Mult prea adesea, aceste cuvinte nu sunt contestate de către jurnalişti.
Însă hiperbola se poate transforma în nebunie. Acum compară campania din Irlanda cu brutalităţile care au avut loc la ultimele alegeri din Zimbabwe. Descrie tratatul care dă dreptul fiecărui stat membru de a se retrage din Uniune ca sfârşitul independenţei. Dar trebuie să manifestăm compasiune. Parlamentul dispune de un serviciu medical. Dle preşedinte, vă rog să invitaţi bărbaţii în halate albe să-şi ofere serviciile colegului nostru. Poate vărsa oricâte inepţii despre Europa, dar îl pot ajuta să nu se înece cu ele.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Aş dori să vorbesc aici, în Parlamentul European, de declaraţia episcopilor polonezi şi germani cu ocazia celei de-a 70-a aniversări de la izbucnirea celui de-al doilea război mondial. În acest moment deosebit, când gândurile multor oameni se întorc către acele evenimente traumatice, ni s-a atras atenţia că trebuie să avem o grijă deosebită de generaţia tânără, pentru ca aceasta să poată afla în mod corespunzător şi pe deplin adevărul istoric şi să poată construi un viitor comun pe baza acestui adevăr.
Este imposibil să nu reamintim aici prima scrisoare a episcopilor polonezi către episcopii germani din 1965, care încuraja reconcilierea şi stabilirea de relaţii de parteneriat între ţările noastre.
Azi, ca şi atunci, dorim să construim relaţii de prietenie şi încredere între naţiunile noastre. Însă, cu toate că ne aflăm pe acelaşi drum al reconcilierii, astăzi ne aflăm într-un loc diferit. Haideţi să creăm împreună o Europă, o Europă a cooperării şi prieteniei, o Europă a valorilor întemeiate pe fundamente creştine şi care au constituit bazele pentru crearea Europei de către părinţii fondatori ai Comunităţii Europene. Prin urmare, în interesul viitorului nostru comun, ar trebuie să tratăm corespunzător avertismentele şi recomandările din declaraţia comună a episcopilor polonezi şi germani.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Doamnelor şi domnilor, s-au spus deja multe despre chestiunea minorităţilor. Aş dori să vă dau un exemplu pozitiv în acest domeniu. Serbia a adoptat o lege privind autonomia culturală care este unică în întreaga Europă şi pozitivă nu doar pentru Uniunea Europeană, ci şi pentru Europa.
Potrivit acestei legi, 13 minorităţi, printre care slovaci, români, maghiari, etc., îşi pot alege direct consiliile naţionale. Aceste consilii naţionale sunt finanţate de la buget şi, în conformitate cu această autonomie culturală, pot conduce şi controla instituţiile relevante. O altă lecţie care merită a fi reţinută este că minorităţile au fost implicate în redactarea acestei legi. Prin urmare, Serbia poate da un exemplu multor ţări din UE, cum ar fi Franţa, Slovacia şi altele, în ceea ce priveşte modul de a garanta juridic drepturile minorităţilor. Acest lucru reprezintă, de asemenea, un pas major al Serbiei către integrarea europeană.
Iuliu Winkler
Dle preşedinte, ca deputat maghiar din România, nu voi vorbi azi despre limba slovacă, deşi mă tem că aş avea un motiv întemeiat să o fac. Doresc, în schimb, să vorbesc despre decizia noastră de astăzi de a înfiinţa o comisie specială pentru criza economică.
Această decizie dovedeşte responsabilitatea Parlamentului nostru în cea mai mare provocare cu care se confruntă Europa în acest moment. Comisia specială va reafirma poziţia Uniunii Europene în ceea ce priveşte noua guvernare financiară mondială, dar va interacţiona şi cu statele membre, în scopul de a aplica cât mai bine măsurile Comunităţii destinate stimulării creşterii economice durabile.
