Egyperces felszólalások fontos politikai kérdésekben
Elnök
A következő napirendi pont az egyperces felszólalások fontos politikai kérdésekben.
Georgios Papastamkos
(EL) Elnök úr, amint azt Ön is tudja, a nemzetközi kereskedelem aggasztó visszaesését figyelhetjük meg. Következésképpen, ebben a helyzetben egy azonnali irányváltoztatás alapvető fontosságú a gazdaságélénkítés szempontjából, amelyet el szeretnénk érni. Becslések szerint a hitelfelvétel megnövekedett költségei és a hiteláramlás csökkenése okolható a kereskedelem megközelítőleg 10-15%-os lassulásáért. A G20-ak által Londonban elfogadott többoldalú kereskedelmi pénzügyi csomag minden kétséget kizáróan egy pozitív előrelépés. Véleményem szerint az Uniót arra szólították fel, hogy folytassa vezető szerepét a londoni csomag gyakorlati alkalmazásában három irányban:
először, célzott intervenció a többoldalú és regionális pénzügyi intézmények által;
másodszor, összehangolt állami intervenció nemzeti szinten; és
harmadszor, a vonatkozó többoldalú szabályok kiigazítása.
Ez az Európai Bizottságnak szánt üzenet, így az megteheti a szükséges kezdeményezéseket.
Pierre Pribetich
(FR) Elnök úr, Hollandiában egy populista szélső jobboldali vezető beszédeiben az iszlámellenesség jeleit fedezhetjük fel; a Cseh Köztársaságban megnőtt a romák elleni támadások száma, és az iráni elnök minősíthetetlen és elfogadhatatlan megjegyzéseket tesz egy palesztin rasszista kormány megalakítására vonatkozóan, miközben Izrael állam megalakítására hivatkozik egy rasszizmusról szóló ENSZ-konferencián, amelynek fő célja a tolerancia és a sokféleség hirdetése.
A Parlament, azon kívül, hogy felháborodását fejezi ki, miért nem küld egy erőteljes és szimbolikus értelmű üzenetet a sokféleség és a globalizált világban elengedhetetlen tolerancia hirdetésére vonatkozóan, határozottan elítélve az ilyen jellegű megjegyzéseket? Hogyan lehetséges, hogy nem szólítja fel az Európai Tanácsot és a Bizottságot arra, hogy küldjenek egy komoly figyelmeztetést azon tagállamoknak, akik az ilyen jellegű agresszív logikát támogatják és még inkább azoknak, akik ennek hangot is adnak, hiszen a történelem túl sokszor megtanított már minket arra, hogy a cselekedetek sajnos soha nem váratnak sokat magukra az ilyen jellegű megjegyzéseket követően?
Hogyan fordulhat elő ezen ülés során, elnök úr, hogy a Parlament csendben marad ilyen rasszista és idegengyűlölő magatartások láttán a gazdasági válság idején, amikor a tagállamok magukba fordulása és a protekcionizmus sajnálatos módon olyan gyorsan csírázik, mint a magok tavasszal?
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Nagyon aggódom a Moldovai Köztársaságban a közelmúltban történt események miatt. Ezek közül a legsúlyosabbak az emberi jogok megsértése, a letartóztatások, az emberrablások, a kínzások, a megfélemlítés és az újságírók kitiltása. A moldovai polgárok akaratát a hatóságok számos szabálytalanság elkövetésével csorbították, amelyek érvként szolgálhatnak azon feltételezés alátámasztására, hogy a választásokon csalások történtek. Ez magában foglalja a kiegészítő jegyzékeket, a kinyomtatott külön szavazólapokat, az ellenzék zaklatását, a nyilvános televízióállomásokhoz való hozzáférés megtiltását és azt a kampányt, amelyet az állami intézmények folytatnak a Kommunista Párt érdekében. Annak ellenére, hogy az elmúlt hetekben számos tiltakozó vélemény volt hallható európai és globális szinten is, a Moldovai Köztársaságban a helyzet sajnos nem változott. Remélem, hogy az ezen a héten zajló megbeszélések során, valamint az ad hoc bizottság Moldovai Köztársaságba való látogatásakor, de különösképpen az utolsó májusi ülésen reményeink szerint megszületendő határozat révén az Európai Parlament egyértelmű üzenetet küld arra vonatkozóan, hogy az Európai Unió nem tűri el az emberi jogok megsértését és nyíltan felszólít a Moldovai Köztársaságban lezajlott választások megismétlésére.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Elnök úr, nagypénteken, azaz április 13-án reggel, hajnal előtt óriási tragédia történt a Szczein közelében található, Kamień Pomorski elnevezésű lengyel városban. Több mint 20 ember, köztük gyerekek, égtek el elevenen egy épületben. Ez egész Lengyelország számára hatalmas fájdalmat okozott és okoz a mai napig is.
