Eiropadomes 2009. gada 18. un 19. jūnijā notikušās sanāksmes rezultāti - Čehijas prezidentūras darbības pusgads (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir kopējās debates par šādiem jautājumiem:
- Eiropadomes ziņojums un Komisijas paziņojums par Eiropadomes 2009. gada 18. un 19. jūnijā notikušās sanāksmes rezultātiem,
Padomes iepriekšējās prezidentvalsts deklarācija par Čehijas prezidentūras darbības pusgadu.
Es vēlētos izmantot iespēju sveikt Čehijas Republikas premjerministru Jan Fischer kungu. Es arī vēlētos sirsnīgi sveikt Eiropas Komisijas priekšsēdētāju José Manuel Barroso kungu.
Mūsu priekšā ir Padomes iepriekšējās prezidentvalsts deklarācija par Čehijas prezidentūras darbības pusgadu. Lūdzu, ļaujiet man sākumā teikt pāris vārdus. Vakar mēs uzsākām Eiropas Parlamenta septīto pilnvaru termiņu. Jūs man uzticējāt darbu, atbildību, lielo privilēģiju un godu vadīt Eiropas Parlamentu turpmākos divus ar pusi gadus. Šodien šajā otrajā dienā es vēlētos jūs vēlreiz ļoti sirsnīgi sveikt, lai pateiktos jums par uzticību, kuru jūs man esat izrādījuši. Es darīšu visu, lai pārliecinātu jūs, ka jūsu lēmums bija pareizs.
2009. gada pirmajā pusē prezidējošā valsts bija no otrās grupas, kas pievienojās Eiropas Savienībai pirms pieciem gadiem. Tādēļ mums ir iespēja kļūt arvien vienotākiem un tuvināties savā starpā. Mēs apzināmies, ka tā bija grūta prezidentūra krīzes un arī enerģētikas problēmu dēļ. Krīze bija arī Gazā. Mums arī bija Eiropas Parlamenta vēlēšanas. Tomēr, kā jūs zināt, Eiropas Parlamenta vēlēšanu laikā notiek mazāka saskarsme starp prezidentūru, Parlamentu un Eiropas Komisiju. Šodien mēs vēlamies dzirdēt, kā iepriekšējā Čehijas prezidentūra vērtē iepriekšējos sešus mēnešus un kādi secinājumi un galvenie komentāri tai ir par to, kas mums jādara tuvākajā nākotnē.
Tādēļ es vēlētos lūgt Čehijas Republikas premjerministru uzstāties ar runu un iepazīstināt ar prezidentūras atzinumu par iepriekšējiem sešiem mēnešiem un par to, kam jānotiek tuvākajā nākotnē.
Jan Fischer
Padomes priekšsēdētājs. - (CS) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, man tas ir liels gods sveikt jūs jūsu piecu gadu pilnvaru termiņa sākumā. Čehijas prezidentūras termiņš ir beidzies, un jauns Eiropas Parlaments tikai sāk darbu. Es vēlētos izmantot šo iespēju, lai apsveiktu jūs ar jūsu ievēlēšanu un ar to, ka jūsu valstīs vēlētāji jums ir uzticējuši pārstāvēt viņus šajā svarīgajā Eiropas struktūrā. Es apsveicu Jerzy Buzek ar viņa ievēlēšanu par Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju kopā ar visiem priekšsēdētāja vietniekiem, kas tika ievēlēti vakar, un es novēlu jums visiem daudz veiksmes jūsu svarīgajā darbā un to ideju realizēšanā, ar kurām jūs sākat jūsu darbu Eiropas Parlamentā.
Čehijas Republika gatavo atskaiti par savu sešu mēnešu ilgo Eiropadomes vadīšanu citam Parlamentam, tam, kas darbojās, kad Čehija uzņēmās savu lomu. Tas, protams, neko nemaina attiecībā uz mūsu pašu veikto prezidentūras novērtējumu. Gluži pretēji, es to drīzāk redzu kā apstiprinājumu Eiropas politiku nepārtrauktībai. Tādā pašā veidā jaunā Zviedrijas prezidentūra turpinās pildīt divus no galvenajiem mērķiem, kas mūs nodarbina, mazinot globālās ekonomiskās krīzes sekas un risinot enerģētikas un energodrošības jautājumus. Šī gada pirmā puse Eiropas Savienības vēsturē paies kā tādu grūtu pārbaudījumu periods, kas izriet no sarežģītās ekonomiskās un politiskās situācijas. Mēs paredzējām dažus no šiem pārbaudījumiem, jo īpaši pastāvīgo un jau pilna mēroga ekonomisko krīzi un vajadzību pabeigt ES iestāžu reformu. Citi bija negaidīti un daži bija pilnīgi negaidīti, piemēram, konflikts Gazā un Krievijas gāzes piegāžu krīze pašās pirmajās Čehijas prezidentūras stundās. Mūsu spēja vadīt prezidentūru, protams, tad tika pārbaudīta vietējās politiskās situācijas rezultātā, kad Čehijas Republikā mainījās valdība tieši tad, kad bija pagājušas divas trešdaļas no prezidentūras termiņa. Pretstatā daudziem cilvēkiem es neuzskatu, ka politiskā krīze Čehijas Republikā nopietni kaitēja ES kopumā, lai gan es piekrītu, ka valdības atkāpšanās bija neveiksmīga. Tomēr es stabili uzskatu, ka mēs tikām galā ar prezidentūras administrēšanu bez minstināšanās un ka mums izdevās visu sešu mēnešu laikā izpildīt savas prioritātes, proti, plānotos uzdevumus, kas izrietēja no ES darba kārtības, un risināt negaidītus aktuālos jautājumus pastāvīgi un ar pilnu atdevi. Tam par iemeslu bija arī tas, ka visas speciālistu komandas Čehijas Republikā turpināja strādāt ar pilnu atdevi, lojalitāti un simtprocentīgu profesionalitāti. Tas notika arī pateicoties tam, ka Čehijas prezidentūra saņēma pilnu Komisijas atbalstu pēc valdības maiņas. Es personīgi guvu labumu no Komisijas priekšsēdētāja José Manuel Barroso atbalsta un es tolaik saņēmu spēcīgu atbalstu arī no dažādiem dalībvalstu pārstāvjiem, ja jūs man ļausiet izdarīt personīgu piezīmi. Tolaik tas ļoti palīdzēja gan Čehijas valdībai, gan man personīgi.
Es gribu pabrīdināt, ka es neveikšu nekādu filozofisku vai politisku analīzi. Es nevēlos izvērtēt ES vadības politiskos aspektus vai neapstrīdamību, runājot par lielo un mazo valstu attiecībām vai veco un jauno valstu attiecībām, vai politisko un birokrātisko valdību plusiem un mīnusiem prezidējošajā valstī. Es to atstāšu citu ziņā un par pārējo es teikšu tikai to, ka atbilstīgā un no aizspriedumiem brīvā analīzē ir jāievēro noteikta distance un jāizvairās no emocijām un īstermiņa interesēm. Turpmāk es izvairīšos no skaistiem vārdiem un patosa. Es drīzāk koncentrēšos uz tīriem faktiem, vajadzības gadījumā pamatojot tos ar statistiku, jo statistika galu galā ir mana profesija mūža garumā un, iespējams, pat mana kaislība, vai uz to, ko Čehijas Republikas pirmais prezidents Tomáš Garrigue Masaryk sauca par maziem ikdienas uzdevumiem. Kā jūs zināt, Čehijas Republika izteica savas galvenās prezidentūras prioritātes kā "trīs E”: ekonomika, enerģētikas politika un ES loma pasaulē. Manuprāt, apstākļi ir skaidri parādījuši, ka tie bija ļoti aktuāli, pamatoti temati, un to pamatotība nekādā veidā nav ierobežota ar 2009. gada pirmo pusi. Tās ir jomas, kurām arī turpmāk būs vajadzīgi visi mūsu kopējie centieni, lai Eiropas Savienība varētu pastāvēt pat nestabilitātes laikos un dot labumu saviem iedzīvotājiem, kas ir tās galvenais pastāvēšanas iemesls. Tās ir prioritātes, kas pakļauj pārbaudei integrācijas ideju, parādot praksē, cik uzticīgi mēs esam vērtībām, kas ir pastāvējušas no Kopienas dibināšanas sākuma un kas nosaka Eiropu kā kopēju brīvības, drošības un labklājības telpu. Mēs izvēlējāmies moto "Eiropa bez barjerām”, lai attēlotu šos centienus simboliski. Ekonomiskā krīze pilnā mērā pārbaudīja mūsu uzticību integrācijas idejai, piešķirot vēl lielāku nozīmīgumu Čehijas prezidentūras moto. Pēdējā pusgada laikā notikušo daudzo diskusiju rezultāti un Eiropadomes secinājumi parāda, ka 27 dalībvalstis izturēja šo pārbaudījumu ar labiem panākumiem. Čehijas prezidentūras laikā mēs atteicāmies no protekcionisma un vienojāmies par kopēju un koordinētu pieeju krīzes seku risināšanai gan ES kontekstā, gan starptautiskā mērogā.