Este esenţial ca noile state membre din centrul şi estul Europei să primească sprijinul necesar pentru relansarea economică. Coordonarea eforturilor de relansare trebuie să fie mai eficientă, coordonarea consolidată nefiind doar responsabilitatea guvernelor, ci şi a Bruxelles-ului.
Ne confruntăm cu o perspectivă economică complicată însoţită de iminenţa unor mişcări sociale grave. De aceea, Uniunea Europeană trebuie să fie capabilă să reacţioneze în cel mai eficient mod posibil la înrăutăţirea situaţiei din regiune, iar Parlamentul trebuie să adopte poziţia de lider în această privinţă.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Dle preşedinte, cu câteva zile în urmă, 36 de persoane au fost răpite în timp ce pescuiau în apele Oceanului Indian sub egida unui acord aprobat de Comisia Europeană.
La 15 septembrie, am condamnat situaţia periculoasă în care se află aceşti lucrători lipsiţi de apărare. Am înaintat câteva măsuri concrete, dar nu s-a întreprins nimic.
Din nefericire, acum am ajuns în situaţia de a vorbi despre cei care au fost răpiţi şi sunt ţinuţi ostateci de către piraţi.
Prin urmare, solicit Comisiei Europene să fie fermă şi să recomande statelor membre să plaseze soldaţi pe navele de pescuit şi cer ca această recomandare să fie adresată guvernului spaniol, pentru că a fost o măsură eficientă. Franţa a adoptat această măsură şi putem vedea rezultatele.
Acest Parlament a recunoscut, într-o rezoluţie, că sectorul pescuitului este lipsit de apărare deoarece s-a acordat prioritate navelor comerciale. Este un fapt recunoscut şi de Comisia Europeană înainte de captură şi, de aceea, solicităm ca această protecţie să fie extinsă şi asupra navelor de pescuit.
De asemenea, îl rog pe Preşedinte să exprime şi să transmită solidaritatea şi sprijinul nostru pentru cei care au fost răpiţi şi familiile lor şi să-l invite pe comandantul navei, după eliberare, la Parlament.
Ádám Kósa
(HU) S-a vorbit mult mai devreme despre minorităţi. Eu aş dori să atrag atenţia şi asupra celor 50 de milioane de persoane cu handicap care trăiesc în Uniunea Europeană. Le consider ca fiind minoritatea cea mai numeroasă. Criza financiară îi afectează cel mai puternic. Doresc să subliniez faptul că aceşti oameni sunt primii care îşi pierd locurile de muncă, cărora le scad veniturile, care au puţine oportunităţi de a-şi găsi un mijloc de trai şi trec printr-o scădere a nivelului de trai, fără a mai vorbi sprijinul tot mai scăzut acordat organizaţiilor sociale care îi reprezintă.
Cea mai importantă lecţie pe care trebuie să o învăţăm din actuala criză este că merită să investim în oameni, inclusiv în mod individual, chiar mai mult decât alte tipuri de investiţii. Factorii de decizie politici şi economici au responsabilitatea de a ţine seama de persoanele cu handicap. Prin urmare, solicit să faceţi tot ce se poate pentru ei, astfel încât aceştia să aibă parte de un tratament mai echitabil. Subliniez acest lucru pentru că 50 de milioane de persoane pot avea un cuvânt greu de spus în Uniunea Europeană şi este în interesul nostru să asigurăm şanse egale în societate.
Nessa Childers
Dle preşedinte, sunt, desigur, încântată că Tratatul de la Lisabona a fost ratificat în ţara mea. Cu toate acestea, s-a văzut în această după-amiază că dezbaterea privind Tratatul de reformă a oscilat între realitate şi distracţie şi nu trebuie să rămânem încremeniţi. Realitatea este că lumea s-a schimbat fundamental în ultimele decenii, o mult mai pare parte din ea concurând acum cu noi pe o piaţă globală.