Ma innen, az ülésteremből, szeretnénk azzal a kéréssel fordulni a tagállamok kormányaihoz és a helyi és regionális hatóságokhoz, hogy tegyenek lépéseket a tűzvédelmi rendelkezések ellenőrzésére vonatkozóan az összes lakóépületben és főként azon épületekben, amelyekben szociális ellátás folyik. Egyaránt gondolok a megfelelő anyagok használatára ezen épületek építése során, valamint a tűzvédelmi rendeletek betartásának szigorú ellenőrzésére. A lengyelországi dráma egy azon számos olyan incidens közül, amelyek sajnálatos módon bekövetkeztek Európában. Legyen ez a tűz és annak áldozatai komoly figyelmeztető kiáltás a jövőre nézve.
László Tőkés
(HU) Ez év március 23-i felszólalásomban az Európai Parlament és az Európai Bizottság közbelépését kértem a romániai Verespatak védelmében, melynek kiszolgáltatott lakosságát és épített örökségét, valamint természeti környezetét végveszély fenyegeti egy kanadai-román vegyesvállalat bányanyitási terve következtében.
Akkori félelmeink beigazolódtak, ugyanis kétévi felfüggesztés után az új román kormány végképp szabad utat akar engedni a beruházásnak, mely az európai normákkal ellentétes ciántechnológián alapuló kitermelés alkalmazása által nemcsak a közvetlen környezetet, hanem az egész román-magyar határ menti térséget ökológiai katasztrófával fenyegeti.
Felszólalásommal egy időben több képviselőtársammal együtt megkereséssel fordulunk Stavros Dimas biztos úrhoz a ciántechnológia betiltása céljából. Kérem az Európai Bizottságot, hogy európai környezetvédelmi politikájának szellemében küldjön kivizsgáló bizottságot Romániába, távlatilag pedig gondoskodjék a bányakitermelés uniós szintű megfelelő szabályozásáról.
Vittorio Agnoletto
(IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, arról szeretnék beszélni, hogy mi történt a Fiatnál Brüsszelben. Azon puszta szándéktól vezérelve, hogy aláássa a szakszervezetet, a Fiat hamisan azzal vádolta meg az alkalmazottait, hogy túszul ejtették a cég igazgatóit - ez azonban a valóságban soha nem történt meg. Nem történt emberrablás sem április 9-én, sem máskor. A hírt szándékosan terjesztette el a Fiat azzal a céllal, hogy rossz hírbe hozza alkalmazottait, akik meg akarják védeni jövőjüket a 24 főt érintő létszámleépítéssel szemben. A Fiat visszautasít bárminemű találkozót, megbeszélést vagy tárgyalást a szakszervezetek képviselőivel. Az egyedüli cél 24 fő elbocsátása, akik közül 12-en szakszervezeti képviselők. Szerintem jó ötlet lenne, ha a Parlament nemcsak ezt a tényt tárgyalná meg, hanem a Fiat és számos olyan jelentős európai multinacionális cég szakszervezet ellenes viselkedését is, amelyek nem tartják tiszteletben az alkalmazottak jogait. Míg ezek a multinacionális cégek hasznot húznak a nemzeti és az európai uniós szabályokból és számos esetben támogatásokból, nem tartják tiszteletben a munkavállalók jogait.
Georgios Georgiou
(EL) Elnök úr, néhány nappal ezelőtt európai parlamenti képviselők egy nagy csoportja látogatást tett Európa délkeleti határainál.
Az általunk a felkeresett területen látottak és tapasztaltak egyáltalán nem adtak okot a büszkeségre. El kell mondanom Önnek, hogy ezen a területen vannak olyan uniós polgárok, akik olyan kis szigeteken laknak, amelyek lakossága 120 és 130 fő között van, és minden ilyen szigeten naponta 150, 200 vagy 250 illegális bevándorló száll partra, így az infrastruktúra hiánya miatt nyomorúságos körülmények között élnek együtt ezek az emberek.