Tādā pašā veidā mums izdevās izpildīt uzdevumu, par kuru daudzi uzskatīja, ka mēs to nespējam; iestāžu reformas jautājums. Čehijas Republika pati veiksmīgi pabeidza Lisabonas līguma ratifikāciju abās parlamenta palātās. Tā bija skaidra un pārliecinoša politiskās gribas izpausme, un tas pavēra iespēju rast ticamu risinājumu jautājumam par Īrijas garantijām. Es stabili uzskatu, ka to garantiju rezultātā, par kurām notika vienošanās jūnija Eiropadomē, pastāv laba iespēja, ka arī Īrija pabeigs Līguma ratifikācijas procesu, lai tas varētu stāties spēkā līdz 2009. gada beigām. Čehijas prezidentūra arī nopietni attiecās pret uzdevumu, kas ir saistīts ar jaunā Eiropas Parlamenta ievēlēšanu, proti, uzsākot Komisijas norīkošanas procesu turpmākajam likumdošanas periodam no 2009.2014. gadam. Jūnija Eiropadomē tika sasniegta skaidra politiskā vienprātība par José Manuel Barroso kā nākamās Komisijas priekšsēdētāja kandidātu. Čehijas prezidentūras un nākamās Zviedrijas prezidentūras pilnvaras risināt sarunas ar Eiropas Parlamentu rada priekšnoteikumus iestāžu nepārtrauktības saglabāšanai. Kopumā Čehijas prezidentūrai ir izdevies sasniegt virkni konkrētu rezultātu vai pamanāmu progresu visās trijās prioritātes jomās. Likumdošanas jomā sarunas par vairāk nekā 80 konkrētiem pasākumiem tika veiksmīgi noslēgtas galvenokārt pateicoties ciešajai sadarbībai ar dalībvalstīm un ES iestādēm, jo īpaši Eiropas Parlamentu. Ar likumdošanu nesaistītajā jomā arī tika sasniegta virkne ievērojumu rezultātu, tostarp ārlietu politikas un enerģētikas krīzes risināšana gada sākumā, protekcionisma tendenču noraidīšana, apņēmīgi pasākumi Eiropas ekonomikas atbalstam, virzīšanās pretim enerģijas piegāžu dažādošanai un klimata aizsardzībai, kā arī rezultāti sarunās ar galvenajiem partneriem Eiropas Savienībā.
Runājot par individuālajām prioritātēm, vissvarīgākais uzdevums ekonomikas jomā bija risināt globālās krīzes sekas un turpināt īstenot Eiropas ekonomiskās atlabšanas plānu kā vienu no galvenajiem instrumentiem ekonomiskās labklājības atjaunošanai. Mēs arī izturējām pārbaudījumu attiecībā uz pasākumiem, kas tika pieņemti banku nozares stabilizēšanai. Mūsu pieņemtie pasākumi ir efektīvi. Ar garantiju un rekapitalizācijas palīdzību dalībvalstis nodrošināja bankām potenciālo atbalstu, kura apmērs bija vairāk nekā 30 % no Eiropas Savienības IKP. Kompromiss, kas tika sasniegts par vairāk nekā EUR 5 miljardu vērto projektu kopumu enerģētikas un platjoslas interneta jomā, un pasākumi, lai pārbaudītu kopējās lauksaimniecības politikas efektivitāti, nodrošināja pozitīvu pavasara Eiropadomes vēstījumu. Vienošanās par ES dalībvalstu iemaksām, lai nodrošinātu EUR 75 miljonu lielu aizdevumu Starptautiskā Valūtas fonda resursu atbalstam, bija ārkārtīgi svarīga globālās ekonomiskās krīzes mazināšanas izteiksmē. Čehijas prezidentūras laikā ES ar lielu Komisijas atbalstu būtiski veicināja izcilos sagatavošanās darbus un G20 augstākā līmeņa sanāksmes gaitu Londonā, kā rezultātā tika panākta vienošanās par nozīmīgāko SVF resursu atbalstu un tādu resursu atbalstu, kas tiek izmaksāti caur citām starptautiskām iestādēm, lai cīnītos pret globālās ekonomiskās lejupslīdes sekām. ES arī ieguva stabilu vietu augstākā līmeņa sanāksmē pateicoties kopējiem secinājumiem, kas tika pieņemti pavasara Eiropadomē. Tādā veidā tā apstiprināja savu apņemšanos būt par spēcīgu pasaules līmeņa dalībnieku. Kā jau es iepriekš teicu, visi pasākumi, lai cīnītos pret krīzi Čehijas prezidentūras laikā, ir jāskata kopējās un skaidrās protekcionisma noraidīšanas kontekstā.
Likumdošanas pasākumu jomā Čehijas prezidentūrai izdevās panākt vienprātību atjaunošanas plāna sistēmā par iespēju piemērot samazinātas PVN likmes darbietilpīgiem vietējā mērogā sniegtiem pakalpojumiem. Šī vienošanās ievērojami veicina nodarbinātības saglabāšanu vismazāk aizsargātajās ekonomikas nozarēs, un tai ir jāpalīdz īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Izmaiņas finanšu tirgus regulēšanā un tirgus uzraudzībā ir vesels posms centienos cīnīties pret pašreizējo finanšu un ekonomisko krīzi. Čehijas prezidentūras laikā tika sasniegts milzīgs progress, atjaunojot uzticību. Mēs pabeidzām sarunas par visiem galvenajiem tiesību aktu priekšlikumiem, ko prezidentūra noteica kā savus mērķus. Galvenais no tiem bija Otrā maksātspējas direktīva apdrošināšanas, vērtējuma aģentūru regulējuma jomām un citām jomām. Stimulējošajās debatēs par finanšu tirgu regulējumu un uzraudzību tika panākta vienošanās par reformas pamatelementiem, kam ir jānodrošina stabilitāte dalībvalstu līmenī un atsevišķu finanšu iestāžu un to noteikumu līmenī. Jūnija Eiropadome apstiprināja Komisijas iesākto darbu. Atbalstam, kas pausts Komisijas plāniem, ir jānoved pie konkrētu tiesību aktu priekšlikumu sagatavošanas un apstiprināšanas šī gada rudenī.
Enerģētikas politika, kas bija Čehijas prezidentūras otrā prioritāte, tika smagi pārbaudīta pašās pirmajās prezidentūras dienās. Vienlaicīgi mēs redzējām, ka ne vienmēr ir prātīgi risināt enerģētikas krīzes problēmas ad hoc, jo krīze uzliesmo apmēram reizi sešos mēnešos. Mums drīzāk ir jāpieņem sistemātiski pasākumi, lai ES varētu būt droša un elastīga enerģijas piegāžu ziņā. Čehijas prezidentūras laikā mēs veicām pasākumus, lai palielinātu energodrošību, koncentrējoties uz darbībām, kas uzlabos enerģijas avotu un piegāžu maršrutu dažādošanu caur tā saukto dienvidu koridoru. Atbalsts energoefektivitātei, kas ir iekļauts pārskatītajās regulās Eiropas Reģionālajam attīstības fondam, arī ievērojami veicina energodrošību. Tas ļauj ieguldīt finanšu līdzekļus energoefektivitātes uzlabošanā un atjaunīgo enerģijas avotu izmantošanā dzīvojamajās ēkās. Tas nodrošina saikni ar Zviedrijas prezidentūru, kurai energoefektivitāte ir viena no galvenajām prioritātēm. Arī šeit ir saskatāma nepārtrauktība, kas vajadzīga visas ES darbam. Pēdējais, bet ne mazāk svarīgais ir tas, ka marta un jūnija Eiropadome pilnībā apstiprināja, ka nebūtu prātīgi atteikties no mūsu ambiciozajiem mērķiem samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas vai no finanšu atvieglojumiem un piemērošanās pasākumiem jaunattīstības valstīs. Mēs arī noteicām skaidras prioritātes un mērķus, kas ir jāizpilda līdz ANO klimata pārmaiņu konferencei, kas notiks Kopenhāgenā šī gada decembrī, lai ES aizstāvētu savu līdera pozīciju klimata pārmaiņu jomā.
Trešā Čehijas prezidentūras prioritāte jeb trešais "E” bija par ES lomu pasaulē, un notikumi skaidri parāda, cik svarīgi ES ir attīstīt un īstenot kopēju ārpolitiku. Čehijas prezidentūras laikā tas tika plaši apliecināts. Lai gan ES izdevās atrisināt gāzes krīzi pateicoties tās vienotībai, otrā krīze gada sākumā, proti, krīze Gazā, kārtējo reizi parādīja, ka gadījumā, ja ES vēlas būt par īstu pasaules mēroga dalībnieku, tai ir jāiemācās paust vienots viedoklis. Abas šīs krīzes radās vienas prezidentūras laikā, kas pierāda to, ka tas, kurš patiesībā vada ES, nav tik svarīgi kā visu divdesmit septiņu dalībvalstu vienotība. Čehijas prezidentūrai izdevās oficiāli uzsākt Austrumu partnerības projektu, kas ir kaimiņattiecību politikas turpinājums, bet šoreiz austrumu virzienā. Čehijas prezidentūras galvenā ārlietu prioritāte bija ES paplašināšanās procesa turpināšana. Tas galvenokārt bija saistīts ar Eiropas perspektīvu Rietumbalkānu valstīm. Ņemot vērā situāciju reģionā, prezidentūrai bija ierobežota rīcības brīvība. Tomēr par spīti saspringumam pievienošanās sarunās ar Horvātiju, tika panākts progress vīzu režīma liberalizācijas procesā. Es esmu iepazīstinājis ar īsu un lietišķu Čehijas prezidentūras prioritāšu un to īstenošanas kopsavilkumu. Protams, ir pieejama detalizētāka informācija, un es tagad esmu gatavs atbildēt uz jūsu jautājumiem un komentāriem.
José Manuel Barroso
Priekšsēdētāja kungs, premjerministr, dāmas un kungi, tikko ievēlētā Eiropas Parlamenta pirmā plenārsēde ir unikāls politisks brīdis. Tā uzsāk likumdošanas termiņu, kas ietekmēs simtiem miljonu Eiropas iedzīvotāju ikdienas dzīvi un visa kontinenta likteni.
Es vēlētos sirsnīgi apsveikt visus tikko ievēlētos EP deputātus. Jūsu klātbūtne šajā palātā ir rezultāts lielākajai starptautiskajai demokrātijas izpausmei pasaulē. Es novēlu jums veiksmi jūsu pilnvaru termiņa laikā.
Izaicinājumi, ar ko saskaras Eiropa un tie, kurus tai būs jāuzņem dažu turpmāko gadu laikā, ir milzīgi. Pirmkārt, ekonomiskā un finanšu krīze, kas rada vajadzību turpināt iesākto sistemātisko rīcības koordinēšanu. Šai krīzei ir arī sociāla cena, kas ir mūsu galvenā prioritāte. Tad ir jautājums par cīņu pret klimata pārmaiņām un pāreju uz "zaļu” un ilgtspējīgu ekonomiku, kas parāda politisko virzienu, kurā mums jādodas.
Visi šie izaicinājumi arī ir izcēluši Čehijas prezidentūru, kura tikko beidzās. Es vēlētos apsveikt premjerministru J. Fischer un viņa priekšteci Mirek Topolįnek par rezultātiem, kas sasniegti īpaši grūtā posmā. Es pateicos viņiem un visai viņu komandai par viņu izcilo sadarbību par spīti dažām iekšējām politiskām grūtībām.
