Aplicarea Directivei serviciilor (dezbatere)
Preşedinta
Următorul punct este dezbaterea privind
întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Consiliului privind punerea în aplicare a Directivei 2006/123/CE, de Malcolm Harbour, Andreas Schwab, Evelyne Gebhardt, Cristian Silviu Buşoi, Heide Rühle, Adam Bielan, Kyriacos Triantaphyllides şi Matteo Salvini, în numele Comisiei IMCO (O0107/2009 - B70216/2009), şi--
întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei privind punerea în aplicare a Directivei 2006/123/CE, de Malcolm Harbour, Andreas Schwab, Evelyne Gebhardt, Cristian Silviu Buşoi, Heide Rühle, Adam Bielan, Kyriacos Triantaphyllides şi Matteo Salvini, în numele Comisiei IMCO (O0114/2009 - B70219/2009).
Malcolm Harbour
autor. - Dnă preşedintă, este un privilegiu pentru mine să pot face prima intervenţie în Parlament de la alegerea mea ca preşedinte al Comisiei pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor şi să prezint această întrebare în numele tuturor grupurilor politice din comisie şi al coordonatorilor. Sunt foarte încântat că mulţi membri noi ai comisiei se află aici în această seară pentru a mă susţine şi pentru a contribui la dezbatere.
Nu cred că acest Parlament are nevoie să i se reamintească importanţa Directivei privind serviciile. Prin dezlănţuirea puterii pieţei unice într-un sector care cuprinde probabil 70 % din economia europeană, locurile de muncă astfel create şi efectul dinamic al acestora sunt foarte necesare în acest moment, în condiţiile de stagnare cu care ne confruntăm.
Această directivă este foarte amplă. Are multe elemente noi. Este complicată în multe privinţe. A solicitat multă atenţie. Transpunerea sa, în mod consistent şi deplin, este absolut vitală pentru funcţionarea sa eficientă. În centrul acestei directive se află prevederea conform căreia statele membre vor elimina barierele din calea afacerilor şi în special măsurile din propria legislaţie naţională care discriminează companiile de servicii care doresc să facă afaceri. Credeţi-mă, există literalmente sute de propuneri legislative sau părţi de legislaţie în diferite ţări, care au trebuit modificate ca urmare a acestei propuneri. În cazul în care nu se vor mobiliza toţi colegii şi toate statele să facă acest lucru, discriminarea va continua. Acest lucru trebuie realizat cu consecvenţă. Altfel, acele bariere vor continua să rămână.
De aceea, aş dori înainte de toate să mulţumesc în special Comisiei pentru rolul principal pe care l-a jucat în gestionarea şi coordonarea între statele membre a întregului proces de aplicare şi transpunere a acestei legislaţii. Aş mai dori să-i mulţumesc Consiliului şi, desigur, Consiliilor succesive - întrucât această propunere a fost aprobată în anul 2006 - care au condus procesul pe care l-am văzut de fapt la reuniunile la nivel înalt în cadrul cărora se cerea transpunerea coerentă a acestei directive.
Aş dori să îi spun mai ales dnei Cecilia Malmström, ministrul prezent astăzi aici, cât de impresionată a fost comisia de munca depusă de Suedia cu ocazia unei misiuni pe care am întreprins-o în această ţară în luna septembrie. Consider că ei reprezintă un exemplu de urmat pentru mulţi alţi oameni şi în special prin meticulozitatea cu care se asigură că autorităţile publice din Suedia, de la toate nivelurile, îşi înţeleg obligaţiile are le revin prin dreptul european, pentru a putea autoriza companiile de servicii care provin din alte zone ale Uniunii Europene.
Întrebarea noastră din această seară se referă cu precădere la ceea ce noi înţelegem a fi cele mai importante elemente care trebuie puse în practică cât mai curând cu putinţă. Statelor membre li s-a cerut să treacă prin procesul de examinare a legislaţiei lor pentru a găsi, cum spuneam, acele elemente discriminatorii. Însă transpunerea din data de 28 decembrie nu este decât începutul procesului de eliminare a obstacolelor, deoarece fiecare ţară urmează să vină cu o listă de propuneri care discriminează alte ţări şi care, cred ei, se justifică prin servirea interesului public. Acel proces de evaluare reciprocă - care este complet inedit - solicită autorităţilor altor state membre să-şi evalueze între ele propunerile discriminatorii ale fiecăreia. Aceasta va reprezenta partea vitală care începe şi o vom urmări cu deosebit interes. Am dori să auzim în această seară cum îşi propune Comisia să abordeze acest proces. Am mai dori să aflăm de la Consiliu ce sprijin va oferi acesta. De asemenea, am dori să primim o asigurare că acesta nu va fi un proces desfăşurat în spatele uşilor închise, deoarece consumatorii şi firmele, precum şi alte grupuri de interese vor dori să ştie cum va decurge acest proces. Vrem să vedem acea listă. Vrem să vedem lista de reglementări şi statute interne pe care doresc să le păstreze statele membre.
În al doilea rând, este vorba de informaţia şi accesul la proceduri prin tehnologia electronică. Înfiinţarea ghişeelor unice pentru firme este o propunere revoluţionară, din nou, în orice directivă europeană. Statelor membre li se solicită să pună la dispoziţie acele informaţii şi accesul la proceduri necesar firmelor pentru a le permite să desfăşoare operaţiuni comerciale prin acele sisteme. Este vital să avem o instalare deplină şi completă a sistemelor.
Iată care este întrebarea noastră din această seară. Aşteptăm cu nerăbdare ca dna Ferrero Waldner - deşi poate nu destul de familiarizată cu acest subiect - să ne ofere câteva răspunsuri cuprinzătoare. Vă rog să transmiteţi cele mai bune urări lui Charlie McCreevy din partea tuturor.
Cred că este important să înţelegem totuşi perspectiva comisiei mele. Pentru noi, acesta este şi începutul unui proces care se va desfăşura de-a lungul următorilor cinci ani şi care constă în monitorizarea şi susţinerea interesului politic şi a presiunii asupra tuturor statelor membre pentru a finaliza această directivă. Trebuie să îi spun Ceciliei Malmström că a fost cel puţin dezamăgitor să constatăm din raport că un Consiliu Competitivitate a discutat în luna septembrie o notă a Comisiei conform căreia, s-ar părea, în unele state membre angajamentul politic în vederea aplicării depline şi prompte nu a fost transpus în acţiuni concrete. Acest lucru nu este suficient. Vrem beneficiile şi le vrem acum.
Cecilia Malmström
Dnă preşedintă, aş dori să le mulţumesc dlui Harbour şi Comisiei pentru piaţa internă şi protecţia consumatorului pentru aducerea în discuţie a acestei probleme importante. După cum a spus dl Harbour, libera circulaţie a serviciilor este unul din fundamentele pieţei interne. Ea reprezintă 60-70 % din economia şi piaţa muncii din UE şi este în creştere. Aceasta va juca un rol foarte important în creşterea economică a UE dar, aşa cum a fost deja subliniat, libera circulaţie a serviciilor nu a funcţionat aşa cum ar fi trebuit. Mai sunt încă multe de făcut pentru eliminarea barierelor din calea comerţului şi pentru facilitarea comerţului cu servicii şi este excelent că avem acum Directiva privind serviciile, care urmează a fi transpusă până la 28 decembrie.