Folyamatosan hallom, hogy ebben az ülésteremben jogosan Darfúrról, Dél-Szudánról, Mianmarról beszélnek, de akárhogy is, egy ponton figyelnünk kell a fent említett területeken élő uniós polgárokra, akik pont olyan európaiak, mint azok, akik Párizsban, Madridban vagy Berlinben élnek. Kötelességemnek éreztem, hogy ezt megemlítsem Önnek, elnök úr, és bízom abban, hogy Ön cselekedni fog.
Slavi Binev
(BG) Elnök úr, hölgyeim és uraim, jelen pillanatban veszély leselkedik a bolgár társadalomra. Nevezetesen, a rendőri erők egy olyan szervezetből, amelynek feladata a közérdek védelme, egy olyan ügynökséggé alakul át, amely politikai zsarolásban vesz részt és gengszterek parancsait hajtja végre. A húsvét vasárnapot megelőző estén egy burgaszi önkormányzati tanácsost, a 64 éves Petko Petkovot egy templom előtt két egyenruhás rendőr a földre kényszerítette és számos tanú szeme láttára megverte. A másnap benyújtott hivatalos rendőri jelentésben semmiféle említést nem tettek az esetről. Ez is egy példája a Támadás Párt tagjai ellen elkövetett rendőri erőszaknak, további példa Dimitar Stoyanov, európai parlamenti képviselő és Szófia város önkormányzati tagjának megverése. Egyik ilyen támadással kapcsolatban sem indítottak nyomozást.
A rendőrség szándékos tétlenségének egy másik példája a "parancsra való cselekedés” esetében az a tény, hogy egyetlen elrablásról sem érkezett bejelentés Bulgáriában, annak ellenére, hogy már 15 ilyen eset fordult elő, az utolsó kettő épp ebben a hónapban. Társadalmunkat magával ragadta a félelem és tehetetlenség érzése. Ennek eredményeképp Bulgáriában a rendőrök a "pénzmarkoló” üzletemberek szinonimájává váltak. Amikor a közrend tisztviselői bűnözők, akkor kitől tudnánk megvédeni magunkat és ki fogja megvédeni az embereket? Ez a kérdés megválaszolatlan marad.
Richard James Ashworth
Elnök úr, felhívom az ülésterem figyelmét a La Manche-csatornán keresztüli kikötőket, Calais-t, Boulogne-t és Dunkirk-et érintő, a francia halászati ágazat tagjai által múlt héten végrehajtott jogellenes blokád hatásaira. A szervezett fellépés nagyon komoly zavart okozott az ezen az alapvető fontosságú transzeurópai útvonalon keresztül történő árufuvarozásban. Ez jelentős többletköltséget és késést jelent az ipar számára és az Anglia dél-keleti részén élő emberek életében komoly zavarokat és kényelmetlenségeket okoz.
Ez egy gyakran felmerülő probléma, így azt kérem a Bizottságtól, hogy hatalmát felhasználva lépjen közbe annak biztosítása érdekében, hogy az Európai Unión belül az áruk és személyek szabad mozgásának megzavarását kordában tartsa. Továbbá azt kérdezem a Bizottságtól: véleménye szerint a francia kormány által a halászok számára odaítélt 4 millió euró állami támogatásnak minősül-e, és ezáltal verseny- és jogellenes-e a közös halászati politika szabályai értelmében?
Ioan Mircea Paşcu
Elnök úr, a legutóbbi negatív fejlemények Moldovában számos olyan ügyre világítanak rá, amelyeket érdemes megemlíteni. Az első ilyen az általunk tanúsított magatartás, válaszul - a választások eredményei elleni tüntetéseket követően - a moldovai hatóságok által a fiatalok és újságírók elleni retorziókra, amelyek az EU alapvető értékeit sértették. A részünkről tanúsított bármiféle engedékenység az EU szavahihetőségét árnyékolná be ebben a vonatkozásban.
A második az EU válasza a moldovai hatóságok által a velünk kötött megállapodások végrehajtására vonatkozóan elkövetett eljárási hibákra, és az európai polgárok elleni, nemzeti alapokon történő diszkrimináció ügyében. Ismételten, az EU szavahihetősége és tekintélye forog kockán.
A harmadik az EU szolidaritása az egyik tagállama elleni hamis vádak fényében, amely egy lehetséges kifogás a terület katonai helyzetének megmerevítésére, ezáltal számos fontos kötelezettséget megszegve ezen a téren.