Es arī vēlētos uzsvērt šīs Čehijas prezidentūras politisko nozīmīgumu. Pirmo reizi valsts, kas tikai pirms pāris gadiem bija Varšavas pakta locekle, ir vadījusi mūsu Eiropas brīvības un solidaritātes projektu. Tas ir ļoti svarīgs punkts, kas parāda pakāpi, līdz kurai mēs Eiropā esam attīstījušies.
Čehijas prezidentūras laikā mums izdevās praktiski sasniegt dažus iespaidīgus rezultātus: ar koplēmuma palīdzību tika pieņemti 54 dokumenti. Es vēlētos īpaši pieminēt vienošanos par plašu pasākumu klāstu par finanšu tirgu regulēšanu un par EUR 5 miljardiem Eiropas atjaunošanas plāna kontekstā, un jūs visi labi zināt, cik smagi mums, proti, Komisijai un Parlamentam bija jācīnās, lai to sasniegtu. Es arī vēlētos pieminēt Globalizācijas pielāgošanas fonda pārskatu. Es atzinīgi vērtēju iekšējā enerģijas tirgus un iekšējā transporta tirgus attīstību.
Visās šajās jomās Komisija sagatavoja mērķtiecīgus priekšlikumus, ko Parlaments atbalstīja. Es atzinīgi vērtēju pēdējās Eiropadomes vienbalsīgo atbalstu rīcības plānam, ko Komisija ierosināja attiecībā uz finanšu tirgu uzraudzību. Šobrīd mums ir sasniegta ambicioza vienprātība, ko neviens necerēja sasniegt pirms pāris mēnešiem, kad es tikos ar augsta līmeņa ekspertu grupu de Larosičre kunga vadībā. Tas mums ļaus vadīt starptautiskās finanšu sistēmas reformu. Turklāt tādā pašā garā mēs piedalījāmies G20 sanāksmē Londonā, veicinot dažu ļoti svarīgu lēmumu pieņemšanu.
Papildus likumdošanas darbam Čehijas prezidentūra arī spēja risināt politiskas dabas izaicinājumus, daži no kuriem bija ārkārtīgi jutīgi un patiešām nopietni. Mums bija jātiek galā ar gāzes krīzi starp Ukrainu un Krieviju, kas kārtējo reizi uzsvēra Eiropas vajadzību stiprināt savu energodrošību. Pēdējo sešu mēnešu laikā mēs esam sasnieguši lielu progresu, piemēram, izstrādājot Baltijas valstu satarpsavienojumu plānu.
Aizvakar es piedalījos ceremonijā par godu Nabuko projekta parakstīšanai starp Turciju un četrām dalībvalstīm, proti, Austriju, Ungāriju, Bulgāriju un Rumāniju, piedaloties daudzām valstīm, no kurām mēs ceram importēt gāzi nākotnē. Tas ir patiess Eiropas projekts, un es lepojos, ka Komisija spēja tajā darboties kā koordinators, jo šī loma tika atzīta par būtisku visiem dalībniekiem.
Priekšsēdētāja kungs, Čehijas prezidentūras laikā bija arī ļoti svarīgi notikumi attiecībā uz Lisabonas līgumu. Pēdējā Eiropadome vienojās par vajadzīgajām garantijām, kas ļauj Īrijas valdībai sasaukt otro referendumu, pilnā pārliecībā, ka Īrijas iedzīvotāju paustās bažas ir pienācīgi izskatītas. Neaizmirsīsim, ka arī Čehijas prezidentūras laikā Čehijas Senāts pabeidza parlamentāro ratifikāciju, papildinot līdz 26 dalībvalstīm to dalībvalstu kopējo skaitu, kas ir pabeigušas parlamentāro apstiprināšanas procesu.
Tagad Čehijas prezidentūra ir nodevusi stafetes kociņu Zviedrijas prezidentūrai, bet izaicinājumi, ar kuriem Eiropa saskaras, turpinās un krietni pārsniedz vienas prezidentūras darbības jomu.
Eiropas projekts vienmēr ir bijis ilgtermiņa projekts. Mēs sasniedzam progresu, kad strādājam kā komanda. Tāpat kā komanda, katrs tās loceklis ir svarīgs panākumu gūšanā: Padomei, Komisijai un Parlamentam ir pildāma svarīga loma, realizējot mūsu kopējos Eiropas mērķus Eiropas iedzīvotāju interesēs.
Mums ir jāturpina kopā veidot stipra Eiropa, atvērta Eiropa, solidaritātes Eiropa. Šāda Eiropa piedāvā maksimāli daudz iespēju saviem iedzīvotājiem; Eiropa, kas tiek veidota, pamatojoties uz tās kontinentālajiem aspektiem, un pilnībā izmanto tās iekšējā tirgus iespējas, kuras ir tik svarīgas patērētājiem un mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; zināšanu un jauninājumu Eiropa; Eiropa, kas ciena vidi un nodrošina savu energodrošību; Eiropa, kas vēršas pie citiem pasaules mēroga dalībniekiem ar vēlmi veidot partnerattiecības, lai kopā risinātu kopējus izaicinājumus.
Šajā globālās krīzes laikā mums ir vajadzīga stipra Eiropa vairāk nekā jebkad agrāk, un stipra Eiropa nozīmē vienota Eiropa, kas gatava pieņemt un veidot savu likteni. Strādāsim kopā - Parlaments, Padome, Komisija, lai parādītu, ka Eiropas iedzīvotāju cerības ir drošās rokās; ka viņu vēlme pēc brīvības, taisnīguma un solidaritātes netiks ignorēta.
(Aplausi)
Ádám Kósa
PPE grupas vārdā. - (HU) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es esmu dziļi aizkustināts, stāvot šeit Eiropas Parlamentā kā pirmā kurlā persona, kas var vērsties pie jums savā dzimtajā valodā, proti, Ungāru zīmju valodā. Es to daru ne tikai sevis un kurlo cilvēku kopienas labā, bet arī ikvienas personas ar trūkumiem labā. Tagad es sāku just, ka es piederu Eiropas sabiedrībai, kurā pat minoritātes var gūt panākumus. Kaut vai paņemiet par piemēru Robert Schuman, kurš bija no Elzasas-Lotringas un kurš pirms 50 gadiem kļuva par ES dibinātāju. Aptuveni ES iepriekšējās Čehijas prezidentūras beigās diemžēl izveidojās notikumi, kuriem es arī vēlētos pievērst ES nākamās Zviedrijas prezidentūras uzmanību. Pirms divām nedēļām Slovēnijas parlaments pieņēma regulu, kas nopietni ierobežos šajā valstī dzīvojošo minoritāšu tiesības lietot savu valodu. Kā zīmju valodas lietotājs es jūtu pienākumu iestāties par cilvēku tiesībām Eiropā lietot savu valodu un par tā svarīgumu. Tas ir iemesls, kāpēc es strādāšu šeit Eiropas Parlamentā. Tomēr es vēlos dot vēstījumu ikvienam Eiropas iedzīvotājam. Es vēlos Eiropu, kurā ikvienam tiek garantētas tiesības dzīvot savu dzīvi pilnībā un piepildīt savu potenciālu. Es vēlos Eiropu, kurā kurlie cilvēki, kurus pārstāvu es vai jebkura persona, kas sadzīvo ar invaliditāti, šajā sakarā tiešām saņem līdzvērtīgas iespējas. Es vēlētos īpaši pateikties Eiropas Tautas partijas (Kristīgie demokrāti) grupas priekšsēdētājam Joseph Daul par sniegto iespēju uzrunāt jūs šajā īpašajā dienā. Tas arī pierāda, ka Eiropas pamatā tiešām ir dažādība, iecietība un vienlīdzīgas iespējas.
Libor Rouček
S&D grupas vārdā. - (CS) Premjerministr J. Fischer, Komisijas priekšsēdētāj J. M. Barroso, dāmas un kungi, šī gada janvārī es brīdināju šo cienījamo asambleju, ka Čehijas prezidentūra nebūs viegla un ka, iespējams, to raksturos milzīga nestabilitāte. Manu baiļu iemesls bija nestabilitāte Čehijas valdības koalīcijā, nesaskaņas starp valdību un opozīciju un strīdi starp valdību un prezidentu. Es vēlētos īsumā teikt, ka Čehijas prezidenta Václav Klausruna šajā cienījamajā asamblejā diemžēl apstiprināja manas bailes par nestabilitāti, parādot, ka prezidentūru tiešām raksturos nestabilitāte un ne tikai dēļ valdības izjukšanas. Par spīti tam sešu mēnešu laikā dažas ietas ir bijušas veiksmīgas, citas ne tik veiksmīgas. Runājot par pozitīvo, es vēlētos pieminēt enerģētikas politiku, par kuru tika runāts iepriekš. Manuprāt, Čehijas Republikai ļoti labi izdevās atrisināt šī gada janvāra gāzes krīzi. Nabuko nolīguma parakstīšana, ko pieminēja Barroso kungs, arī bija Čehijas prezidentūras veiktā darba rezultāts. Diemžēl ekonomiskās krīzes risināšana neatbilda Eiropas un Eiropas Parlamenta gaidītajam. Atcerēsimies bijušā Čehijas premjerministra M. Topolįnek runu, kad viņš sūtīja ASV prezidentu B. Obama pie velna kopā ar viņa ekonomikas politiku.
Par spīti tam nobeigumā es vēlētos pateikties premjerministram J. Fischer īpaši par Čehijas prezidentūras izglābšanu. Jūnija augstākā līmeņa sanāksme ir tam pierādījums, jo visa augstākā līmeņa sanāksmes darba kārtība tika veiksmīgi īstenota. Es arī vēlētos pateikties simtiem Čehijas amatpersonu, ne tikai Briselē, bet arī visās Čehijas ministrijās. Manuprāt, šīs amatpersonas paveica ļoti labu un profesionālu darbu, un tās nevar vainot par to, kas notika uz Čehijas politiskās skatuves.