În ultimă instanţă, Comisia are responsabilitatea de a se asigura că statele membre fac ceea ce trebuie să facă şi sunt sigură că se va discuta în Comisie despre acest lucru, dar aş dori totuşi să spun câteva cuvinte în numele Preşedinţiei, pe marginea întrebării care mi-a fost adresată de către comisie. Primul lucru pe care aş dori să îl spun se referă la examinarea legislaţiei şi despre cum a contribuit aceasta la aplicarea legislaţiei. Scopul său este de a identifica şi de a elimina barierele din calea liberei stabiliri şi a liberei circulaţii a serviciilor. Cerinţele privind furnizarea serviciilor pe care le menţine statele membre trebuie să fie în conformitate cu cerinţele de nediscriminare, necesitate şi proporţionalitate.
Aceasta este o sarcină enormă, dar când va fi încheiată, sectorul serviciilor va beneficia de o reducere a poverii administrative pentru companiile care prestează servicii. Raportul final pentru Comisie cu privire la această problemă ar trebui să fie gata la 28 decembrie.
Punctele naţionale de contact trebuie să adune informaţii referitoare la drepturile şi obligaţiile din sectorul serviciilor pentru prestatorii şi beneficiarii de servicii. Acestea trebuie să ofere prestatorilor de servicii posibilitatea de a solicita autorizaţia on-line şi de a comunica cu organismul de autorizare. Bineînţeles, acest lucru este destul de dificil de organizat de către statele membre. Are la bază ideea deţinerii unui sistem mai modern, cu un nivel ridicat de e-guvernare. Săptămâna viitoare, Preşedinţia suedeză va avea o reuniune ministerială la Malmö, chiar pe tema e-guvernare. La această reuniune, statele membre vor primi sprijin din partea Comisiei şi se vor organiza numeroase seminarii care să ne permită să învăţăm unii de la ceilalţi, astfel încât principala prioritate să fie facilitatea de utilizare a sistemului.
Un alt aspect important este limba folosită pe portalurile web şi opţiunea de a putea folosi acest serviciu într-o altă limbă decât în limbile proprii statelor membre. Această cerinţă nu este prevăzută în directivă, dar sperăm că majoritatea statelor membre vor avea informaţii în mai multe limbi la punctele de contact. Aceasta va oferi prestatorilor de servicii o mai bună ocazie de a compara diferite pieţe şi de a obţine perspectiva necesară pentru a-şi extinde operaţiunile.
Comisia pentru piaţa internă şi protecţia consumatorului întreabă dacă statele membre vor putea să aplice directiva la timp, iar eu sper că o vor putea face. Comisia va trebui să răspundă la această întrebare, dar, de fapt, în cadrul Consiliului Competitivitate, toate statele membre au declarat că vor fi gata la timp. Sprijinul politic este, desigur, foarte important.
Atunci, care sunt cele mai mari provocări? În ansamblu, directiva este, cu siguranţă, extrem de cuprinzătoare şi solicită statelor membre să ia câteva măsuri nu doar în materie de legislaţie, ci şi diferite măsuri menite să faciliteze cooperarea. Aceste structuri pe care sperăm să le instituim vor face guvernanţa mai eficientă şi mai actuală. Cu toate acestea, este nevoie de timp pentru a pune în practică aceste lucruri. Examinarea legislaţiei în acest domeniu vast şi găsirea unor soluţii legislative nu pot fi realizate peste noapte. Autorităţile vor trebui instruite cu privire la noile sarcini, iar aceasta va necesita resurse.
Aşadar, răspunsul la întrebarea care sunt cele mai mari provocări este, desigur, înfiinţarea ghişeelor unice şi asigurarea funcţionalităţii lor. În sfârşit, Parlamentul întreabă cum au fost implicate părţile interesate. Aceasta este o întrebare importantă, pentru că, desigur, o parte fundamentală a procesului constă în implicarea diferitelor organizaţii interesate în obţinerea unei înţelegeri a Directivei privind serviciile, comunicarea avantajelor către cetăţeni şi companii, precum şi aflarea opiniilor şi a nevoilor acestora.
Acest dialog a fost un element-cheie. Multe părţi interesate erau deja implicate în grupuri de referinţă pe parcursul negocierilor şi, în multe situaţii, aceste reţele continuă să existe. În multe ţări a existat o consultare largă a societăţii cu privire la propunerile de punere în aplicare cu scopul de a se obţine informaţii şi opinii diverse.
În final, dnă preşedintă, aş dori să-i mulţumesc Parlamentului pentru interesul arătat în procesul de punere în aplicare a Directivei privind serviciile. Având în vedere rolul important pe care l-a avut Parlamentul European în obţinerea unui acord, este bine că rămâneţi interesaţi şi că verificaţi şi vă asiguraţi că facem ceea ce trebuie în statele membre. Suntem de acord că este extrem de important ca directiva să fie aplicată într-un mod prompt şi corect şi mai ales acum, în timpul crizei economice, Directiva privind serviciile va fi un instrument important de ieşire din criză şi ne va permite din no, să ne concentrăm pe creşterea economică şi, sperăm, pe crearea de locuri de muncă.
Benita Ferrero-Waldner
membră a Comisiei. - Dnă preşedintă, aş dori să-i mulţumesc Parlamentului European, mai ales în numele colegului meu, Charlie McCreevy, pentru adresarea acestei întrebări cu solicitare de răspuns oral la momentul oportun, întrebare legată de stadiul aplicării Directivei privind serviciile.
Au mai rămas mai puţin de două luni până la expirarea termenului de aplicare şi este un moment potrivit să privim în urmă la munca depusă şi să luăm cunoştinţă de stadiul în care ne aflăm astăzi.
Directiva privind serviciile este una dintre cele mai importante iniţiative adoptate în ultimii ani. Are un potenţial deosebit în ceea ce priveşte eliminarea barierelor din comerţul de pe piaţa internă şi modernizarea administraţiilor publice, iar aplicarea adecvată a acesteia este cu atât mai necesară în contextul economic actual. Noi ştim acest lucru foarte bine, iar Parlamentul European, dar mai ales Comisia sa pentru piaţa internă şi protecţia consumatorului nu doar că au avut doar un rol-cheie în a face posibilă adoptarea acesteia, dar şi Comisia Europeană a apreciat în mod special interesul pe care l-aţi arătat permanent faţă de monitorizarea activităţii desfăşurate de statele membre pentru aplicarea acestei directive.
În ceea ce ne priveşte, Comisia şi-a respectat angajamentul de a facilita procesul de punere în aplicare. Acest lucru a fost deja amintit. Noi am luat în serios solicitările de asistenţă tehnică din partea statelor membre şi am depus eforturi şi resurse fără precedent pentru a le susţine munca. Au fost organizate peste 80 de întâlniri bilaterale cu toate statele membre, iar grupuri de experţi s-au reunit la Bruxelles de peste 30 de ori în ultimii trei ani.
Dar Comisia nu poate asigura aplicarea directivei la nivel naţional. Acesta este rolul statelor membre, iar transpunerea Directivei privind serviciile a fost o provocare pentru acestea.