Negyedszer, az EU reakciója ismételten kihangsúlyozza az 1940-ben hasonló sorsot viselő országok státusza közötti különbséget, és előrevetíti az EU és Oroszország közötti kapcsolatot meghatározó irányokat.
Chris Davies
Elnök úr, ha egy választópolgárunk csalárd módon szociális juttatásokat követel, az ellen büntetőeljárást indítunk és börtönbe is kerülhet.
Úgy tűnik, hogy a dolgok itt néha másként történnek. Tavaly novemberben az újságok nyilvánosan írtak arról, hogy egyik képviselőtársunk, Den Dover alkalmazottak foglalkoztatására szánt 750 000 angol font értéknek megfelelő összeget fizetett ki egy olyan cégnek, amelynek tulajdonosa felesége és lánya volt, és ennek a pénznek egy részét drága személyautók vásárlására és egyéb személyes haszonszerzésre fordította.
A legtöbb ember nem tartja többre Dovert, mint egy tolvajt, egy csalót, akinek börtönben lenne a helye, és arra kérném Önt, elnök úr, mondja el nekünk, hogy ennek a pénznek mekkora hányada került visszafizetésre.
Ennek a Parlamentnek a nyitottság, a becsületesség és az átláthatóság ékes példájának kellene lennie, ehelyett azonban időnként úgy tűnik, hogy létezik egy titoktartási kódex, amely elfedi a néhány képviselőtársunk által elkövetett juttatásokkal való visszaélés valódi mértékét. Annak elutasítása, hogy olyan elveket vezessünk be a pénzügyi átláthatóság érdekében, amelyeket mi is elvárnánk bármelyik másik európai intézménytől, szégyenletes mindannyiunkra nézve.
Elnök
Davies úr, biztos lehet benne, a jog rendelkezéseinek megfelelően fogunk eljárni ebben az esetben is.
Ewa Tomaszewska
(PL) Elnök úr, április újabb lehetőséget ad arra, hogy mérlegeljük mindkét totalitárius rendszer hatásait. Ez az idő visszaidézi a katyini tömegmészárlást, amely során több ezer lengyel tisztet gyilkoltak meg - akiket hadifogolyként tartottak fogva ostaszkówi, starobielskoi és kozielskoi táborokban - és akiket 1940 márciusában ítéltek halálra Lavrenty Beria parancsára. Szintén felidézi az 1943-as varsói gettólázadás kezdetét, a zsidóknak a megszálló német erők általi koncentrációs táborokba történő tömeges szállítása elleni fellépésként.
A gettóban történt tragédiáról megemlékeznek a mai napon megtartott Élet Menetével, amely biztosítja az ilyen eseményekről való megemlékezést és megelőzi azok megismétlődését. Sajnálatos módon a katyini tömegmészárlás elkövetőit még mindig nem állították bíróság elé és nem ítélték el őket. Az írásos nyilatkozat Parlament általi elismerése, amely augusztus 23-át a sztálinizmus és nácizmus áldozatainak emléknapjává kívánja nyilvánítani, mindazonáltal reményt jelent.
Den Dover
Elnök úr, tisztában vagyok vele, hogy Davies úr már tartott beszédet az engem érintő helyzetről és, éppen ezért, szeretném megkapni a lehetőséget arra, hogy válaszoljak ezzel az üggyel kapcsolatban. Csak az utolsó 10 szót hallottam. Davies úr az elmúlt 20 perc során legalább küldött nekem egy e-mailt, hogy beszélni akar erről az ügyről.
Annyit szeretnék csak elmondani, hogy a parlamenti asszisztensi költségtérítésem kapcsán keletkezett nagy hűhó és felhajtás, amelyről a média az elmúlt 9 vagy 12 hónapban tudósított, megrázó élmény volt. Ügyemet benyújtottam az Elsőfokú Bírósághoz, és egy meglehetősen szilárd ügyben készülök felvenni a harcot. Tisztában vagyok vele, hogy jól áll az ügyem, emellett átmeneti intézkedéseket is tettem, épp ezért semmilyen pénz kifizetése nem történhet meg addig, amíg a Bíróság nem vizsgálta meg az összes bizonyítékot, és nem hozta meg a megfelelő döntést. Kérem, adjanak haladékot a Parlamentnek és köszönöm ezt a lehetőséget.