Alexander Graf Lambsdorff
Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlētos jūs apsveikt ar jūsu ievēlēšanu. Es novēlu jums daudz veiksmes turpmākajos divos ar pusi gados. Es pat sapratu jūsu pēdējo lūgumu ievērot uzstāšanās laiku, neizmantojot austiņas.
Premjerministr, jūsu priekštecim nebija viegls vai pozitīvs darba sākums. Uzsvars visnotaļ pamatoti tika likts uz enerģētiku, ekonomiku un ārējām attiecībām, bet, kā bieži dzīvē gadās, realitāte dažkārt ļoti krasi atšķiras no plānotā. Gazas konflikta gadījumā Padomes prezidentūra uzreiz iejaucās, vispirms nevienojoties par kopēju Eiropas pieeju. Gāzes strīdā starp Krieviju un Ukrainu miljoniem cilvēku cieta no aukstuma, pirms jūsu valdība spēra pirmo soli un sāka rīkoties kā starpnieks ar ļoti labiem rezultātiem.
Par spīti kritikai jūs bijāt veiksmīgs arī citās jomās. Tas ir paliekošs Čehijas prezidentūras sasniegums, ka Eiropas Savienība neizdarīja kļūdu, ieslīgstot protekcionismā, kā tas notika divdesmitā gadsimta trīsdesmitajos gados. Tas bija un joprojām ir liels drauds. Šajā jautājumā prezidentūra ieņēma skaidru nostāju, ko īpaši atbalstīja konkurences komisārs. Daudzi cilvēki vēlas izmantot krīzi, lai veicinātu jaunu ekonomisko nacionālismu. Tas būtu katastrofāli. Liberāļi un demokrāti uzskata brīvu un taisnīgu konkurenci, kā tas noteikts Līgumos, par veidu, kā sasniegt izaugsmi un labklājību.
Tomēr, ja mūsu iedzīvotāji pieņems brīvo konkurenci, viņi vēlas un viņiem vajag būt drošiem, ka noteikumi visiem ir vienādi. Kompetences izkropļojumi, tiesību zaudēšana, priekšrokas došana valsts īpašumā esošajiem uzņēmumiem - visas šīs lietas nepalīdzēs pārvarēt krīzi, bet gan pa taisno novedīs strupceļā. Savas prezidentūras laikā Čehijas Republikai kā jaunai dalībvalstij pamatoti bija jālūdz daudzas vecās dalībvalstis ievērot kārtību, ko diemžēl vajadzēja darīt, ņemot vērā to, ka iekšējo tirgu nedrīkst vājināt un ka ir jāievēro noteikumi.
Čehijas valdība galu galā izrādījās bezspēcīga pret pastāvīgajiem Prāgas pils uzbrukumiem un neuzticības balsojumu. Tās atkāpšanās prezidentūras termiņa vidū bija bezprecedenta gadījums. Visa Eiropa skatījās uz Prāgu ar izbrīnu. Ar šo rīcību Čehijas politiskā klase izdarīja sliktu pakalpojumu gan savai valstij, gan Eiropai.
Tomēr jūs, premjerministr, parādījāt, ka politikā tāpat kā futbolā spēle joprojām var beigties neizšķirti, ja spēlētāju maiņa netiek veikta līdz papildlaikam. Jūnija Eiropadomē darbības virziens tika noteikts uz to, lai pamatīgi pārbaudītu finanšu tirgus uzraudzību. Tagad Komisijas uzdevums ir apņēmīgi turpināt šo iniciatīvu. Jūs risinājāt sarunas par garantijām Īrijai, tādēļ, cerams, referendums 2. oktobrī būs veiksmīgs. Dalībvalstis ir oficiāli vienojušās par Komisijas priekšsēdētāja amata kandidātu un tādējādi izpildījušas svarīgu mūsu grupas prasību.
Premjerministr, jūs personīgi esat paveicis labu darbu un ieguvis lielu cieņu. Tomēr Čehijas pirmā prezidentūra visdrīzāk neieņems vēstures grāmatās vietu, kādu mēs cerējām, ka tā ieņems. Tomēr mums ir jāatceras jūsu moto: "Eiropa bez barjerām”.
Rebecca Harms
Priekšsēdētāja kungs, premjerministr, Komisijas priekšsēdētāj, nav viegli izvērtēt progresu, kas būtu bijis jāsasniedz Čehijas prezidentūras laikā. Es esmu ļoti smagi centusies to izdarīt savas grupas vārdā, bet nenotika tas, ko mēs būtu gribējuši redzēt, proti, to, ka Čehijas prezidentūra gatavojas izaicinājumiem.
Attiecībā uz finanšu krīzi, kad mēs atkal sanāksim šeit septembrī pēc vasaras pārtraukuma, mēs būsim runājuši par vajadzīgo finanšu tirgus regulu veselu gadu, bet mēs nebūsim sasnieguši praktiski nekādu progresu šajā sakarā. Ir sniegti daudzi paziņojumi, lai nomierinātu iedzīvotājus, bet patiesībā nekas daudz netiek darīts.
Runājot par ekonomisko krīzi, Eiropas atjaunošanas plāns, kura biežā pieminēšana man šķiet gandrīz vai mulsinoša, tomēr ir tikai šķietama programma, lai ļautu mums runāt par Eiropas atjaunošanas plānošanu, bet tai trūkst jebkāda reāla pamata. Tās budžets ir tikai EUR 5 miljardi, un tad notiek sīkmanīgie strīdi par to, kā šos EUR 5 miljardus ir jāizmanto. Es neuzskatu, ka mums ar to ir jālepojas. Programma, pie kuras mēs esam smagi strādājuši, proti, atbilstīga programma energoefektivitātei Eiropā, kas nodrošinātu miljoniem darbavietu, nemaz nav īsti izskatīta.
Tagad es pievērsīšos klimata krīzei, un man diez vai ir jālūdz "zaļos” politiķus novērtēt politiku šajā jomā. ANO augstākā amatpersona klimata jautājumos Ivo de Boer un Ban Ki-moon pēc pēdējās konferences Bonnā radīja iespaidu, ka visas pasaules valstis, kas bija apgalvojušas, ka tās uzņemsies vadošu lomu šajā pasaules mēroga politikā, lai cīnītos pret klimata krīzēm, ir paveikušas krietni mazāk nekā būtu patiesībā vajadzējis. Ja mēs paņemam Eiropas enerģētikas politiku kā mērvienību tam, ko mēs kā eiropieši patiesībā vēlamies darīt, tad, manuprāt, mēs tiešām nevaram uzskatīt pastāvīgi konkurējošo stratēģiju, kas tik skaidri tika izmantota saistībā ar North Stream un Nabuko projektiem, par sākumpunktu kopējai uz nākotni orientētai Eiropas enerģētikas politikai.
Kāpēc tā? Kādi tam ir iemesli? Manuprāt, kritika par to nav īsti jāvērš jūsu virzienā, Fischer kungs. Valsts, kuru manas grupas vadītājs Cohn-Bendit kungs apmeklēja, vedot savā somā Eiropas karogu, lai to pasniegtu prezidentam, patiesībā bija vāja. Un diemžēl, Barroso kungs, lai gan bieži tiek runāts par jūsu spēku, kur bija šis spēks šīs Padomes prezidentūras vājuma brīžos? Mēs tam neredzējām nekādus pierādījumus.
(Aplausi)
Jan Zahradil
ECR grupas vārdā. - (CS) Premjerministr, Komisijas priekšsēdētāj, man ir liels gods uzstāties šodien kā pirmajam runātājam no daudzām jaunajām Eiropas Konservatīvo un Reformistu grupām un arī kā Čehijas EP deputātam, runājot par Čehijas prezidentūru. Tomēr es runāšu kā Eiropas Parlamenta deputāts nevis no šauras valsts perspektīvas. Tajā pašā laikā es runāšu kā savas grupas pārstāvis un tādēļ es ņemšu vērā tās politiskās prioritātes. Man jau bija iespēja runāt janvāra plenārsēdē, kad Čehijas premjerministrs M. Topolánekšeit iepazīstināja ar Čehijas prezidentūras prioritātēm, un es šodien runāju, kamēr Čehijas premjerministrs J. Fischer iesniedz ziņojumu par Čehijas Republikas sasniegumiem. Es to nepieminu nejauši. Es vēlētos pievērst uzmanību tam, ka Čehijas valdībai izdevās saglabāt gan prezidentūras politisko, gan organizatorisko nepārtrauktību par spīti valdības sabrukumam, kas notika tīri iekšēju politisko faktoru rezultātā. Šajā vietā es vēlētos uzslavēt premjerministra runas toni, jo tas bija tiešs Čehijas prezidentūras tonis, lietišķs un uz rezultātiem orientēts. Manuprāt, dažu kritisko novērtējumu pamatā bija noteiktu Eiropas pārstāvju vai plašsaziņas līdzekļu darbinieku subjektīvās jūtas, un tas nekādā veidā nav veicinājis mūsu augsti vērtēto Eiropas kohēziju, drīzāk piederot pie privātajām politiskajām kampaņām, kuru mērķis bija vietējā auditorija.
Tagad es vēlētos pievērsties trim Čehijas prezidentūras prioritātēm. Attiecībā uz ekonomiku es vēlreiz vēlētos uzsvērt, ka Čehijas Republikai izdevās atvairīt draudošu valstu protekcionisma pasākumu vilni, kas būtu nopietni apdraudējis Eiropas integrācijas pamatvērtības un īpaši vienotā tirgus principus. Runājot par enerģētikas politiku, izrādījās, ka jautājums par drošām un uzturamām piegādēm enerģētikas nozarei, ir labi izvēlēts temats. Čehijas prezidentūras pirmajās dienās tika veiksmīgi novērsta draudoša gāzes piegāžu krīze, protams, paturot prātā, ka jebkādam īstam progresam šajā jautājumā vajadzēs ilgtermiņa stratēģiskus pasākumus, tostarp piegādes dažādošanu un iekšējā enerģijas tirgus liberalizāciju. No cita ES ārējo attiecību mērķa simboliskās perspektīvas es vēlētos uzsvērt augstākā līmeņa sanāksmes ar lielāko globālo dalībnieku piedalīšanos jeb ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmi, kas atkārtoti apstiprināja transatlantisko attiecību būtisko nozīmi, kā arī ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi un ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmi. Es arī vēlētos uzsvērt Austrumu partnerības iniciatīvas nozīmīgumu un tās īstenošanu. Nobeigumā es uzskatu, ka Čehijas prezidentūru kopumā var raksturot kā pierādījumu tam, ka vidēja lieluma valstis un tā sauktās jaunās dalībvalstis var tikt galā ar šādu lomu, ievērojot cieņu un augstus standartus.