A fost provocare pentru că a presupus desfăşurarea mai multor proiecte la scară largă, cum ar fi înfiinţarea unor "ghişee unice”, precum şi revizuirea şi simplificarea legislaţiei privind serviciile. A mai fost o provocare şi pentru că a presupus o coordonare intensă între toate nivelurile administraţiei, atât la nivel naţional, cât şi regional sau local.
Aşadar, cum stau lucrurile astăzi? Şi vor avea rezultate statele membre?
Puţin peste jumătate din statele membre par a fi în situaţia de a reuşi să pună în aplicare Directiva privind serviciile până la finalul anului 2009 sau începutul anului 2010. Alte state membre ar putea fi în întârziere. Acest lucru nu este pe deplin satisfăcător, mai ales pentru cetăţenii şi firmele care doresc să-şi exercite drepturile pe piaţa internă. Deşi situaţia nu este neobişnuită în raport cu alte directive privind piaţa internă, există unele motive de îngrijorare.
Dar trebuie să avem în vedere că, poate mai mult decât pentru orice altă directivă, statele membre au fost nevoite să abordeze foarte multe probleme de ordin juridic şi practic. În aceste condiţii, rezultatul pe care sperăm să-l obţinem până la începutul anului viitor ar putea fi considerat destul de bun.
Daţi-mi voie acum să răspund mai detaliat la întrebarea dumneavoastră.
Aşadar, aproape toate statele membre au completat procesul de "examinare” a legislaţiei naţionale. Unele încă mai lucrează în acest sens. Măsura în care examinarea a contribuit la o transpunere eficientă a directivei este, desigur, oarecum dificil de evaluat în acest stadiu. Termenul de transpunere nu a expirat încă, iar statele membre încă nu au înaintat Comisiei modificările legislative propuse.
Dar este clar că un proces de examinare ambiţioasă şi exhaustivă este crucial pentru asigurarea "atitudinii prietenoase faţă de piaţa internă” a legislaţiilor naţionale din fiecare stat membru. Şi este crucial şi pentru competitivitatea sectorului nostru de servicii, în general.
În privinţa punctelor de contact unic, pare limpede că majoritatea statelor membre vor avea cel puţin soluţii de bază practice pentru ghişeele unice, până la sfârşitul anului 2009. Acestea nu vor fi perfecte, însă ele ar trebui să formeze o bază solidă. Statele membre trebuie să continue dezvoltarea şi îmbunătăţirea ghişeelor unice, acestea putând deveni, pe termen lung, centre depline de e-guvernare.
În acest context, Comisia recunoaşte importanţa punerii la dispoziţie, prin ghişeele unice,de informaţii şi proceduri suplimentare, cum sunt cele referitoare la drepturile muncitorilor şi impozitare. Firmele şi consumatorii trebuie să aibă cunoştinţă de regulile aplicabile. Dar aşa cum ştiţi, directiva nu impune acest lucru.
Pe măsură ce ghişeele unice se vor consolida şi se vor dezvolta, noi ne aşteptăm ca şi această informaţie să fie oferită. Într-adevăr, unele state membre deja intenţionează să o facă.
Cu privire la aplicarea directivei în domeniul serviciilor sociale - în măsura în care sunt acoperite de aceasta - acest lucru nu pare să fi produs probleme deosebite. Directiva în sine cuprinde mecanisme care să garanteze că este luat în considerare specificul acestor servicii.
În final, cred că este evident că părţile interesate au jucat un rol vital pe tot parcursul procesului de punere în aplicare. Acestea au urmărit îndeaproape eforturile statelor membre şi au fost implicate în procesul de aplicare în diverse moduri, iar noi ne vom asigura că aceste părţi interesate vor fi consultate anul viitor în timpul evaluării rezultatelor aplicării.
Prin urmare, trebuie să găsim o metodă de a ne asigura că această consultare are o ţintă precisă şi este foarte concretă.
În ultimul rând, pe parcursul procesului legislativ, multe state membre au organizat consultări deschise pe marginea proiectului de punere în aplicare a legislaţiei. Unele organizaţii interesate au efectuat chiar sondaje periodice printre membrii lor cu privire la stadiul aplicării. Mai menţionăm că este important să fim realişti şi oneşti în acest stadiu al procesului. Mai rămân încă multe de făcut în privinţa punerii în aplicare, iar acele state membre care au rămas în urmă trebuie să facă eforturi suplimentare.
Rămân convinsă totuşi că paharul este mai mult de jumătate plin. Am face bine să continuăm să îl umplem repede.
Andreas Schwab
Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, este oarecum descurajator ceea ce tocmai ne-au comunicat Comisia şi Consiliul.
Europa se confruntă cu o concurenţă internaţională, o concurenţă globală, în care prestatorii europeni de servicii trebuie, de asemenea, să-şi găsească locul şi să se remarce. Dacă analizăm istoria acestei directive, care s-a născut în cadrul Parlamentului printr-o participare semnificativă a deputaţilor, în opinia mea, este mai degrabă descurajator să auzi că paharul este pe jumătate plin sau pe jumătate gol, după cum a spus dna Ferrero-Waldner. Dnă preşedintă în exerciţiu a Consiliului, Parlamentul nu a jucat un rol doar în trecut, ci intenţionează să şi-l îndeplinească şi în viitor. Prin urmare, în cadrul Comisiei pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor, am decis să vă adresăm această întrebare în timp util, înainte de expirarea termenului de transpunere, pentru a verifica dacă dumneavoastră, asemenea statelor membre ale Uniunii Europene, v-aţi îndeplinit obligaţiile propuse iniţial de dumneavoastră de a transpune directiva în cauză până la sfârşitul anului şi dacă veţi putea respecta acest obiectiv. Cel puţin din perspectiva Grupului Partidului Popular European (Creştin-Democraţi), presupun în continuare că veţi face tot posibilul pentru a vă realiza obiectivul în lunile următoare.
Vom evalua directiva şi punerea în aplicare a acesteia din punctul de vedere al cetăţenilor europeni, al prestatorilor de servicii şi al lucrătorilor şi, în acest context, vom examina îndeaproape comportamentul adoptat de statele membre unul faţă de celălalt şi nivelul de transparenţă - aşa cum a fost menţionat de dl preşedinte - al schimbului de păreri privind elementele directivei şi gradul de eficienţă al examinării reglementărilor statelor membre în ceea ce priveşte pertinenţa acestora în ceea ce priveşte piaţa internă, din perspectiva prestatorilor de servicii. Acelaşi lucru este valabil pentru sfera de aplicare a directivei. Şi aici, conform practicii din trecut, vom observa îndeaproape în ce măsură ar putea interpreta Tratatul UE Curtea Europeană de Justiţie în vederea acordării priorităţii drepturilor cetăţenilor şi ca - după cum avem impresia uneori că se întâmplă în cadrul Consiliului - interesele statelor membre să nu aibă mereu întâietate.
În al doilea rând, suntem foarte încântaţi de punctul pe care l-aţi avansat cu privire la gestionarea electronică a procesului, dar, în opinia noastră, aspectul principal este dacă prestatorii de servicii pot în cele din urmă să îşi desfăşoare toate sarcinile necesare în cadrul procedurii, într-un mod simplu şi eficient, utilizând procedeul on-line, şi dacă, în spatele acestor numeroase pagini de internet, vor găsi efectiv persoane cu care să discute despre acest subiect şi despre cerinţele din statele membre sau dacă nu ridicăm de fapt ziduri şi bariere.