Gerard Batten
Elnök úr, 36 évi tagság után, mit jelent az Európai Unió az Egyesült Királyság számára? Azt jelenti, hogy többé már nem mi kormányozzuk saját országunkat. Jogszabályaink 75-85%-át az EU hozza meg és nem saját parlamentünk. Az EU legalább 56 milliárd angol fontba kerül az Egyesült Királyságnak évente - azaz 900 angol fontba minden egyes férfi, nő és gyermek számára évente. Már nem ellenőrizzük a határainkat, így korlátlan és ellenőrizetlen bevándorlást kell elviselnünk.
Az EU emberi jogi jogszabályai azt jelentik, hogy többé nem tudjuk hatékonyan megvédeni magunkat a külföldi bűnözőktől, az illegális bevándorlóktól és a hamis menedékkérőktől. Az európai elfogatóparancs és az érintett személy távollétében zajló tárgyalások azt jelentik, hogy elvesztettük a legalapvetőbb védelmünket a jogalap nélküli letartóztatásokkal és szabadságvesztésekkel szemben.
Az EU-tagság katasztrofális az Egyesült Királyság számára. Egy súlyos és szükségtelen, saját magunknak okozott seb. A probléma egyetlen megoldása, ha az Egyesült Királyság feltétel nélkül kilép az Európai Unióból.
Milan Horáček
(DE) Elnök úr, néhány héttel ezelőtt az európai irányultságú cseh szociáldemokratákból, az EU-t ellenző Klaus elnök úrból, valamint a Kommunistákból álló szentségtelen szövetség elősegítette a Topolánek kormány bukását. Megkezdődött a munka az átmeneti kormány megalakítására, amely májustól az októberben tartandó új választásokig látná el a kormányzati teendőket. Remélem, hogy ez az új kormány fogja vezetni az elnökségi időszak végéig a cseh elnökséget, amely mostanáig nagyon jól látta el a feladatát, és segíteni fogja a Lisszaboni Szerződés ratifikálását a Cseh Köztársaságban. Ez egy fontos, pozitív jelzés lenne Európa számára.
Zsolt László Becsey
(HU) Az utóbbi hónapokban újra a félelem az úr az Észak-Szerbiában lévő, több nemzetiség - főleg magyarok - lakta Vajdaságban. Bár parlamentünk 2004-ben és 2005-ben is határozatot fogadott el az itteni nem szerb lakosok elleni fizikai és lelki támadások ügyében, bár parlamentünk példamutató módon tényfeltáró delegációt küldött a térségbe 2005-ben, az erőszak, a megfélemlítés és a megalázás az ottani kisebbségek - elsősorban a magyarok - ellen folytatódik, sőt felerősödni látszik.
Év eleje óta összesen tizenöt morális és öt fizikai támadás történt, kettő súlyos. Sajnos a rendőrség iránti bizalom gyenge. Ezt erősíti az a tény, hogy máig nem került sor olyan büntetésre, amelyben ilyen etnikai támadás esetén végrehajtás is sorra került volna, ami az igazságszolgáltatás elégtelen működését és sajnos, a hosszú évek tapasztalata alapján, elnéző hozzáállását is jelzi. Ezt erősíti az a tény, hogy a mai napig a szerb többség nem tudja tudomásul venni, hogy meg kell emlékezni sok tízezer ítélet és egyéni bűnösség nélkül kivégzettekre is.
Meddig tűrheti az Európai Unió, hogy európai nyelvet beszélő őshonos lakosokat fizikailag és lelkileg terrorizálnak egy potenciális tagállamban a XXI. század elején? Hol van a minimális presztízsünk?
Jo Leinen
(DE) Elnök úr, tegnap kezdődött az Egyesült Nemzetek Szervezetének rasszizmus elleni konferenciája Genfben. Ezen huszonkét EU-tagállam vesz részt és öt ország döntött úgy, hogy nem vesz részt a konferencián. Ez rossz fényben tünteti fel az Európai Unió egységességét egy ilyen fontos eseménnyel kapcsolatban.
Mindazonáltal, most azt olvasom, hogy néhány ország még mindig gondolkodik azon, hogy a hét folyamán Genfbe utazik és éppen ezért arra szeretném kérni Önt, gyakoroljon hatást a cseh elnökségre, hogy ezáltal mi, mint az EU, egységes álláspontot tudjunk kialakítani ezen a rasszizmus elleni konferencián.