Europa trebuie pur şi simplu să dea dovadă de un comportament mai coerent dacă vrea să prospere. Tratatul obligă acum instituţiile europene să fie mai democratice şi mai receptive la fiecare cetăţean european în parte. Carta drepturilor fundamentale insistă asupra acestui lucru. Nu ne permitem luxul de a acţiona doar în interesul propriilor naţiuni; trebuie să consolidăm Uniunea pe care o reprezintă fiecare dintre noi. Aşa cum am făcut prin referendumul nostru, trebuie să continuăm să spunem cine şi ce suntem.
Iosif Matula
Fondurile europene constituie, în contextul crizei economice actuale, elemente esenţiale în vederea atingerii obiectivelor de convergenţă pentru regiunile mai puţin dezvoltate din statele membre.
De la acest enunţ până la absorbţia efectivă a fondurilor de către beneficiari există o cale lungă şi nu tocmai simplă, fiind îngreunată de o serie de norme birocratice europene. Într-o perioadă în care noi, parlamentarii europeni, semnalăm efectele crizei economice şi luăm măsuri de urgentare şi simplificare a normelor de accesare a fondurilor, statele membre nu beneficiază rapid şi pe deplin de aceste măsuri.
Doresc să aduc în acest sens un semnal concret din România. Proiecte finanţate prin Fondul social european, privind ameliorarea condiţiilor de muncă ale lucrătorilor, precum şi creşterea numărului de angajaţi în cadrul unor companii, încă se derulează cu dificultate.
Vreau să solicit urgentarea punerii în aplicare a măsurilor de simplificare a procedurilor de accesare a fondurilor care facilitează crearea locurilor de muncă în regiunile Europei. <BRK>
Alan Kelly
Dle preşedinte, solicit cu insistenţă Parlamentului să se asigure că cele 14,8 milioane EUR promise lucrătorilor din vestul Irlandei în zone ca Limerick, Kerry şi Tipperary şi care au lucrat pentru compania Dell Computers şi furnizorii acesteia să fie alocate cât mai repede posibil. Aceşti bani au fost promişi de preşedintele Comisiei în cadrul Fondului de ajustare la globalizare, cu ocazia unei vizite recente la Limerick. Nu există cale de întoarcere şi, oricare ar fi problemele legate de protocol şi de felul în care este administrat acest fond, acestea trebuie depăşite imediat. Parlamentul nu trebuie să întârzie alocarea acestor bani, care ar da regiunii un stimul economic atât de necesar. S-a estimat că unul din cinci oameni din regiunea de centru-vest a Irlandei lucra pentru Dell şi furnizorii acesteia, prin urmare această zonă a fost grav afectată.
De aceea, solicit Comisiei să revizuiască normele privind ajutorul de stat. Acestea au fost elaborate în 2006, înainte de imensul şoc produs de închiderea Dell şi a altor industrii. Solicit Comisiei să includă regiunea de centru-vest a Irlandei ca zonă cu o rată foarte ridicată a şomajului în cadrul revizuirii normelor privind ajutorul de stat de anul viitor, astfel încât să poată beneficia de atât de necesara finanţare din partea UE.
Csaba Sógor
(HU) Dle preşedinte, rolul Parlamentului European - şi îl citez pe preşedintele acestuia - este de a media între partide şi, dacă este necesar, între ţări aflate în conflict. Parlamentul nu trebuie să se implice doar în stingerea focului, ci ar trebuie să contribuie şi la prevenirea lui.
De pildă, Parlamentul ar trebui să adopte o lege-cadru privind minorităţile, care să garanteze drepturile minorităţile. Minorităţile au dreptul să se simtă în siguranţă. O astfel de lege-cadru va asigura faptul că minorităţile nu sunt la mila guvernelor, a organizaţiilor extremiste şi a unor acţiuni ca legea slovacă privind politica lingvistică care pedepseşte minorităţile pentru că îşi folosesc limba maternă. Este inacceptabil că în interiorul Uniunii Europene organizaţiile minorităţilor sunt interzise, plăcuţele cu inscripţii bilingve ale numelor locurilor sunt vopsite şi organizaţiile extremiste organizează demonstraţii împotriva minorităţilor.