Doamnelor şi domnilor, dl preşedinte mă roagă să fiu scurt. Aş dori să îmi închei alocuţiunea cu acest punct. În dezbaterea precedentă, Parlamentul a solicitat în special Sistemului de informare al pieţei interne să elimine toate problemele cu care s-ar putea confrunta în mod obişnuit administraţiile statelor membre în legătură cu transpunerea directivei şi, prin urmare, sper că veţi depune toate eforturile, dnă Malmström, pentru a asigura că această directivă poate intra în vigoare la 31 decembrie, anul curent.
Evelyne Gebhardt
Dle preşedinte, sunt încântată că putem dezbate acest subiect azi, având în vedere importanţa acestuia. Aş dori să lămuresc un aspect: ca Parlament, nu am jucat un simplu rol, ci am asigurat găsirea unui compromis pozitiv şi constructiv în cadrul Directivei privind serviciile. Acest compromis se bazează în special pe garantarea drepturilor de muncă şi a drepturilor sociale, pe acordarea unei atenţii speciale şi pe desprinderea acestora din cadrul serviciilor de interes economic general. De aceea a fost posibilă o Directivă privind serviciile în primul rând.
Cu toate acestea, am unele îndoieli în această privinţă, iar întrebările pe care le-am adresat nu au primit răspuns. De exemplu, ar fi o mare dezamăgire dacă ceea ce am auzit din diferite surse s-ar dovedi a fi adevărat, şi anume că unele state membre folosesc transpunerea Directivei privind serviciile pentru a distruge echilibrul pe care noi, ca legiuitori, l-am stabilit, prin nerespectarea pe deplin a drepturilor lucrătorilor, în conformitate cu Directiva privind serviciile. Acest aspect nu se referă doar la condiţiile de muncă, care sunt aduse în discuţie, ci şi la faptul că, în multe state membre, definiţiile sunt reformulate sau sunt făcute mai restrictive. Mai există state membre care, cu justificări neconvingătoare, nu elimină serviciile sociale din cadrul serviciilor la care se referă această transpunere.
În această privinţă, Ghidul Comisiei Europene nu a fost prea util, deoarece orientările pe care le-a oferit erau parţial eronate şi a furnizat o interpretare care, în opinia noastră, era incorectă. Exemplele pe care le-am furnizat demonstrează cât este de important să creăm şi un cadru juridic pentru serviciile de interes economic general, astfel încât drepturile sociale, precum drepturile de muncă, să poată fi respectate în totalitate. Orice altceva nu ar fi suficient.
Aş mai dori să întreb statele membre în ce măsură au implicat părţile interesate şi în special sindicatele şi serviciile sociale în procesul de transpunere. Aceasta este o întrebare pe care am adresat-o, dar la care nu am primit niciun răspuns, şi aş dori foarte mult ca răspunsul să fie bun.
Jürgen Creutzmann
Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, răspunsul Comisiei nu este desigur doar descurajator, cum a afirmat dl Schwab, ci şi foarte dezamăgitor. În ceea ce priveşte transpunerea, trebuie să înţelegem că dacă spunem că aproape 50 % din ţări sunt încadrate în calendar, atunci trebuie să presupunem că celelalte 50 % sunt departe de îndeplinirea acestui obiectiv.
Să luăm în considerare ţara mea, Germania, de exemplu: fiecare land federal transpune în prezent directiva în cauză. În Rhineland-Palatinate, unde sunt stabilit, am avut ocazia de a participa, la 2 septembrie, la prima citire în vederea transpunerii Directivei privind serviciile pentru acest land federal. După cum vă puteţi închipui, va fi imposibilă realizarea transpunerii la timp şi eu cred că celelalte landuri federale sunt într-o situaţie similară.
Desigur, factorul crucial pentru noi va fi modul de desfăşurare a transpunerii. Dacă articolul 13 alineatul (2) prevede că "procedurile şi formalităţile de autorizare nu trebuie să fie disuasive şi nici să complice sau să întârzie în mod inutil prestarea serviciului”, atunci trebuie să ne asigurăm că nu se va întâmpla acest lucru în realitate. De exemplu, un factor decisiv va fi dotarea ghişeelor unice. Vor dispune de competenţe lingvistice? Vor coopera suficient de strâns cu administraţiile pentru a fi în măsură să abordeze problemele care le sunt adresate? Avem îndoieli serioase. De fapt, comisia ar trebui să întrebe acum ce ţări se află în urmă în ceea ce priveşte acest aspect, ce ţări alcătuiesc procentul de 50 % şi când preconizează că vor realiza acest obiectiv. Astfel ar fi mai bine să se emită un moratoriu sau un act similar pentru aceste ţări.
Sunt sigur că, în majoritatea ţărilor, această directivă nu va fi transpusă până la 1 ianuarie 2010, chiar dacă aceste ţări au avut la dispoziţie mai mult de patru ani pentru realizarea acestui scop. Aceasta este o problemă majoră şi este foarte dezamăgitor.
Tadeusz Cymański
Dle preşedinte, în cadrul discuţiei de faţă, aş dori să întreb ce efecte va avea criza asupra punerii în aplicare a directivei în statele membre ale Uniunii Europene.
În ţara mea, Polonia, în ciuda crizei şi a dificultăţilor de transpunere, a fost posibilă elaborarea unei legi privind serviciile care se bazează pe un înalt grad de liberalizare a înregistrării şi funcţionării unei întreprinderi. În sectoare precum meşteşugurile, comerţul, turismul şi hotelurile, restricţiile sunt doar excepţii. Avem în vedere egalitatea de şanse şi protecţia principiului concurenţei loiale.
Compromisul din 2006 a presupus că unele zone vor fi excluse din domeniul de aplicare al directivei. Aş dori să întreb în ce stadiu se află evaluarea acestor decizii în prezent. S-a presupus atunci că, în viitor, se va desfăşura o muncă legislativă suplimentară în ceea ce priveşte serviciile de utilităţi publice. În sensul metaforei folosite de dna comisar, după umplerea paharului care este acum pe jumătate plin, va mai exista altul şi ce se va întâmpla apoi?
Eva-Britt Svensson
Dle preşedinte, în compromisul din 2006, Grupul Socialist din Parlamentul European a retras cererile conform cărora consideraţiile sociale ar trebui să primeze în faţa libertăţii întreprinderilor care prestează servicii. În caz contrar, după cum a scris dl Harbour într-un comunicat de presă, nu ar fi fost un compromis. Termenul "principiul ţării de origine” a fost eliminat, dar a fost înlocuit de o normă privind conflictul de legi, elaborată de Comisie, care prevede în mod clar că, în eventualitatea unui conflict între legile privind piaţa muncii din diferite state membre, se aplică legea ţării de origine a societăţii.
Directiva ar fi putut fi interpretată în sensul că UE nu ar interveni în legislaţia naţională a muncii. Cu toate acestea, Comisia a elaborat repede orientări conform cărora societăţile care prestează servicii nu sunt obligate să dispună de un reprezentant permanent în ţara în care îşi desfăşoară activitatea şi, prin urmare, sindicatul nu are un partener de negociere. De asemenea, hotărârea Vaxholm a stabilit în mod clar că legislaţia suedeză a muncii se subordonează legislaţiei comunitare, ceea ce a însemnat că Suedia a fost obligată să-şi reducă standardul legislaţiei muncii. Eu, împreună cu Grupul Confederal al Stângii Unite Europene - Stânga Verde Nordică, nu întrevedem altă soluţie pentru drepturile lucrătorilor decât ca noi să elaborăm un protocol legal clar la tratat, în care drepturile sindicatelor au prioritate în faţa libertăţilor pieţei.