Nem engedhetjük meg, hogy az iráni elnök rettenetes beszéde megossza az EU-t és meggyengítse az ENSZ-t. A beszéd nem járhat ilyen következménnyel, ezért úgy vélem, hogy ismételten arra kell törekednünk - ahogy azt Ban Ki-moon főtitkár is kérte -, hogy biztosítsuk, hogy a 27 EU-tagállam és az EU mint egység ténylegesen támogatja az ott elkészülő végleges dokumentumot, amely világszerte olyan emberek millióit segíti, akik a rasszizmus és a diszkrimináció elszenvedői. Nagyon szépen köszönöm.
Marco Cappato
(IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, az utolsó ülésen azt kértem Öntől, hogy tartsa tiszteletben a Parlament kötelezettségeit és hozza nyilvánosságra a parlamenti képviselők parlamenti tevékenységekben való részvételére vonatkozó adatokat. Elnök úr a szavát adta, hogy az elnökség következő ülésén - amely pontosan 40 perc múlva kezdődik - ez a kérdés megtárgyalásra kerül. Azonban most azt látom, hogy ez a napirendi pont nem szerepel az elnökség 6:30-kor kezdődő ülésének napirendjén. Mivel most már csak alig valamivel több, mint egy hónap van hátra a választásokig, és mivel a Parlament kötelezettséget vállalt arra, hogy nyilvánosságra hozza a parlamenti képviselők parlamenti tevékenységekben való részvételére vonatkozó adatokat, és most már meglehetősen kevés lehetőség lesz erre, nem tudom, hogy van-e mód egy elnökségi ülés megtartására, ahol ezzel az üggyel hivatalosan tudunk foglalkozni. A főtitkár kötelezettséget vállalt arra, hogy jelentést készít, amely alapján az elnökség döntést tud hozni; éppen ezért azt kérdezem Öntől, elnök úr: vajon a polgároknak, az európai választói tábornak rendelkezésére áll-e majd ez az információ, ahogy azt a Parlament kérte, kikötötte és eldöntötte még a júniusi európai választások előtt, vagy meg kell szegnünk saját ígéretünket és szembe kell mennünk saját döntéseinkkel?
Etelka Barsi-Pataky
(HU) Tegnap megalakult az új magyar szocialista kormány. Én most nem a politikai vonatkozásokról szeretnék szólni, hanem arról a körülményről, hogy ennek az új kormánynak egyetlen női tagja sincs. Mégiscsak furcsa, hogy 2009-ben Európában megalakulhat úgy egy kormány, hogy a kormányt alkotó tizennégy miniszterből egy sem nő. A skandináv országokban a kormánynak több mint a fele nő. Franciaország is közelít ehhez. Németországban több mint az egyharmada. Ez az általános, bevett európai gyakorlat.
Ebben a házban az elmúlt öt évben tizenegy jelentést fogadtunk el, amely a férfiak és a nők esélyegyenlőségéről szól. Európai értékeken alapuló, fontos cél ez, de mit sem ér, ha nem válik gyakorlattá. Megkérem tehát képviselőtársaimat - ez esetben szocialista képviselőtársaimat -, hassanak oda, hogy hazájukban, ahol ez még nem történt meg, alkalmazzák is ezeket a fontos és nemes törekvéseket.
Neena Gill
Elnök úr, a minap Birminghamben jártam. Ajtókon kopogtattam - ez egy tipikusan brit módja a kampányolásnak - és nem meglepő módon, azok közül, akiknek a küszöbén álltam senkinek fogalma sem volt arról, hogy kevesebb mint hat hét múlva európai választások lesznek.
Biztos vagyok benne, hogy tudja, az Egyesült Királyságban a statisztikák szerint a nyilvánosság mindössze 16%-a tud a választásokról, de ami miatt Önnek is aggódnia kellene, az az, hogy ezek a statisztikák a többi tagállamban sem jobbak. Valójában, az emberek 30%-a nem tervezi, hogy részt vesz a közeledő választásokon. Az érdeklődés és a tájékoztatás hiánya pont olyan mértékben ennek a Parlamentnek a felelőssége is, mint bárki másnak. A polgárokkal való kommunikációra költött sok millió nem hozta meg a kívánt eredményt.