O parte din rolul Parlamentului European este de a pune în aplicare legislaţia care protejează drepturile omului, previne discriminarea şi garantează că minorităţile sunt tratate ca fiinţe umane cu drepturi depline în ţara în care s-au născut.
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Dle preşedinte, ca urmare a capturării navei de pescuit spaniole Alakrana de către piraţi în Oceanul Indian, doresc să menţionez decizia fermă a guvernului spaniol, cu sprijinul Uniunii Europene, de a elibera cei 36 de membri ai echipajului - 16 dintre ei sunt spanioli - de a-i aduce acasă în siguranţă şi de a aduce piraţii în faţa justiţiei.
Datorită Atlantei, operaţiunea europeană care a început în decembrie 2008, la iniţiativa Franţei şi Spaniei, la care s-au alăturat şi alte ţări ale Uniunii Europene, dispunem acum de o desfăşurare de forţe importante în zonă. Însă zona de protecţie nu se întinde până în locul în care pescuiesc pescarii, motiv pentru care facem apel la operatorii de nave să nu iasă din zona de siguranţă şi solicităm Uniunii Europene şi statelor membre extinderea către sud a zonei de acoperire a Atlantei şi alocarea de resurse suplimentare pentru a garanta libera circulaţie a 20 000 de nave pe un ocean a cărui suprafaţă este de trei ori mai mare decât a Mediteranei.
Deşi desfăşurarea de forţe a garantat accesul navelor comerciale care au transportat în Somalia 227 000 de tone pentru Programul alimentar al Naţiunilor Unite, acum trebuie să facem un efort pentru a asigura munca zecilor de nave de pescuit europene care pescuiesc în acea zonă.
În cele din urmă, îndemnăm statele membre să îşi mobilizeze serviciile de informaţii şi de securitate pentru a găsi şi aresta intermediarii care furnizează indicii piraţilor şi sunt plătiţi pentru răscumpărări şi care acţionează de pe teritoriu european.
Seán Kelly
Dle preşedinte, s-a vorbit mult în ultimele două ore, iar în Irlanda în ultimele săptămâni, despre lipsa de comunicare şi necesitatea de a aduce Europa mai aproape de cetăţeni.
Am o sugestie: cred că în viitor ar trebui să dezbatem această problemă în Parlament, în special pentru a afla părerile deputaţilor europeni referitor la cum pot fi ei înşişi şi Comisia implicaţi în acest domeniu, deoarece, în trecut, guvernele naţionale s-au dovedit reticente în a recunoaşte meritele Uniunii Europene şi, ca urmare, cetăţenii nu sunt informaţi.
Acum, având în vedere că avem competenţe şi oportunităţi sporite, ar trebui să profităm de ocazie pentru a discuta problema în Parlament şi să venim cu idei şi propuneri despre cum putem reduce efectiv acest deficit pentru a apropia Europa de cetăţeni. Ar fi un exerciţiu care merită făcut.
Silvia-Adriana Ţicău
Consiliul European din iunie 2009 a solicitat Comisiei Europene să elaboreze şi să prezinte o strategie pentru regiunea Dunării până la sfârşitul anului 2010.
Comisia Europeană şi statele membre ar trebui să adopte o strategie europeană comună, care să unifice iniţiativele existente privind Dunărea şi să mărească importanţa acestui fluviu în cadrul politicilor Uniunii Europene. Strategia pentru regiunea Dunării ar trebui să se concentreze pe obiective şi proiecte comune în domeniul transportului, energiei, mediului şi al cooperării culturale.