Lara Comi
(IT) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, în primul rând, Directiva privind serviciile reprezintă sfârşitul unui parcurs pentru Europa, un parcurs a cărui destinaţie finală este exact definitivarea pieţei interne în scopul de a facilita schimburile comerciale în cadrul Uniunii Europene şi astfel de a permite autorităţilor să-şi coordoneze eforturile şi mai ales de a reduce costurile tranzacţiilor între diferitele operaţiuni din cadrul diferitelor sectoare şi din cadrul diferitelor state membre.
Armonizarea conţinuturilor variatelor proceduri administrative şi înlesnirea operării prestatorilor de servicii în alte state membre înseamnă automat favorizarea creşterii şi, prin urmare, şi stimularea creşterii într-o perioadă de criză excepţională ca aceasta. Directiva privind serviciile, adoptată de Parlamentul European şi de Consiliu la 12 decembrie 2006, face parte integrantă din Strategia de la Lisabona, care a fost revizuită în cursul timpului şi a fost adaptată la diversele situaţii pe care le-a traversat Europa în ultimii nouă ani, iar principalul obiectiv al acesteia trebuie să fie categoric transformarea economiei europene în economia cea mai competitivă a lumii, dar şi într-o economie bazată pe cunoaştere.
Criza economică pe care o traversăm şi pe care Uniunea Europeană o abordează la nivel instituţional, reconciliind cu pricepere diferitele măsuri adoptate împreună cu fiecare stat membru, impune o aplicare şi mai corectă şi mai promptă a Directivei privind serviciile decât a fost necesar în momentul adoptării pentru prima dată a acesteia. Termenul de 28 decembrie 2009 pentru transpunerea Directivei privind serviciile nu este astfel doar o dată stabilită pentru trecerea, bineînţeles, de la ratificare la procesul legislativ al acestei directive, ci, înainte de toate, reprezintă şi o etapă importantă spre o Europă care este tot mai conştientă de resursele sale şi, mai precis, care este tot mai capabilă de a le valorifica la maximum.
Bernadette Vergnaud
(FR) Dle preşedinte, dnă ministru, dnă comisar, doamnelor şi domnilor, de la adoptarea Directivei privind serviciile şi de la dezbaterile aprinse în jurul acesteia, aceasta a intrat oarecum în obscuritate, dar este important să demonstrăm o vigilenţă deosebită în faza crucială a transpunerii sale.
Pun în discuţie interpretarea dispoziţiilor articolului 2 din directivă, referitoare la excluderea serviciilor sociale din domeniul de aplicare al acesteia. Noţiuni precum "ajutor acordat persoanelor în stare de nevoie” şi "prestatori mandataţi” par restrictive în comparaţie cu definiţia serviciilor sociale folosită în anumite state membre şi mă nelinişteşte faptul că o interpretare deliberat strictă ar putea justifica includerea tuturor componentelor acestor servicii în domeniul de aplicare a directivei.
Excluderea acestor servicii este un element-cheie al textului şi o garanţie pentru cetăţeni că modelul social european va fi protejat.
Sper că anumite state membre, inclusiv Franţa, nu vor profita de transpunere pentru a liberaliza serviciile sociale, sub falsul pretext că respectă legile Uniunii Europene. Aceste probleme referitoare la integrarea serviciilor de interes general demonstrează necesitatea de a dispune de o legislaţie europeană care să le fie destinată şi de a nu ne crampona de o definiţie implicită în cadrul unei directive privind serviciile comerciale.
Róża, Gräfin von Thun Und Hohenstein
(PL) Dle preşedinte, punerea în aplicare corespunzătoare a Directivei privind serviciile în cadrul pieţei interne este importantă nu doar pentru antreprenorii europeni care îşi desfăşoară activitatea pe piaţa respectivă, ci şi pentru consumatori. Directiva privind serviciile este un bun exemplu. S-a alocat o perioadă de trei ani pentru punerea sa în aplicare. Chiar dacă această perioadă este lungă, nu toate ţările vor reuşi să transpună directiva în trei ani. Acest exemplu demonstrează cel mai vădit necesitatea unei cooperări ideale între statele membre şi instituţiile europene pentru a se realiza transpunerea la timp în toate statele membre.
Într-adevăr, aceasta este direcţia adoptată în recomandările prezentate de Comisie în iunie anul curent, referitoare la mijloacele de îmbunătăţire a funcţionării pieţei interne. Cred că în procesul de punere în aplicare este necesară o acţiune mai amplă. Prin urmare, în raportul privind tabelul de rezultate pentru piaţa internă, propun iniţiativa de a organiza un forum pentru piaţa internă, care ar reuni reprezentanţi ai instituţiilor europene, ai statelor membre şi ai altor grupuri interesate, în scopul obţinerii unui angajament mai explicit pentru transpunere, astfel încât să fim în măsură să aplicăm şi să asigurăm respectarea legislaţiei privind piaţa internă, inclusiv această directivă extrem de importantă. Aş dori ca forumul să reprezinte un loc adecvat pentru schimbul de experienţă al statelor membre şi al instituţiilor europene în domeniul transpunerii. Aş dori ca forumul să atragă atenţia societăţii asupra chestiunilor referitoare la piaţa internă. Trebuie să sporim interesul cetăţenilor faţă de funcţionarea pieţei şi faţă de răspunderea pe care trebuie să ne-o asumăm pentru aceasta. Atunci, reuşita noastră va fi totală.
În legătură cu problemele care tocmai au fost menţionate referitoare la transpunerea Directivei privind serviciile, aş dori să întreb dacă statele membre au încercat să coopereze cu Comisia şi în ce măsură au reuşit să aplice, în cadrul procesului de punere în aplicare, vreuna dintre recomandările Comisiei. Comisia continuă să caute noi soluţii? Foloseşte toate posibilităţile şi mijloacele de a mobiliza şi a susţine mai ales ţările care întâmpină probleme cu transpunerea? Există idei noi în această privinţă?
Louis Grech
(MT) Este îngrijorător că persoanele de contact pe care le avem la autorităţile locale, cel puţin cei din ţara mea, confirmă că mulţi dintre ei nu cunosc încă la ce să se aştepte odată cu intrarea în vigoare a acestei directive. În general, nu se prea cunoaşte legislaţia actuală privind cele patru libertăţi. De asemenea, se pare că nu există informaţii suficiente în legătură cu legislaţia privind serviciile financiare, serviciile de comunicare electronică şi serviciile de transport. Mai mult decât atât, se pare că autorităţile ar putea avea dificultăţi în a simplifica procesul administrativ şi a armoniza regulamentele din domeniul comerţului şi alte regulamente în materie de licenţe. Prin urmare, Comisia trebuie să adopte iniţiative suplimentare pentru a furniza asistenţă imediată şi directă autorităţilor locale şi regionale. În plus, dacă dorim cu adevărat ca procesul de punere în aplicare să reflecte în totalitate ceea ce am convenit în cadrul Parlamentului, atunci este absolut necesar ca Parlamentul European să rămână implicat în proces, chiar şi după intrarea în vigoare a directivei.