Ami különösképpen frusztráló számomra, hogy az ígért választási tájékoztató hirdetés látványosan rosszul sült el. A munka és a magánélet egyensúlyáról szóló hirdetés felzaklatta a dolgozó nőket és azon csoportokat, amelyek támogatják a szoptatást. Ez ismét egy öngól volt. Elnök úr, sürgősen foglalkoznia kell ezzel a helyzettel, vissza kell vonnia ezt a bántó hirdetést, és biztosítania, hogy egy egyszerű üzenetet fogalmazzunk meg arról, az embereknek miért kell részt venniük a közeledő választásokon. Ennek az üzenetnek láthatónak és könnyen érthetőnek kell lennie.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Elnök úr, én is ugyanerről a témáról szeretnék beszélni, nevezetesen a közeledő európai választásokon való részvételi arányról, amely nem ígérkezik nagyon magasnak. Ennek okai közé tartozik a Parlament által szervezett választások előtti kampány, amely nem elég látványos és, ami még ennél is fontosabb, az Európai Unió által elért eredmények elleni és a szociális piacgazdaság elleni támadások, azaz azon modell elleni támadások, amelynek kidolgozásáért nagyon keményen harcoltunk és amely gyümölcsöző az Európai Unión belüli munkavállalók számára. A polgárok negatívan tekintenek a fejlesztésekre, amelyek nem tűnnek kedvezőnek és kielégítőnek. Éppen ezért sajnálatos, hogy olyan ügyek állítanak minket szembe egymással, amelyeknek egyesítenie kellene bennünket Európa polgárainak érdekében.
Catherine Guy-Quint
(FR) Elnök úr, március 14-én és 15-én a Költségvetési Bizottság tagjaként Botopoulos úrral a Peloponnészosz régióba utaztam, amelyet legsúlyosabban érintett a 2007 nyarán bekövetkezett árvíz. Legnagyobb meglepetésünkre azt találtuk, hogy az odaígért 89,7 millió euró, amelynek az Európai Unió szolidaritási alapjából kellett volna érkeznie, még mostanáig sem érkezett meg ezekre a területekre.
Éppen ezért hivatalosan felhívjuk a Bizottság figyelmét erre az ügyre és szeretnénk megtudni, hogy hol akadt el a költségvetési hatóság által hozott döntések végrehajtása. Hogyan fordulhat elő, hogy ez a segély, amelyről hónapokkal ezelőtt szavaztunk, még mindig nem gyakorolt jelentős hatást ezekre a területekre, ahol az európai szolidaritásra való igény napról napra nyilvánvalóbbá válik?
A Bizottság által végzett visszamenő hatályú ellenőrzés mellett szeretnénk valamiféle magyarázatot kapni a görög kormánytól ezen európai segély felhasználására vonatkozóan. Ez egy meglehetősen sürgős ügy - emberi és gazdasági szempontból egyaránt. Két év nagyon hosszú várakozási idő.
Călin Cătălin Chiriţă
(RO) Szeretném felhívni a figyelmet arra a tényre, hogy a megnövekedett gyakorisággal előforduló események, amelyek tavaly kezdődtek Örményországban és idén folytatódtak Grúziában és Moldovában, gondolkodóba ejtőek, azért is, mert két dolog is van, ami közös ezekben az eseményekben: mindhárom ország a keleti partnerség tagja és a forgatókönyv is azonos valamennyi esetben. Úgy gondolom, hogy ezt a tényt figyelembe kell vennünk.
Múlt héten Voronyin moldovai elnök még azt is kijelentette, hogy ki akar lépni a keleti partnerségből, ezáltal tovább folytathatja azon nem kívánatos cselekedeteket, amelyeket az emberi jogok ellen tesz Moldovában. Úgy gondolom, hogy az Európai Uniónak szorosan együtt kellene működnie az Európa Tanáccsal és az EBESZ-szel.
Jim Allister
Elnök úr, a terrorizmus dicsőítésének több lehetséges formája van, de amikor ennek a Parlamentnek egy képviselője aljas gyilkosokat dicsőít, akiknek gyilkos karrierjük akkor ért véget, amikor megadták magukat a törvényes biztonsági erőknek, akkor ez a parlamenti képviselő elhatárolta magát mindattól, amit ez a Parlament valaha is kinyilvánított a terrorizmus elítéléséről, valamint azokról, akik azt elfogadhatóvá és indokolttá teszik. Mégis, pontosan ezt tette a Sinn Fein egyik tagja, de Brún, húsvét vasárnapján, amikor az IRA terroristáit tisztességesnek, önzetlennek és becsületesnek nevezte. Nincs és nem is volt semmi tisztességes és becsületes a terrorizmusban, sem korábban, sem most. Szégyen minden olyan képviselőre, aki ilyen ocsmány módon hízeleg véreskezű embereknek!