Miloslav Ransdorf
GUE/NGL grupas vārdā. - (CS) Es vēlētos teikt, ka Čehijas prezidentūru patiesībā izglāba Fischer kunga valdība un pats Fischer kungs. Es vēlētos uzsvērt, ka prezidentūras laiks sakrita ar to politisko izmaiņu divdesmito gadadienu, ko plašsaziņas līdzekļi raksturo kā liberālismu, bet ir pagājuši arī divdesmit gadi nepiepildītu solījumu, jo Čehijas Republikā ir ātri pazeminājies sabiedrisko lietu administrācijas kompetences līmenis. Es arī vēlētos teikt, ka no šī skatupunkta Fischer kunga valdība ir bijusi patīkams pārsteigums. Viņš ir premjerministrs un cilvēks, kas atsakās melot. Viņa vārdu es pirmo reizi pamanīju, kad viņš iestājās pret statistikas datu viltošanu Čehijas Republikā. Viņš ir cilvēks, kas izvairās no skaļām frāzēm, ko mēs šeit esam dzirdējuši dažādu prezidentūru laikā, un kas rīkojas pārdomāti. Manuprāt, tas ir ļoti labi, ka šāds cilvēks beigu beigās vadīja Čehijas prezidentūru. Tagad, kad mēs atzīmējam 500. gadadienu kopš Kalvina dzimšanas Francijā 1509. gada 10. jūlijā, es vēlētos teikt, ka vienīgā lieta, kas patiešām mūs izglābs šajā grūtajā divu krīžu situācijā... (Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju)
Nigel Farage
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, Čehijas prezidentūra ir sekojusi jau līdz izmisumam pazīstamam paraugam - nepārtrauktība vairāk vai mazāk vienā un tajā pašā virzienā, nepārtraukta apsēstība ar klimata pārmaiņām un nepārtraukts darbs pie jauniem tiesību aktiem. Jūs minējāt, ka šīs prezidentūras laikā ir izstrādāti tiesību akti 18 jaunās jomās, un, šķiet, esat lepni par to. Manuprāt, šajā laikā mēs esam atkāpušies pāris soļus atpakaļ, un es teiktu, ka Eiropas Savienībā mums ir ieviests pārmērīgi regulēts modelis, kas ļoti slikti atbilst mūsu vajadzībām šajā lejupslīdes zemākajā punktā.
Un tomēr tas vēl vairāk ir status quo. Jūs atbalstījāt ideju par Barroso kunga aizdzīšanu, lai gan šajā saistībā nenotika nekādi lielie strīdi, bet visvairāk mani ieinteresēja Lisabonas līgums. Jūs ratificējāt Līgumu savās parlamenta palātās, protams, neapsverot iespēju noorganizēt referendumu savas valsts iedzīvotājiem, lai viņi varētu paust savu viedokli. Bet mani patiešām ieinteresēja situācija Īrijā. Jūs teicāt, ka vēlaties, lai Īrijā tiktu īstenota uzticama politika, noorganizējot otru referendumu; tādēļ jūs sniedzāt šīs garantijas, un te nu tās ir - garantijas, kas attiecas uz tiesībām dzīvot, nodokļiem, kā arī drošību un aizsardzību.
Šim dokumentam nav nekāda juridiska spēka. Tas pat nav vērts tā papīra, uz kā tas uzrakstīts. Jūs var vainot kaunpilnajā mēģinājumā negodīgi pierunāt īrus atbalstīt Lisabonas līgumu gaidāmajā referendumā. Protams, šajā lietā jūs atbalstīja Barroso kungs. Viņš nekad neņem vērā demokrātisku referendumu rezultātus; tā tas bija gan Francijas un Nīderlandes, gan Īrijas gadījumā. Viņš saka, ka mums šie rezultāti jāignorē un jāiet tālāk. Runa ir par varu. Runa ir par viņu un ES iestādēm, kuru vara kļūst aizvien lielāka uz dalībvalstu rēķina. Ceru, ka otrajā referendumā, kas notiks 2. oktobrī, īri jums pateiks, uz kurieni doties, - un tad tik jūs redzēsiet!
(Dažādas reakcijas)
Tomēr es nevēlos būt sīkumains, jo Čehijas prezidentūras laikā bija viens brīnišķīgs, spilgts un pacilājošs moments, kad mēs visi - mēs, kas ticam nacionālām valstīm un demokrātijai un patiesi ticam tiesiskumam - varējām sapulcēties šajā plenārsēžu zālē un izjust lepnumu par to, ka esam daļa no Eiropas Parlamenta; es to piedzīvoju pirmo reizi. Es, protams, runāju par Vįclav Klaus vizīti. Tā bija brīnišķīga uzstāšanās - viņš ienāca šajā plenārsēžu zālē un pateica taisnību acīs, norādot, ka Eiropas Parlamenta deputāti un līderi neieklausās Eiropas iedzīvotājos, un tajā brīdī 200 deputāti piecēlās un izgāja no šīs telpas. Vismaz Klaus kungam mēs varam pateikties par pēdējiem sešiem mēnešiem.
(Aplausi)
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Priekšsēdētājas kundze, es vēlētos uzdot jautājumu. Tā nav kritika, tomēr mani interesē, vai plenārsēžu zālē ir atļauts ienest karogus?
(Iebildumi. Farage kungs turēja paceltu ES karogu.)
Ja tas ir atļauts, tad es vēlētos šeit nolikt ES karogu, ja drīkstu.
(Barroso kungs novietoja ES karogu uz sava galda. Aplausi.)
Andreas Mölzer
(DE) Priekšsēdētājas kundze, runājot par Eiropas integrāciju, tas, ka viena no jaunajām ES dalībvalstīm - šajā gadījumā Čehijas Republika - ir uzņēmusies Padomes prezidentūras pienākumus, neapšaubāmi ir pozitīvs aspekts. Tomēr ne tik atzinīgi vērtējams izraisītais haoss, par kuru daļēja atbildība jāuzņemas prezidentvalstij.
Protams, diez vai mēs varējām gaidīt perfektu izpildījumu no tādas jaunas valsts ar mazu Eiropas pieredzi, tomēr mēs varējām vismaz cerēt uz minimālu jutīgumu. Par prezidentūras termiņa sākumā notikušo mākslas instalācijas skandālu vainu nevarēja uzvelt valdībai Prāgā, tomēr Padomes prezidentūra varēja pilnībā uzņemties atbildību par savu neizlēmīgo rīcību un mākslas darba nenoņemšanu.
Tomēr Čehijas prezidentūra apliecināja spēju uzņemties politisku vadību, jo īpaši grūtībās un krīzes pārvaldībā. Šajā saistībā jo īpaši jāmin būtiskas kļūmes - Krievijas un Ukrainas strīda laikā izraisīto 20 dienu ilgo enerģētikas krīzi Eiropā tā vai citādi varēja pārvarēt, savukārt Tuvo Austrumu krīzes pārvaldība, manuprāt, bija lielāka izgāšanās, nevis mazliet neveikla rīcība. Un ja ASV pretraķešu vairogs Čehijas Republikā nebija pietiekami slikts arguments, tad arī šajā prezidentūrā bija manāma atkarība no ASV, piemēram, Izraēlas iebrukums Gazas sektorā tika banāli nodēvēts par aizsargreakciju.
Pat attiecībā uz Lisabonas līgumu Prāgas vadība tikai izteica nepārliecinošu kritiku un novilcināja jautājuma izskatīšanu. Rezultātā mēs palaidām garām svarīgu izdevību Eiropas Savienībā atjaunot lielāku demokrātiju.
Liela nožēla jāpauž arī par to, ka starp Slovēniju un Horvātiju tā arī neizdevās panākt nekādu vienošanos attiecībā uz jūras robežām. Galu galā Horvātija nebūt nav mazāk gatava pievienoties Eiropas Savienībai, ja to salīdzina ar pārējām 10 jaunajām dalībvalstīm laikā, kad tās iestājās ES. Tieši pretēji - tās pat varēja būt labāk sagatavojušās. Un, manuprāt, vēl lielāka nožēla jāpauž par to, ka Zviedrija nevēlas turpināt saskaņošanas centienus. Horvātija nav pelnījusi šādu attieksmi.
Kopumā mūsu secinājumi par Čehijas prezidentūras panākumiem nav viennozīmīgi.
Jan Fischer
Padomes priekšsēdētājs. - (CS) Dāmas un kungi, Padomes un bijušās Čehijas prezidentūras vārdā es vēlētos sniegt ļoti īsu atbildi. Vispirms jāsaka, ka personīgi es - cilvēks, kurš būtībā ir speciālists ar dziļām akadēmiskām zināšanām, - saskaroties ar gaisotni parlamentā (gan Čehijas parlamentā, gan Eiropas Parlamentā), vienmēr gūstu nopietnu mācību. Šī mācība palīdz saprast, cik dažādas reizēm var būt idejas attiecībā uz Eiropas integrācijas ātrumu un intensitāti vai ES būtību. Tas viss vienkārši atspoguļo jūsu daudzpusīgos viedokļus, un, manuprāt, tā ir patiesas demokrātijas neatņemama daļa. Tādēļ es vēlētos pateikties jums par viedokļiem un galu galā arī kritiskajiem ieteikumiem, ar kuriem jūs šodien iepazīstinājāt.