Bogusław Liberadzki
(PL) Dle preşedinte, în condiţii de recesiune, de regulă, ar trebui să ne străduim să creăm noi locuri de muncă, să creştem competitivitatea, să stimulăm reducerea preţurilor sau, pe scurt, să sporim beneficiile pentru consumator. De exemplu, realizăm acest lucru prin subvenţionarea industriei de autovehicule. Discutăm despre profesii precum coafori, instalatori şi zidari, care nu au nevoie de subvenţii. Totuşi au nevoie de libertatea de a-şi desfăşura activitatea. Reglementările şi realitatea - ce bine ar fi dacă ar fi compatibile.
Cunosc exemplul unei brutării construite într-o ţară vecină. În privinţa acordului în vederea construirii acesteia, totul a fost în ordine. Cu toate acestea, când a început producţia, guvernul şi autorităţile locale şi-au retras aprobarea. De ce? Asociaţia brutarilor locali a protestat. Ar fi recomandat ca acest tip de practică să nu se folosească niciodată.
Dnă comisar, să convenim, de asemenea, la numirea celor 50 % din statele membre care aplică legislaţia. Care sunt acestea? Aş mai dori să solicit să ni se prezinte în ianuarie o propunere de monitorizare precisă a transpunerii directivei în cauză în fiecare stat membru.
Małgorzata Handzlik
(PL) Dle preşedinte, dnă comisar, sunt de acord cu dna comisar că Directiva privind serviciile este unul dintre cele mai importante acte legislative adoptate în ultimii ani şi că aplicarea sa adecvată este extrem de importantă.
În legislatura anterioară, am avut ocazia de a colabora la dispoziţiile Directivei privind serviciile. Încă îmi amintesc ce efort uriaş am depus aici, în Parlamentul European, pentru elaborarea dispoziţiilor acesteia. Sunt o susţinătoare entuziastă a Directivei privind serviciile şi sunt foarte convinsă - şi subliniez acest lucru deseori în întâlnirile cu antreprenorii - că reprezintă o ocazie uriaşă atât pentru ei, cât şi pentru întreaga economie europeană.
Cu toate acestea, va fi posibil să se transforme ocazia în rezultate specifice doar dacă statele membre aplică legislaţia corespunzătoare în mod adecvat şi la timp. Prin urmare, mă alătur solicitării de accelerare a procesului de punere în aplicare de către autorităţile naţionale care încă nu au realizat o muncă esenţială în acest domeniu, în special în materie de aplicare adecvată a principiului libertăţii de a presta servicii şi în privinţa ghişeelor individuale. Urmăresc cu atenţie punerea în aplicare a Directivei privind serviciile în fiecare ţară, la fel cum o fac în ţara mea, Polonia, unde se mai lucrează la punerea adecvată în aplicare a dispoziţiilor directivei. Sper ca rezultatul acestor eforturi să fie mulţumitor.
Anna Hedh
(SV) Dle preşedinte, modelul nordic de piaţă a muncii se bazează pe acorduri între partenerii sociali. Acest tip de model nu funcţionează dacă unul dintre parteneri, în acest caz un prestator de servicii, nu are un reprezentant la faţa locului cu care să se poată desfăşura negocierile. Prin urmare, am fost foarte încântaţi de decizia adoptată cu privire la Directiva privind serviciile, ceea ce, în opinia noastră, înseamnă că dreptul de a negocia, de a semna şi de a aplica acorduri colective şi dreptul de a întreprinde acţiuni sindicale în conformitate cu legislaţia şi practica naţională nu vor fi afectate.
Cu toate acestea, în timpul punerii în aplicare a Directivei privind serviciile în Suedia, a avut loc o dezbatere cu privire la măsura în care se poate admite cerinţa prezenţei unui reprezentant competent al întreprinderii. Astfel, întrebarea mea este: directiva împiedică în vreun mod stabilirea de către ţara gazdă a obligaţiei prezenţei la faţa locului a unui reprezentant al întreprinderii prestatoare, cu mandatul de a negocia şi a semna acorduri?
Ilda Figueiredo
(PT) În cursul acestei dezbateri, nu trebuie să ignorăm serioasele implicaţii pe care le va avea transpunerea acestei directive asupra liberalizării serviciilor în mai multe ţări, în special cele cu condiţii sociale extrem de instabile, înrăutăţindu-se şi mai mult o stare de criză ca cea pe care o traversăm în prezent. Cu toate preocupările manifestate în diferite state membre, am putea avea probleme şi mai grave dacă nu adoptăm măsuri imediate în vederea apărării drepturilor sociale şi ale lucrătorilor şi protecţiei sectoarelor celor mai fragile, inclusiv domeniile serviciilor publice. Liberalizarea ar putea creşte şomajul, sărăcia şi inegalităţile în rândul persoanelor celor mai vulnerabile şi ar aduce avantaje doar marilor întreprinderi prestatoare de servicii şi grupuri economice, în special în ţările cele mai bogate.
Prin urmare, în perioada aceasta de criză, o măsură vitală este amânarea transpunerii directivei privind liberalizarea serviciilor şi realizarea unui studiu corespunzător al potenţialelor implicaţii sociale pe care le-ar avea punerea în aplicare a acestei directive.
Seán Kelly
Dle preşedinte, trebuie să-i mulţumim Comisiei pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor pentru evidenţierea acestei importante chestiuni, punerea în aplicare a Directivei privind serviciile. În special, nu trebuie să permitem folosirea crizei economice actuale de către ţări, antreprenori sau oricine altcineva în scopul de a ne întoarce la protecţionism, ceea ce ar însemna un dezastru în contextul general.
În contextul mai larg, comerţul cu servicii poate fi forţa motrice pentru redresarea economică şi, într-adevăr, Irlanda a prosperat de când ne-am implicat în comerţul extern. Noua criză ar fi şi mai gravă în Irlanda dacă nu am avea baza mai largă pentru comerţul internaţional, facilitat de piaţa internă.
Într-adevăr, deschiderea frontierelor noastre pentru concurenţa internaţională nu a produs consecinţe negative pentru serviciile interne. De fapt, a stimulat competiţia şi inovaţia. Aşadar, susţin în totalitate ceea ce s-a propus astăzi.
În final, aş dori să mai adaug că mi-a făcut plăcere să aud că cineva l-a lăudat pe comisarul irlandez, dl Charlie McCreevy, care îmi este prieten, deşi face parte dintr-un grup politic diferit.
Josefa Andrés Barea
(ES) Dle preşedinte, dnă comisar, discutăm despre Directiva privind serviciile. Scopul acestei directive a fost acela de a pune în aplicare cea de-a patra libertate fundamentală a proiectului integrării europene, dacă discutăm azi despre aniversări. Directiva a fost adoptată în urmă cu trei ani şi acum s-a încheiat perioada acordată statelor membre pentru adaptarea legislaţiilor naţionale proprii şi eliminarea obstacolelor. Acum că s-a încheiat perioada respectivă, este vremea să evaluăm în ce stadiu ne aflăm, cine a transpus legislaţia şi cine nu şi în ce condiţii.