Jelko Kacin
(SL) Populista és keményvonalas nacionalista retorikájával Ahmadinejad elnök jelentősen csorbítja Irán megítélését és hírnevét. Veszélyezteti továbbá a mérsékelt iszlámot nyugaton és negatív sztereotípiákat alakít ki róla.
Határozottan kell fellépnünk az ilyen provokációval szemben. Roxana Saberi elítélésével az iráni rendszer azt demonstrálta, hogy lényegében gyenge és gyáva. Az Egyesült Államokkal való szóbeli konfrontációja során úgy döntött, hogy túszokat szed, ebben az esetben egy nőt és egy újságírót, annak érdekében, hogy ideológiai szempontból mozgósítsa embereit. Irán minden demokratikus normát kigúnyol.
Az alapvető emberi jogok képezik az Európai Unió alapját, csakúgy, mint ahogy a tájékoztatáshoz való jogért folyó küzdelem is. A negyedik rend, azaz a média és a sajtó fontos eszköz a demokratikus normák helyreállításában. Bármely hatalom, amely fél a sajtótól, először a sajtó ellen fog támadást indítani. A nem demokratikus rendszerek állandó félelemben vannak, ezért üldözik, börtönzik be és kínozzák meg, vagy akár ölik meg az újságírókat.
Kinga Gál
(HU) Május elsején lesz öt éve, hogy számos közép-kelet-európai országgal együtt tagja lettünk az Uniónak. Akkor úgy tűnt, hogy az új tagállamok mindegyikében betartják az Unió alapelveit, a diszkrimináció tilalmát, védik és értékként kezelik a nyelvi sokszínűséget, a nemzeti kisebbségek jogait.
Mégis megtörténhet öt év uniós tagság után is, hogy nyíltan, diszkriminatív módon az őshonos nemzeti kisebbségek nyelvhasználata ellenében védik a többségi nyelvet, mint ahogy történik most Szlovákiában, ahol egy 1995-ös, már akkor is komoly nemzetközi bírálatokat kiváltott nyelvtörvényt élesztettek most újjá. Ez a nyelvtörvény-tervezet veszélyezteti a kisebbség nyelvhasználatát az élet minden területén, annak a félmilliós lélekszámú őshonos magyar kisebbségnek is például Szlovákiában, aki ott él. Nemhogy elősegítené a nyelvi sokszínűséget, a kisebbség identitásának megőrzését, de gyakorlatilag nyelvi felügyelőket, inspektorokat enged rá a kisebbségre, hogy komoly pénzösszegekkel bírságoljanak, ha nem tartják be a Brüsszelből nézve agyamentnek minősülő rendelkezéseket. Ezért kérem a nyelvi sokszínűségért felelős biztosát az Uniónak, hogy lépjen közbe, érvényesítse gyakorlatban a nyelvi sokszínűséget Szlovákiában is.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) A tíz új tagállam öt éve van az Európai Unióban. Ideje mérleget vonnunk. A mi ciklusunk is a végéhez közeledik. Eleinte a régi tagállamok részéről volt egy bizalmatlanság, de ez fokozatosan oldódott, sőt egy idő után bebizonyosodott, hogy az új tagállamok számos kérdésben - például a szolgáltatási irányelvben, vagy a munkavállalás szabadságában - az Unió reformjának élharcosai voltak. Ezért azt hiszem, hogy elmondhatjuk, hogy ez az öt év egy nagyon komoly tanulóidő volt. Ugyanakkor rá kell mutatnunk arra, hogy vannak még diszkriminatív intézkedések az új tagállamokkal szemben. Elég arra utalnom, hogy az új tagállamok gazdái az idén is csak a 60%-át kapják annak, amit a régi tagállamok gazdái. Ezzel együtt azt kell mondjam, hogy az uniós csatlakozás egy win-win - kölcsönösen előnyös - lépés volt, és ezúton szeretném megköszönni az Európai Parlamentnek, hogy befogadtak bennünket, új tagállamokat. Teljesen egyenrangúnak éreztük itt magunkat az elmúlt öt évben.
Elnök
A napirendi pontot lezárom.