Es nevēlos detalizēti komentēt Kósa Įdįm runu, tomēr uzskatu, ka tā apliecina, cik nozīmīgs ir mūsu moto "Eiropa bez barjerām”, un ceru, ka ES arī turpmāk rīkosies atbilstīgi šim moto. Es stingri uzskatu, ka pasākumi, kuru mērķis ir mazināt ļoti smagās ekonomiskās un finanšu krīzes sekas, to pieņemšanas laikā bija piemēroti un saprātīgi. Ir izskanējusi kritika par to, kā norit finanšu tirgus regulēšana. Mēs esam apstiprinājuši būtiskus pasākumus šajā jomā, un vienošanās par tiem tika panākta pēc nopietnām, rosinošām un polemiskām debatēm, kurās mēs spēlējāmies ar niansēm līdz pašai Eiropadomes jūnija sanāksmei, panākot tādu rezultātu, kas, iespējams, neapmierināja nevienu, jo šeit daži uzskata, ka pasaulē ir pārāk daudz noteikumu. Tomēr mēs esam gatavi šoruden pieņemt risinājumus, ko piedāvā Komisijas tiesību aktu projekti un kas attiecas uz finanšu tirgus regulējumu un banku uzraudzību Eiropas mērogā. Es atkārtoju - tas, ka nebija manāmas nekādas protekcionisma izpausmes, ir ārkārtīgi svarīgi, jo tas liecina par to, ka mums ir izdevies vienoties par solidaritātes principu piemērošanu, jo īpaši attiecībā uz dažām valstīm, kuru ekonomika patlaban piedzīvo lielākās grūtības.
Šovakar es tikšos ar prezidentu Klaus kungu, un es viņam nodošu mūsu godājamā deputāta uzslavas vārdus. Lisabonas līguma ratifikācija Čehijas Republikā, protams, notika pilnībā atbilstīgi Čehijas Konstitūcijai. Līgumu ratificēja abas parlamenta palātas, un mēs gaidām, kad to parakstīs Republikas prezidents. Ceru, ka tas būs galīgais, izšķirošais un pareizais solis. Tas, ka Čehijas Republikā nenotika referendums, lai ratificētu Līgumu, ir tikai un vienīgi Čehijas Republikas iekšpolitikas jautājums, turklāt tas ir pilnībā saderīgi un saskaņā ar Čehijas Konstitūciju. Tas arī viss, kāpēc novirzījos, pievērsdamies valsts iekšlietām.
Es vēlētos pateikties tiem daudzajiem runātājiem, kuri atzinīgi izteicās par Čehijas prezidentūras nodrošināto nepārtrauktību. Personīgi es uzskatu, ka manam kabinetam un arī man pašam tas bija liels izaicinājums. Tas bija pārbaudījums jaunajam kabinetam un visiem ministriem, speciālistu komandām un ikvienam, kas šo pārbaudījumu izturēja sekmīgi, kā jau tas tika norādīts vienā no manām runām un dažu godājamo deputātu novērtējumā. Šo trešo daļu no kopējā prezidentūras termiņa es uztvēru kā personīgu uzdevumu, un es priecājos, ka Čehijas prezidentūra šo uzdevumu ir izpildījusi godam.
Zuzana Roithová
(CS) Komisijas priekšsēdētāj, Padomes priekšsēdētāj, dāmas un kungi, esmu lepna par to, ka Čehija ieies ES vēsturē kā prezidentvalsts, kas izveidojusi elastīgas, profesionālas, bezpartejiskas un labi sagatavotas administrācijas modeli. Par spīti Eiropas plašsaziņas līdzekļu un Čehijas opozīcijas neierobežotajai kritikai, čehiem ir veiksmīgi izdevies panākt vienošanos par neskaitāmi daudziem likumdošanas standartiem. Čehiem šī uzdevumu izpildei bija vajadzīga tikai puse laika; viņi to pabeidza pirms bija beigušās Parlamenta vēlēšanas. Tā bija vienošanās par, piemēram, viesabonēšanu, enerģētikas paketi un krīzes apkarošanas pasākumiem. Čehiem beidzot izdevās pārkost cieto riekstu saistībā ar pazeminātas PVN likmes piemērošanu darbietilpīgu pakalpojumu jomā; šis pasākums sekmē izaugsmi un novērš krīzi. Turklāt čehi bija tie, kas ne vien palīdzēja atjaunot naftas un gāzes piegādi no Krievijas uz Eiropu, bet arī panāca vienošanos par Nabuko dienvidu gāzes cauruļvadu un kopā ar Komisijas priekšsēdētāju sagatavoja šo nolīgumu parakstīšanai.
Diemžēl Čehijas Republika ES vēsturē ieies arī kā politiskās nestabilitātes piemērs, jo sociāldemokrāts Paroubek kungs savas ambīcijas izvirzīja priekšplānā, aiz tām atstājot ES intereses, un kopā ar vairākiem pārbēdzējiem izstrādāja Čehijas valdības gāšanas plānu tieši tad, kad veiksmīgās prezidentūras pilnvaru termiņš bija pusē. Es vēlētos pateikties premjerministru Topolįnek kunga un Fischer kunga komandām, kā arī Čehijas pārstāvniecībai Briselē par smago darbu ES un Čehijas Republikas interešu sekmēšanā. Šīs komandas apliecināja, ka pat šajā krīzes laikā šīs intereses nav savstarpēji izslēdzošas. Turklāt tās pārliecināja arī Francijas prezidentūru, ka protekcionisms ir zemiska rīcība. Tāpēc es vēlos apsveikt jūs un mūs visus.
Tagad es vēlētos aicināt Zviedrijas prezidentūru nekavējoties pārrunāt iespēju atcelt Kanādas vīzas Čehijas pilsoņiem. Domāju, ka arī šajās sarunās tiks gūti panākumi. Galu galā solidaritāte ir Eiropas Savienības spēcīgākais trumpis.
Edite Estrela
(PT) Priekšsēdētājas kundze, premjerministrs Fischer kungs paziņoja, ka Čehijas prezidentūra darbojusies ļoti veiksmīgi. Fischer kungs, es diemžēl tam nevaru piekrist. Premjerministram par to jāuzņemas vismazākā atbildība, bet Čehijas prezidentūra nemaz nebija tik saliedēta. Vispirms man jāmin strīdi saistītā ar mākslas darbiem - tie nāca par labu māksliniekiem, nevis prezidentūrai. Turklāt nestabila kļuva valsts politiskā situācija, nomelnojot Eiropas Savienības tēlu jeb, citiem vārdiem runājot, mūs visus. Fischer kungs, tā ir taisnība, ka Čehijas Republikai izdevās ratificēt Lisabonas līgumu, tomēr uz tā joprojām trūkst prezidenta Vįclav Klaus paraksta, un mēs visi esam vienisprātis, ka, Čehijas Republikai pildot Eiropas Savienības prezidentūras pienākumus, eiroskeptiski noskaņots prezidents neko labu nedod. Čehijas prezidents ir devis vairākus signālus, kas apliecina viņa eiroskeptiķa nostāju; galvenais bija atteikšanās lietot ES karogu. Tomēr svarīgāka problēma ir tā, ka viņš nav parakstījis Lisabonas līgumu. Tā ir necieņas izrādīšana pret mums visiem un Eiropas iedzīvotājiem.
Tomēr Čehijas prezidentūra īpaši kļūdījās attiecībā uz direktīvu par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu. Es zinu, par ko runāju, jo biju šī ziņojuma referente. Prezidentūras iesaistīšanās šajā jautājumā bija ļoti negatīvs pavērsiens, un to lielā mērā atbalstīja Lulling kundze, kura boikotēja balsojumu par manu ziņojumu. Čehijas prezidentūra iebilda pret grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma pagarināšanu līdz 20 nedēļām un pret paternitātes atvaļinājuma iekļaušanu, kas ir svarīgs aspekts, lai nodrošinātu ģimenes pienākumu sadali vīriešu un sieviešu starpā un tādējādi sekmētu dzimumu līdztiesību.
Premjerministra kungs, vīrieši mājās ir tikpat ļoti vajadzīgi kā sievietes darba tirgū. Vīriešu tiesības redzēt, kā attīstās viņu bērni, ir tikpat lielas kā sieviešu tiesības veiksmīgi veidot savu karjeru. Premjerministra kungs, lūdzu, nenovērtējiet par zemu sieviešu tiesības un spējas!
Bairbre de Brún
(GA) Priekšsēdētājas kundze, pagājušajā gadā milzīgs skaits cilvēku nobalsoja pret Lisabonas līgumu, jo viņi ticēja, ka ir iespējams izveidot labāku Eiropu - tādu Eiropu, kas ir demokrātiska un atbildīga, kas sekmē darba ņēmēju tiesības, aizsargā sabiedriskos pakalpojumus un mēģina pasaulē būt par pozitīvu paraugu.
Mums ir teikts, ka Eiropadome ir vienojusies par juridiski saistošām garantijām, kas atrisina īru bažas, bet publiskots ir vienīgi precizēts Lisabonas līgums. Tā struktūra vai būtība vispār nav izmainīta.
Kad par šo jautājumu mēs balsosim oktobrī, tad balsosim tieši par to pašu Līgumu, kas tika noraidīts pagājušajā gadā; tajā nav veikts neviens grozījums, neviens papildinājums un neviens svītrojums. Tas ir tieši tas pats Lisabonas līgums, ko noraidīja 53 % vēlētāju.
Jaunam laikmetam mums ir vajadzīgs jauns Līgums.
Mario Mauro
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, esmu pateicīgs Čehijas prezidentūrai par tās pūliņiem, ko, iespējams, var pielīdzināt tai situācijai, kurā patlaban atrodas mūsu iestādes.
Mēs visi apzināmies, ka Eiropas Savienība ir vienīgā iespējamā platforma, kas var atrisināt dažas no lielākajām problēmām, ar kurām mēs saskaramies. Neviens nevar iedomāties, ka, piemēram, Malta viena pati vai Itālija, kuras krasta līnija ir 5 000 km, var atrisināt imigrācijas problēmas, tāpat kā daudzas citas valstis nevar atrisināt problēmas, kas saistītas ar energoapgādi.
Tomēr tieši Čehijas prezidentūrai risināmās lietas - cīņa ne vien ar ievērojamiem iekšējiem sarežģījumiem, bet arī dažādu interpretāciju attiecībā uz Eiropu - sniedz mums labāku izpratni par to, kas no mums tiek prasīts. Šorīt neesmu atnesis nevienu karogu, bet vienu lietu es zinu pilnīgi skaidri - es neuzticos aprobežotam nacionālismam un birokrātiskiem monstriem, kas var izraut mūsu politiskās pieredzes sirdi un liek aizmirst, kādi sasniegumi no mums tiek prasīti.