Întrebarea mea este totuşi în ce măsură consideră Comisia că este necesar un nivel mai ridicat de armonizare şi, în acest caz, dacă are în vedere propunerea unei iniţiative legislative în legătură cu această foarte importantă Directivă privind serviciile, în scopul de a armoniza piaţa şi drepturile consumatorilor, cetăţenilor şi lucrătorilor.
Cecilia Malmström
Preşedintă în exerciţiu a Consiliului. - Dle preşedinte, vă mulţumesc din nou pentru că aţi adus în dezbatere acest subiect foarte important. Cred că există un acord general privind importanţa Directivei privind serviciile şi că este absolut necesar să încercăm să o punem în aplicare cât mai curând posibil.
Preşedinţia suedeză depune toate eforturile, la fel ca preşedinţiile precedente, pentru a se asigura că procesul se va desfăşura într-un mod armonios şi rapid. Am avut o serie de dezbateri în diferite formaţiuni ale Consiliului. Am organizat seminare şi discuţii cu privire la directivă şi a fost plasată pe ordinea de zi pentru a încuraja un real progres în domeniul pe care îl reglementează.
Cu toate acestea, mai rămân aproape două luni şi răspunsul la întrebarea cu privire la cine nu s-a încadrat în termen se poate schimba. Mai este timp. Obiectivul nostru este clar - şi ştiu că este şi obiectivul Comisiei - şi anume acela ca toate ţările să fi aplicat directiva până la 28 decembrie 2009. Pot exista unele întârzieri. Regretăm acest lucru, desigur, dar ştiu că toate ţările acţionează într-un ritm accelerat în acest sens.
S-a întrebat cum vor funcţiona ghişeele. Acestea încă nu există, dar obiectivul este ca acestea să funcţioneze într-un mod prietenos şi eficient şi să conţină toate informaţiile relevante care le sunt necesare atât prestatorilor de servicii, cât şi consumatorilor. Statele membre au colaborat cu Comisia în vederea furnizării unei foi de informaţii, disponibilă în toate limbile, pentru a facilita accesul cetăţenilor şi consumatorilor la informaţiile relevante. Multe state membre depun eforturi proprii pentru a disemina informaţii referitoare la directivă. S-a mai convenit asupra unui logo comun pentru a facilita utilizatorilor navigarea între diferitele site-uri web şi între ghişee.
Unele state membre - deşi nu este obligatoriu - vor furniza informaţii privind drepturile de muncă şi legislaţia muncii la ghişeele lor. Directiva privind serviciile nu reglementează legislaţia muncii şi detaşarea lucrătorilor nu intră în domeniul de aplicare a acesteia. Întrebarea care mi-a fost adresată de colegii suedezi este o problemă proprie Suediei. O vom analiza şi oricum nu se prea încadrează în subiectul în discuţie. O vom aborda cu plăcere într-un context mai degrabă naţional.
Directiva privind serviciile este importantă. Le va face viaţa mai uşoară prestatorilor de servicii, va facilita libera circulaţie şi va favoriza investiţiile, creşterea şi ocuparea forţei de muncă şi va fi în avantajul cetăţenilor. Cetăţenii aşteaptă ca noi să-i asigurăm aplicabilitatea cât mai curând posibil, întrucât le va îmbunătăţi viaţa. Noi trebuie să ne asigurăm că depunem toate eforturile necesare în acest sens.
Aş dori să-i mulţumesc din nou Parlamentului, nu doar pentru contribuţia sa la votarea şi adoptarea Directivei privind serviciile, ci şi pentru supravegherea şi impulsionarea continuă a Consiliului şi Comisiei să întreprindă toate demersurile în vederea instituirii acesteia. Dar tot a mai rămas puţin timp şi probabil vom reveni la această dezbatere anul următor, sub Preşedinţia spaniolă. Comisia va continua să supravegheze îndeaproape acest proces.
Benita Ferrero-Waldner
membră a Comisiei. - Dle preşedinte, după cum s-a mai afirmat, am discutat toate chestiunile referitoare la diferitele aspecte sociale şi de altă natură ale acestei directive. Nu cred că ar trebui să redeschidem această discuţie acum, dar trebuie să monitorizăm modul în care statele membre au aplicat sau vor aplica directiva în cauză. Pe baza informaţiilor disponibile în prezent, se pare că majoritatea statelor membre vor fi încheiat punerea în aplicare a directivei fie la sfârşitul anului 2009, fie poate la începutul anului 2010.
Aşadar, cred că se mai poate afirma că majoritatea statelor membre vor fi instituit măcar ghişeul unic şi, prin urmare, vor fi pregătite să îşi respecte acordurile şi obligaţiile de cooperare administrativă.
Totuşi, în unele cazuri pot exista unele întârzieri în ceea ce priveşte modificările cadrului juridic.
În ceea ce priveşte procesul de revizuire, unele state membre au profitat de oportunitatea de revizuire pentru a simplifica legi şi proceduri şi au efectuat un număr considerabil de modificări. Alte state membre au prevăzut doar câteva amendamente, iar numărul de modificări efectuate depinde desigur de mai mulţi factori, cum ar fi cadrul de reglementare existent şi, de asemenea, organizarea internă a statelor membre: în statele federale este mai complicat decât în celelalte.
Bineînţeles, totul depinde şi de voinţa unui stat membru de a simplifica legi şi proceduri.
În ceea ce priveşte aplicarea corespunzătoare, colegul meu, dl Charlie McCreevy, în mai multe rânduri, a atras atenţia membrilor guvernelor statelor membre cu privire la importanţa eforturilor de punere în aplicare, iar domnia sa împreună cu cabinetul său au urmărit şi au monitorizat îndeaproape procesul de punere în aplicare.
Într-adevăr, după cum am mai spus, în ultimii trei ani, s-au organizat peste 80 de reuniuni bilaterale ale tuturor statelor membre, iar grupurile de experţi s-au întrunit la Bruxelles de peste 30 de ori. Aşadar, am fost foarte activi în acest sens. Şi vom continua să monitorizăm eforturile statelor membre şi, de asemenea, să furnizăm asistenţă tehnică, în măsura în care statele membre o solicită. Dar, în cele din urmă, statele membre au responsabilitatea clară de a desfăşura munca relevantă şi, de asemenea, de a aloca resursele necesare.
În ceea ce priveşte anul următor, cred că va fi esenţial să se asigure folosirea constructivă a procesului de evaluare reciprocă prevăzut de directivă. De asemenea, va trebui să evaluăm calitatea punerii în aplicare a legislaţiei, conform solicitărilor, să monitorizăm funcţionarea ghişeelor unice şi apoi să primim reacţia întreprinderilor şi a consumatorilor.
În cele din urmă, dar nu mai puţin important, s-ar putea să fie necesar să recurgem la alte mecanisme de asigurare a aplicării - uneori poate la proceduri pentru încălcarea dreptului comunitar, dar este prea devreme pentru aceasta.
În ceea ce priveşte întreprinderile mici şi mijlocii, bineînţeles, suntem de aceeaşi opinie. Acestea reprezintă coloana vertebrală a economiei UE, iar preocupările acestora fac obiectul principal al Directivei privind serviciile.