Anul trecut, Comisia de transport şi turism a Parlamentului European a organizat o delegaţie în regiunea Dunării, pentru a cunoaşte şi promova potenţialul acestui fluviu în cadrul politicilor europene. Una dintre principalele concluzii ale acestei delegaţii a fost aceea de a crea în Parlamentul European un inter-grup pentru promovarea Dunării. Prin crearea acestui inter-grup, Parlamentul European îşi reafirmă angajamentul de a participa şi sprijini, în mod activ, atât elaborarea strategiei pentru regiunea Dunării, cât şi implementarea acesteia. <BRK>
Teresa Riera Madurell
(ES) Dle preşedinte, doresc să atrag atenţia acestei instituţii asupra faptului că la 27 septembrie a fost a 30-a aniversare a Zilei mondiale a turismului, desfăşurată sub sloganul "Turism - celebrarea diversităţii”, într-o perioadă în care aşteptăm cu toţii intrarea rapidă în vigoare a Tratatului de la Lisabona, care include turismul ca nouă sferă de acţiune pentru Uniunea Europeană.
Una dintre provocările sectorului este ameliorarea ofertei de experienţe turistice pentru toată lumea, fără discriminări.
Astfel cum s-a subliniat în Declaraţia de la Montreal, accesul la agrementul turistic pentru toată lumea înseamnă şi implicare în lupta împotriva inegalităţilor şi a excluderii celui diferit din punct de vedere cultural, a celor cu posibilităţi sau abilităţi reduse sau a celor care trăiesc în ţări în curs de dezvoltare.
Parlamentul a transpus această ambiţie într-un proiect-pilot privind turismul social, care va fi dezvoltat de Comisie anul acesta. Acest proiect este motivat şi de faptul că turismul social contribuie la ocuparea forţei de muncă prin combaterea dependenţei de sezon - una dintre problemele majore ale sectorului - şi creează o egalitate mai palpabilă, mai multe locuri de muncă şi locuri de muncă care durează mai mult.
Doamnelor şi domnilor, acesta este obiectivul nostru.
María Paloma Muñiz De Urquiza
(ES) Dle preşedinte, în urmă cu doar câteva ore, Cristo Ancor Cabello a fost ucis la Herat, în Afganistan. A fost un soldat spaniol din Forţele internaţionale de asistenţă pentru securitate, forţe care acţionează în cadrul unui mandat de la Naţiunile Unite, în care soldaţi de foarte multe naţionalităţi diferite efectuează misiuni foarte dificile pentru a ameliora condiţiile de viaţă şi securitatea populaţiei civile afgane şi merită recunoştinţa noastră.
Dle preşedinte, vă rog să transmiteţi familiei lui condoleanţe din partea Parlamentului European, precum şi sprijinul şi solidaritatea noastră către colegii lui soldaţi, printre care se numără cinci răniţi.
Dle preşedinte, doresc să adaug şi faptul că guvernul spaniol îşi menţine angajamentul ferm de a asigura securitatea tuturor trupelor aflate în misiune de pace nu doar în Afganistan, ci peste tot în lume.
Vasilica Viorica Dăncilă
Ultimele două valuri de extindere a Uniunii Europene au adus numeroase beneficii, atât vechilor cât şi noilor state membre, dar a ridicat, în acelaşi timp, o serie de provocări.
La doi ani de la aderarea la Uniunea Europeană, România este printre ţările cu cele mai reduse rate de succes în accesarea fondurilor europene. Procedura de accesare a banilor europeni este destul de stufoasă şi complicată. Fondurile structurale şi de coeziune sunt pârghii financiare, care pot duce la relansarea economiei, mai ales în condiţiile actualei crize.
În acest context, consider că avem nevoie de reguli simple de accesare a fondurilor structurale, pentru ca banii europeni să ajungă cât mai rapid la beneficiari. O atenţie deosebită trebuie acordată eliminării tuturor acestor dificultăţi, care blochează accesul la banii comunitari şi descurajează oamenii în scopul obţinerii de sprijin financiar european.
Este necesar de a încuraja eforturile la nivel european, în vederea simplificării procedurilor de accesare a fondurilor destinate României, pentru a accelera punerea în aplicare şi absorbţia rapidă a acestora. <BRK>
Preşedintele
Acest punct a fost închis.
(Şedinţa a fost suspendată la ora 20.40 şi reluată la ora 21.00)