Patiesība ir tāda, ka tagad mēs maksājam par savu neizlēmību. Maksājam traģisku cenu par to, ka mums nebija drosmes pieņemt noteiktus lēmumus, kas šodien ir svarīgi lēmumi, un to, iespējams, atspoguļo arī tas, ka tieši patlaban mums nav spēka atrisināt vissteidzamākos jautājumus, kuri saistīti ar ļoti problemātiskā jaunā parlamenta pilnvaru termiņa sākumu.
Tomēr uzskatu, ka mums ir lieliska izdevība. Šajās vēlēšanās dažiem veicās labāk nekā citiem, bet mēs visi skaidri zinām, ka nespēsim atrisināt nevienu problēmu, ja nestrādāsim kopā. Tādēļ uzskatu, ka mums jāuzņemas atbildība un jāstiprina šīs iestādes, lai tās spētu atjaunot saikni ar ES iedzīvotājiem, jo tas nu ir pilnīgi skaidrs - visvairāk mēs maksājam par to, ka mēs maksājam vispirms, jo tas liek atsvešināties mūsu iedzīvotājiem, kuri attālinās no mūsu ideāliem.
Jiří Havel
(CS) Premjerministra kungs, priekšsēdētājas kundze, Komisijas priekšsēdētāj, dāmas un kungi, mēs esam šeit sapulcējušies, lai novērtētu iepriekšējo prezidentūru. Šai prezidentūrai bija divas sejas. Neaizmirsīsim ne vienu no tām, pat ja ir dažas lietas, ko mēs labprāt aizmirstu. Šeit daudzi cilvēki sūdzas, ka Čehijas prezidentūra nav bijusi pietiekami aktīva finanšu krīzes apkarošanā. Citi atceras prezidenta Klaus kunga pretrunīgo runu Parlamentā. Vēl citi žēlojas par Barack Obama krīzes programmas netaktisko raksturojumu, kad tā tika nodēvēta par ceļu uz elli. Tomēr Čehijas prezidentūras panākumi ir saistīti arī ar zināmu progresu. Atcerēsimies, piemēram, vides paketi un progresu saistībā ar Lisabonas līguma pieņemšanu. Čehijas prezidentūrai bija divas sejas, un simboliski tai bija arī divi premjerministri. Šodien veiksmīgākais no abiem stāv jūsu priekšā. Premjerministra kungs, es vēlētos pateikties jums un jūsu valdībai par pūliņiem, ko esat veikuši, un es vēlētos pateikties arī Eiropas un Čehijas iestāžu ierēdņiem par darbu. Dāmas un kungi, lūdzu, aplausus Čehijas Republikas premjerministram!
Joe Higgins
Priekšsēdētājas kundze, šajā Parlamenta sastāvā dominēja ciniska liela koalīcija, kas bija izveidota starp Eiropas kapitālistu galveno partiju, PPE, un sociāldemokrātiem, kuri izliekas par kreisajiem, bet patiesībā īsteno to pašu neoliberālo programmu, darba ļaudīm liekot maksāt par starptautiskā kapitālisma pašreizējo krīzi.
Tagad šī lielā koalīcija vēlas īriem un Eiropas iedzīvotājiem uzspiest Lisabonas līgumu, jo Lisabona nozīmē neoliberālo programmu, tostarp uzbrukumu darba ņēmēju tiesībām, kā arī atbalstu militarizācijas un bruņojuma ražošanas nozarē. Tā sauktās garantijas, kas piešķirtas īriem, neko nemaina un neko nenozīmē, turklāt tās ir neatbilstīgas.
Kā Īrijas sociāldemokrāts, es izaicinu šo koalīciju. Es izaicinu priekšsēdētāju Buzek kungu, Barroso kungu, Schulz kungu un Verhofstadt kungu - atbrauciet septembrī uz Īriju, diskutējiet ar mums darba ļaužu auditorijas priekšā un pamatojiet, kāpēc viņiem būtu jāatbalsta jūsu Lisabonas projekts, kas ir absolūti pretrunā viņu interesēm.
(GA) Esiet gatavi aktīvai kampaņai pret Lisabonas līgumu Īrijā! Mēs runāsim, aizstāvot vairākus miljonus eiropiešu, kuriem nebija iespējas nobalsot pret Lisabonas līgumu, Līgumu, kas aizstāv nevis vairākumu ES iedzīvotāju, bet gan birokrātus, lielas korporācijas un militāro rūpniecību.
Manfred Weber
(DE) Priekšsēdētāja kungs, premjerministra kungs, Komisijas priekšsēdētāj, dāmas un kungi, šo debašu laikā daudzi cilvēki izteica savu pateicību Čehijas prezidentūrai par to, ka tai tomēr izdevās administratīvajā ziņā līdz sava pilnvaru termiņa beigām pabeigt darbu pie dažiem projektiem.
Es pilnīgi nopietni pats sev vaicāju - vai tiešām mēs esam kļuvuši tik pieticīgi attiecībā uz savām cerībām? Mēs esam politikā. Laikā, kad piedzīvojam pēdējo desmitgažu laikā lielāko ekonomisko krīzi, ko papildina problēmas vides jomā, mēs patiesībā ceram uz tādu prezidentūru, kas spēj uzņemties vadību un piedāvāt konkrētu redzējumu. Tas ir tas, kas mums patiešām vajadzīgs. Mēs esam redzējuši, ka administratīvais darbs ir pabeigts, tomēr pilnvaru termiņa beigās konkrēti dokumenti joprojām nav pilnībā izstrādāti. Es patiešām biju gaidījis kaut ko vairāk.
Premjerministra kungs, ja jūs šovakar satiksiet prezidentu Klaus kungu, lūdzu, pasakiet, ka šo sešu mēnešu laikā Čehijas Republikai, apliecinot savu spēju nodrošināt stingru vadību, bija izdevība Eiropai izskaidrot, kāda ir Čehijas nacionālā identitāte un suverenitāte. Viņš, protams, sekmēja nacionālās suverenitātes nozīmi šeit Parlamentā. Bet diemžēl šo izdevību viņš ir palaidis garām.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētāja kungs, mums ir tikai viena minūte, tāpēc es iztikšu bez jokiem. Es vēlētos aizstāvēt jūsu godu pret vienu no maniem Īrijas kolēģiem, Joe Higgins. Bet jums, Higgins kungs, es atgādināšu, ka jūs, darbojoties Solidaritātes kustībā, aizsargājāt darba ņēmējus un viņu tiesības, un es domāju, ka vēsturiski fakti ir jāatklāj šajā Parlamentā. Nelieli strīdi nav nekas slikts, bet ir diezgan neparasti, ka šodien pret Lisabonas līgumu uzstājās gan galēji labējie, gan galēji kreisie - no vienas puses, Nigel Farage, bet, no otras puses, Sinn Féin un Joe Higgins.
Manuprāt, tam jābūt pietiekami labam iemeslam, lai mēs pārējie nobalsotu par Lisabonas līgumu, bet Īrijas vēlētāji, kuri savu viedokli paudīs 2. oktobrī, ieklausītos tajos, kuri mudina balsot pret Līgumu, uzmanīgi izvērtējot, ko viņi galu galā aizstāv, kā arī ieklausītos pamatojumā un padomātu par to, ka Eiropas Savienība ir devusi lielu labumu Īrijai, un otrādi, un ka mēs arī turpmāk būsim Eiropas centrā, ja atbalstīsim šo Līgumu.
Jean-Pierre Audy
(FR) Priekšsēdētājas kundze, Fischer kungs, Barroso kungs, jūsu prezidentūra, premjerministra kungs, atkal parāda, cik steidzami Eiropas Savienībai nepieciešams izveidot stabilu prezidentūru. Turklāt Lisabonas līgums tieši to arī paredz.
Jūs, Fischer kungs, esat darbojies diezgan klusu, un es vēlētos uzzināt jūsu viedokli par prezidentūras trijotnes programmu, ko jūsu valdība ar Franciju un Zviedriju parakstīja 2008. gada jūnijā. Mēs arī ļoti vēlamies uzzināt, ko Zviedrijas darba programma paredz attiecībā uz šo aspektu un jo īpaši trim šādiem jautājumiem: Dohas programmu, Tūkstošgades attīstības mērķiem un Vidusjūras reģiona valstu savienību.
Ko jūs, Fischer kungs, domājat par šo instrumentu, un kā jūs vērtējat prezidentūras trijotni, kas ir pirmā pazīme, kura liecina par stabilu Eiropas Savienības prezidentūru?
Zoltán Balczó
(HU) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, īsā un asā domu apmaiņa starp grupas vadītāju Farage kungu un priekšsēdētāju Barroso kungu bija ļoti pamācoša Eiropas nākotnes perspektīvā. Tajā kļuva pilnīgi skaidrs, ka Lisabonas līgumā paredzētā scenārija galīgais mērķis ir likvidēt nacionālās valstis, un tas arī izskaidro, kāpēc priekšsēdētājs Barroso kungs būtu aizkaitināts, ja ieraudzītu kādas valsts karogu šajā plenārsēžu zālē. Protams, mums ir izvirzīts viens un tas pats Eiropas mērķis. Tomēr, šādi rīkojoties, mēs gribam uzsvērt, ka tā vietā, lai sludinātu šo saukli "Vienoti daudzveidībā”, mēs vēlamies izveidot sadarbību daudzveidībā, kas nozīmē, ka mēs atbalstām nacionālu valstu saglabāšanu. Šī ir tā struktūra, kuras ietvaros mēs vēlamies darboties vienotas Eiropas labā.
Elmar Brok
(DE) Priekšsēdētāja kungs, es vēlreiz vēlētos norādīt, ka situācijā, par kuru nebija atbildīgs ne premjerministrs Topolįnek kungs, ne premjerministrs Fischer kungs, Padomes prezidentūras panākumi bija daudz lielāki, nekā šķiet, un es vēlos pateikties arī Saša Vondra par šīs prezidentūras darba sagatavošanu.