Aşadar, această directivă va fi în avantajul tuturor întreprinderilor, dar mai ales al IMM-urilor, şi, în prezent, IMM-urile decid adesea să rămână în ţara lor din cauza complexităţilor legale şi a absenţei informaţiilor transparente. Prin urmare, Directiva privind serviciile va elimina multe dintre aceste complexităţi şi - cu toţii credem - va da un impuls întreprinderilor.
După cunoştinţa Comisiei, niciun stat membru nu foloseşte punerea în aplicare a Directivei privind serviciile pentru a reduce drepturile lucrătorilor. Aş dori să lămuresc foarte bine acest lucru. Drepturile lucrătorilor nu sunt afectate de Directiva privind serviciile şi nici nu fac obiectul acesteia. Într-adevăr, acesta a fost în mod clar rezultatul compromisului practic şi politic la care au ajuns atât Parlamentul, cât şi Consiliul.
În final, aş dori să reiterez faptul că Parlamentul a fost un partener-cheie în istoria Directivei privind serviciile. În ultimii trei ani, Comisia a considerat că este important să vă implice în procesul de punere în aplicare şi să vă informeze în legătură cu munca pe care a depus-o împreună cu statele membre şi, după cum s-a menţionat anterior, aceasta va rămâne o acţiune-cheie pentru o mai bună funcţionare a pieţei interne, pentru a stimula creşterea şi crearea locurilor de muncă de care avem nevoie. Prin urmare, aplicarea corespunzătoare este aspectul cel mai presant, mai ales în condiţiile actualei crize economice dificile.
Preşedintele
Acest punct a fost închis.
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Vilija Blinkevičiūt 
Europa trebuie să fie competitivă. Mulţumită eforturilor Parlamentului European, Directiva privind serviciile va contribui la punerea în practică a libertăţii de a presta servicii, nereglementată în întregime până în prezent, în cadrul pieţei interne a Uniunii Europene. Directiva privind serviciile reglementează procedurile în materie de licenţe, indicând cerinţele care nu se pot impune, şi confirmă că, din 2010, toate cerinţele noi destinate prestatorilor de servicii trebuie să fie nediscriminatorii şi justificate de importante interese sociale; de asemenea, reglementează funcţiile principale ale ghişeului instituit. Cel mai important, costurile prestării de servicii sunt reduse la nivel interstatal, iar acest lucru este deosebit de important în această perioadă de recesiune economică. Lituania se alătură listei statelor membre care sunt pregătite să pună în aplicare la timp dispoziţiile Directivei privind serviciile. Într-adevăr, este foarte importantă o cooperare strânsă şi eficientă între Comisie şi statele membre, deoarece în unele ţări există deficienţe la nivel de informare şi o pregătire insuficientă pentru punerea în aplicare a directivei. În prezent, doar 50 % din statele membre sunt pregătite să transpună dispoziţiile Directivei privind serviciile în legislaţia naţională.
Edit Herczog  
Dle preşedinte, statele membre trebuie să pună în aplicare în totalitate Directiva privind serviciile până la 28 decembrie 2009, ceea ce ar deschide, ca în cazul bunurilor şi produselor, piaţa serviciilor pentru persoane fizice şi întreprinderi.
Această directivă ar ajuta întreprinderile mici şi mijlocii într-o mare măsură şi ar favoriza crearea de locuri de muncă şi creşterea economică, ţinând totodată seama de interesele consumatorilor. Cu toate acestea, unele state membre au decis să restricţioneze accesul la locuri de muncă pentru cetăţeni din noi state membre care au aderat în 2004 şi 2007 la Uniunea Europeană. Germania şi Austria doresc să menţină această restricţie până în 2011, fără niciun motiv economic şi social mai serios. Franţa şi Belgia aplică o reglementare similară în ceea ce priveşte România şi Bulgaria.
Cu toate acestea, în prezent este clar că temerile personificate de celebrul "instalator polonez” sunt neîntemeiate. Numărul de cetăţeni din Europa Centrală şi de Est care lucrează în Franţa este cu mult mai redus decât, de exemplu, numărul celor angajaţi în Regatul Unit, chiar dacă, cu trei ani în urmă, Parisul a luat decizia de a elimina treptat restricţiile pentru profesiunile în care există un deficit de forţă de muncă.
Aceste măsuri împiedică într-o mare măsură punerea în aplicare a Directivei privind serviciile, unul dintre pilonii de bază ai acesteia fiind eliminarea completă a discriminării pe temeiuri economice şi de naţionalitate. La douăzeci de ani de la prăbuşirea Zidului Berlinului, care a şters graniţele dintre Est şi Vest, putem spune că Directiva privind serviciile serveşte, de asemenea, unui obiectiv similar. Punerea în aplicare cu succes a directivei ar elimina în final imaginea falsă cu care a fost promovat "instalatorul polonez”.
Patrick Le Hyaric  
Înainte de punerea în aplicare a directivei, Parlamentul European ar trebui să desfăşoare o contraevaluare a impactului uman şi social al aplicării sale, ţinând seama în special de consecinţele crizei pe care o traversăm. Într-adevăr, totul trimite spre faptul că această directivă va conduce la formarea unei concurenţe între întreprinderile, meşteşugarii şi salariaţii din Uniunea Europeană. Recent, o organizaţie profesională a agricultorilor a dezvăluit că autorităţile franceze i-au propus înfiinţarea, în ţările din Europa de Est, a unor agenţii de recrutare de lucrători agricoli cu salarii mai reduse şi cu o protecţie socială mai scăzută decât lucrătorii francezi. Transpunerea Directivei privind serviciile nu trebuie să iniţieze astfel de practici, care coboară Europa socială la un nivel inferior. În plus, suntem foarte îngrijoraţi de ameninţările care apasă asupra serviciilor de interes general (SIG) din punctul de vedere al jurisprudenţei Curţii Europene de Justiţie. Prin urmare, continuăm să aspirăm la un alt cadru legislativ european care va optimiza şi va dezvolta mai ales serviciile publice.
Czesław Adam Siekierski  
Directiva privind serviciile (2006/123/CE) este caracterizată de liberalizarea parţială a fluxului de servicii în Uniunea Europeană. Obiectivul intrării în vigoare a unei astfel de directive a fost eliberarea potenţialului economic. Directiva a deschis multe posibilităţi, atât pentru consumatori, cât şi pentru antreprenori. A devenit posibilă o utilizare extinsă a pieţei unice. Întreprinderile mici şi mijlocii se numără printre principalii beneficiari ai liberalizării pieţei serviciilor, deoarece pentru acestea barierele anterioare au cauzat cele mai mari dificultăţi. Comisia Europeană susţine că în jur de 70 % din PIB-ul statelor membre ale Uniunii Europene este generat de servicii. O cifră similară este dată pentru proporţia forţei de muncă angajate în prestarea de servicii. Unul dintre avantajele intrării în vigoare a directivei este creşterea rezultantă a competitivităţii pe piaţa internă. Aplicarea acestei directive s-a dovedit o ocazie care favorizează dezvoltarea economiei europene şi a permis crearea de locuri de muncă. Trebuie adăugat că aceasta a îndeplinit unul dintre obiectivele Strategiei de la Lisabona, şi anume creşterea competitivităţii economiei europene. În afară de aceasta, a produs o creştere a gamei de servicii oferite. Efectele realizate sunt o încurajare în sensul continuării eforturilor depuse în vederea liberalizării propuse de această directivă.