Es vēlos sniegt vēl vienu komentāru, un tā būs atbilde Higgins kungam. Lisabonas līgumā ir horizontālā sociālā klauzula. Tā mums nodrošina vairāk sociālo tiesību un izveido Pamattiesību hartu. Ja neieviesīsim šo Līgumu, tad Eiropā būs mazāk sociālo tiesību. Domāju, ka tas ir skaidri jānorāda, lai Īrijas iedzīvotājiem vairs nevarētu melot. Mums jārunā taisnība. Ja nebūs Lisabonas līguma, tad mums Eiropā paliek Nicas līgums un mazāk sociālo tiesību. Tādēļ mums jāapstādina šī drausmīgā kampaņa un Īrijas iedzīvotājiem jāizstāsta taisnība.
(Aplausi)
Bernd Posselt
(DE) Priekšsēdētāja kungs, es vēlos norādīt, ka Čehijas prezidentūra nav izdarījusi vairāk par to, kas tai tika uzticēts, turklāt šos uzdevumus tā ir īstenojusi ļoti atšķirīgi. Izcilie ierēdņi un ievērojamie ministri, piemēram, Karel Schwarzenberg, Saša Vondra, Ondųej Liška un citi, arī premjerministrs Fischer kungs, ir paveikuši teicamu darbu. Es vēlētos viņiem pateikties par to. Šai valstij ir tikai viena problēma, proti, prezidents V. Klaus, kurš nodarījis nopietnu kaitējumu šai valstij, nepārtraukti un tīši graujot šo veiksmīgo prezidentūru. Es vēlētos pateikties premjerministram Fischer kungam par to, ka viņš prasmīgi novērsa šo negatīvo scenāriju, devās uz Briseles samitu un veiksmīgi noslēdza Padomes prezidentūru.
Jan Fischer
Padomes priekšsēdētājs. - (CS) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, šoreiz mana atbilde patiešām būs ļoti īsa. Es vēlētos pateikties jums par ieguldījumu šajās apspriedēs. Tās atkal apliecināja viedokļu daudzveidību un dažādu ideju plašumu Eiropā, to, cik sarežģīti un tomēr cik nepieciešams ir meklēt kopsaucēju un kopēju viedokli. Tomēr uzskatu, ka šī daudzveidība stiprina Eiropu un integrācijas procesu, un tā šeit ļoti iederas. Protams, jūs katrs paliksiet pie savas pašreizējās nostājas, sava analītiskā redzējuma un novērtējuma, un, iespējams, man nav nekādu izredžu pārliecināt jūs par pretējo, jo šīs nav akadēmiskas debates. Gan mana valdība, gan, teiksim, iepriekšējā valdība patiešām izdarīja visu iespējamo, lai izpildītu mūsu prezidentūras programmu un darba kārtību, un mēs šo uzdevumu paveicām ar lielu neatlaidību, neskatoties uz progresu, kas tika panākts saistībā ar Lisabonas līguma ratifikāciju. Šajā saistībā es vēlos ieviest pilnīgu skaidrību. Attiecībā uz prezidentūras trijotni un tās darbu, kurā bija iesaistīta Francija, Čehijas Republika un Zviedrija, man jāsaka, ka es ļoti augstu vērtēju šo mehānismu. Īstenojot ikdienas darba kārtību, mēs spējam sadarboties ļoti cieši. Tas ir mehānisms, kas ievērojami sekmē prezidentūras darba nepārtrauktību un pienākumu pārņemšanu bez sarežģījumiem, un es to vērtēju ļoti atzinīgi. Attiecībā uz Čehijas prezidentūras ambīcijām un to, cik lielā mērā prezidentūra bija tehnokrātiska, uzņēmās vadošo lomu vai darbojās tālredzīgi - esmu pārliecināts, ka tas sākās ar redzējumu par ES un ar programmu un veiksmīgi beidzās ar šīs programmas izpildi. Novērtēt, cik lielā mērā šie uzdevumi tika īstenoti - tas paliek jūsu ziņā. Bet es arī turpmāk būšu stingri pārliecināts, ka tā bija prezidentūra, kas sasniedza savus mērķus un centienus, lai arī vienmēr kāds kaut ko kritizēs un būs dažas jomas, kurās dažādu iemeslu dēļ mēs nesasniedzām mērķus. Es vēlreiz gribētu pateikties jums par debatēm un kritiskajām piezīmēm, un vēlos pateikties visiem tiem, kuri izrādīja sapratni un atzinību gan politiskajā, gan personīgajā līmenī. Vēlreiz vēlu jums veiksmi darbā!
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Priekšsēdētāja kungs, šeit tika uzdoti daži konkrēti jautājumi.
Visupirms, runājot par vīzu prasību atjaunošanu tiem Čehijas Republikas pilsoņiem, kuri ceļo uz Kanādu, Komisija pauž nožēlu, ka Kanāda ir atjaunojusi šo vīzu prasību. Šo jautājumu es apspriedu ar Kanādas premjerministru pagājušās G8 valstu sanāksmes laikā. Ceru, ka šis pasākumam ir ieviests uz pagaidu laiku un drīz starp Čehijas Republiku un Kanādu tiks ieviests režīms, kas ļaus brīvi ceļot.
Es lūdzu komisāru Barrot kungu tikties ar Čehijas ierēdņiem, lai steidzami apspriestu šo jautājumu, un es saprotu, ka pirmā tikšanās starp Komisijas ierēdņiem un Čehijas Ārlietu ministrijas ierēdņiem notika vakar Briselē. Pamatojoties uz šo tikšanos, Komisija rūpīgi izvērtēs situāciju un sagatavos ziņojumu par vīzu savstarpību, kas tiks publicēts, iespējams, 2009. gada septembrī. Sadarbojoties ar Čehijas valdību, mēs apspriedīsimies ar Kanādas iestādēm, lai iegūtu vairāk informācijas par to, kāpēc tika pieņemts šāds lēmums, turklāt mēs veiksim visus vajadzīgos pasākumus, lai atjaunotu bezvīzu ceļošanas režīmu.
Attiecībā uz finanšu tirgus regulējuma un uzraudzības jautājumu, kas arī aktualizējās debašu laikā, protams, joprojām darba kārtībā ir vēl īstenojami punkti, proti, tie, ko vienprātīgi apstiprināja Eiropadome, pamatojoties uz de Larosičre ziņojumu - šo ziņojumu es pasūtīju šai augsta līmeņa grupai, - bet mums jāņem vērā arī jau panāktais progress.
Eiropas Parlaments un Padome ir apstiprinājuši visus apdrošināšanas nozarē izstrādātos Komisijas priekšlikumus par kapitāla prasībām, noguldījumu garantijām, kredītvērtējuma aģentūrām un Maksātspējas direktīvu. Komisija ir iesniegusi tiesību akta projektu par riska ieguldījumu fondiem un privātā kapitāla fondiem, pārvēršanu vērtspapīros un atalgojumu banku nozarē. Tagad tie ātri jāapstiprina Eiropas Parlamentam un Padomei, ja šīs iestādes piekrīt šiem priekšlikumiem.
Debatēs tika pieminēts arī jautājums par pretošanos protekcionismam. Patiesībā tā bija ļoti svarīga tēma Eiropadomes 1. marta sanāksmē. Eiropas Savienībā 2008. gada otrajā pusgadā bija vērojama bīstama tendence saistībā ar dažiem vietēja mēroga protekcionisma pasākumiem. Domāju, ka ir godīgi atzīt, ka Čehijas prezidentūra un daudzas dalībvalstis skaidri norādīja, ka mēs nevaram pieņemt šādu ES iekšējā tirgus fragmentāciju, tāpēc šajos mēnešos notikušās diskusijas arī bija ļoti svarīga attīstība.
Visbeidzot, runājot par kritiku attiecībā uz Lisabonas līguma ratifikāciju parlamentā, atļaujiet teikt, ka nevaru saprast, kā kāds, kurš ir ievēlēts parlamentā, var apšaubīt līguma ratifikāciju parlamentā? Parlaments ir demokrātijas pamats, un ratifikācija parlamentā ir tikpat likumīga kā referendums.
(Aplausi)
Priekšsēdētājs
Es vēlreiz gribētu pateikt Čehijas Republikas premjerministram - mēs jums ļoti pateicamies par prezidentūru, par jūsu sniegto kopsavilkumu un piedalīšanos šajās debatēs!
Debates tiek slēgtas.
(Sēdi pārtrauca plkst. 10.35 un atsākta plkst. 10.40.)
Rakstiskas deklarācijas (142. pants)
João Ferreira  
rakstiski. - (PT) Patlaban pasaule sastopas ar vienu no nopietnākajām kapitālisma krīzēm, kas dramatiski ietekmē darba ņēmējus un sabiedrību kopumā.
Eiropas Savienībā šo krīzi ir radījusi neoliberālā politika, kas tiek īstenota joprojām. Šī politika ir iestrādāta Līgumos un tā sauktajā Lisabonas stratēģijā, ar kuru vēl lielākā mērogā un vērienā tiek mēģināts institucionalizēt Lisabonas līgumu. Tā vietā, lai pienācīgi novērstu krīzes cēloņus, Padome atkārtoti atgriežas pie šīs politikas pamatiezīmēm, kas izraisīja krīzi, tādējādi liekot runāt par satraucošiem un bezatbildīgiem centieniem turpināt šīs politikas veidošanu par spīti visiem pierādījumiem. Rezultātā Padome atbalsta:
nodomu pieņemt Lisabonas līgumu, ko tagad jau mēģina panākt ar maldināšanu, piemēram, tieši to pašu dokumentu, ko īri jau noraidīja, mēģinot pasniegt kā pilnīgi citu dokumentu;
kapitāla brīvu un neregulētu kustību un ārzonu finanšu centru pastāvēšanu;
tirgu liberalizāciju, sabiedrisko pakalpojumu privatizāciju un aizvien lielāku ekonomikas finansializēšanu;
darba attiecību noteikumu atcelšanu, algu devalvāciju, lielāku izmantošanu un elastdrošības aizsardzību;
nespēju pienācīgi atrisināt bezdarba problēmu, neatkāpjoties no milzīgu summu pieprasīšanas, lai atbalstītu finanšu nozari, lai gan ražošanas nozarēm tāda uzmanība netiek veltīta.
