Loomade toiduks kloonimine (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni nimel Neil Perishi poolt komisjonile esitatud suuliselt vastatava küsimuse - üle loomade toiduks kloonimise kohta.
Neil Parish
autor. - Härra juhataja, sooviksin väga siin täna õhtul tervitada volinik Androula Vassilioud, kes on hilisel õhtutunnil tulnud suuliselt vastatavat küsimust kuulama.
Kloonimise puhul ei ole vaja rääkida mitte ainult toiduohutusest, vaid lisaks usume Euroopas, et ühise põllumajanduspoliitika alusel toodame väga kvaliteetset ning kõrgele heaolustandardile vastavat toitu. Kloonimisega seotud probleemid ei ole seotud mitte ainult loomade heaoluga, vaid lisaks tarbija usaldusega toidu suhtes, mis võib olla pärit kloonitud loomadelt.
Tasub vaid pilt heita Atlandi ookeani taha Ameerika Ühendriikidesse, et teada saada, kuidas peatada kloonitud loomade sisenemine toiduahelasse. Näiteks kui kloonitud härg maksab elu lõpul toiduahela osaks saades 1000 eurot, peavad härja kasvatanud inimesed looma panti panema, mis võib olla väärtuses kuni 3000 eurot ning looma hävitamisel ja selle toiduahelasse mittesattumise tagamisel saavad nad pandi tagasi. See on päris lihtne viis kloonitud loomade toiduahelasse sattumise vältimiseks.
Peame probleemi tõsiselt võtma ning palun volinikul kõnealune teema uuesti läbi vaadata.
Käsitlen mõningaid kloonimisega seotud probleeme, eriti loomade heaolu seisukohast. Kloonimine toob kloonidele ja surrogaatemadele kaasa tõsiseid tervise- ja heaoluprobleeme; looma terviseprobleemid tulenevad klooni saamiseks kasutatavatest invasiivsetest tehnikatest; esineb kloonitud looteid kandvate surrogaatemade kannatusi ning kloonitud loomade sagedast viletsat tervist ning varajast suremust.
OIE Scientific and Technical Review tuvastas, et kloonitud embrüotest saadi terved ja pikaealised kloonid ainult 6 protsendil juhtudest.
Lisaks rõhutatakse EFSA aruandes kloonitud embrüote surrogaatemade tiinuse katkemise ja patoloogiate suuremat esinemissagedust. Tiinuse probleemid ja kloonide suur kasv põhjustavad kloone kandvatel veistel keisrilõikeid sagedamini kui loomuliku tiinuse puhul. Suremus ja haigestumus on kloonide puhul sagedasem kui loomuliku paaritamise teel saadud loomade puhul; see võib mõjutada nii surrogaatema kui klooni heaolu.
Eetika seisukohast kahtleb teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühm, kas loomade toiduks kloonimine on eetiliselt õigustatud. Töörühma arvates puuduvad ka veenvad argumendid, mis õigustaks kloonide ja nende järelkasvu kasutamist toiduainete tootmisel.
Vaadates loomade kloonimisega seotud numbreid, selgub, et sageli on vasikad 25 % tavalisest suuremad, mis põhjustab valulikku poegimist, 25 % kloone kandvatest lehmadest tekib tiinuse 120. päeval hüdroallantois. 2003. aasta aruannetest selgub, et ainult 13 % surrogaatemade emakasse istutatud embrüotest sündis tiinuse lõpuni kandmise järel; ellu on jäänud ainult 5 % kõigist lehmadele siirdatud kloonitud embrüotest. EFSA arvamuses viidatakse uuringule, kus 2170 veise puhul, kellele embrüo siirdati, oli tulemuseks vaid 106 elussündi - 4,9 % ja ainult 82 elas üle kahe päeva.
Lisaks peame arvestama probleeme, mis ei ole seotud ainult loomade heaoluga vaid ka loomade genofondiga - see on ka talupidamisega seotud asjaolu. Võtame näiteks holstein-friisi tõu - arvatakse, et maailmas on ainult ligikaudu 50 holstein-friisi tõu liini. Kui hakkame härgi kloonima ning kloonitud härja mullikat kasutatakse järelkasvu saamiseks ning kasutatakse sama isaslooma, aheneb genofond veelgi. Lisaks tekitavad probleeme järglastele ülekanduvad haigused ning geenid. Seega tuleb veenduda, et tegu on hübriidjõuga.
Tegevusharu ei oska ise põhjendada, miks kloonitud loomal on vanem-rakk - vanuse poolest vanem rakk. Seetõttu on jällegi oht saada mitte eriti tugev ja terve loom.
Seetõttu kutsun komisjoni üles esitama ettepanekuid, mis keelaks loomade toiduks kloonimise ning kloonitud loomade turustamise liha-ja piimatoodete kaudu.
Androula Vassiliou
komisjoni liige. - Härra juhataja, soovin tänada Neil Parishit küsimuse tõstatamise eest, kuna tegemist on küsimusega, mida komisjon on palju kaalunud ning peab oluliseks ning kõnealune teema on tõesti murettekitav. Euroopa Komisjon - nagu Neil Parish ütles - on palunud EFSALT arvamust toiduohutuse, loomatervishoiu, loomade heaolu ning keskkonna kaasmõjude osas seoses kloonitud elusloomade kasutamisega.
Lõplik arvamus võeti vastu käesoleva aasta 15. juulil ning komisjon hindab praegu vajalikke tehtavaid samme. Kõnealuses arvamuses viidatakse kahtlustele riskianalüüsi osas, mis on tingitud olemasolevate uuringute piiratud arvust. Arvamuses viidatakse ka asjaolule, et märkimisväärse hulga kloonide tervise ja heaolu osas on täheldatud kahjulikke tervisemõjusid, mis on sageli rasked või surmavate tagajärgedega.
Komisjon on teadlik, et kuigi loomade kloonimise tõhusus on viimaste aastate jooksul paranenud, ilmnevad veel tänapäeval kahjulikud tervisemõjud loomade tervisele ja heaolule. Võrreldes loomulikul teel saadud loomadega on kloonide puhul täheldatud suuremat sünnijärgset haigestumuse ja suremuse määra. Samas on psühholoogiliste mõõtmiste ning käitumis- ja kliiniliste uuringute abil kindlaks tehtud, et enamik ellujäänud kloonidest on normaalsed ja terved.
Komisjon jälgib üksikasjalikult kõnealuse valdkonna teaduslikke arenguid. 2004. aastal rahastas komisjon üleeuroopalist uuringuprojekti "Cloning in Public”, mis käsitles põllumajandusloomade kloonimise eetilisi, õiguslikke ja muid sotsiaalseid aspekte. Projekti koordineeris Taani bioeetika ja riskianalüüsi keskus ja selle eesmärgiks oli soodustada avalikku arutelu biotehnoloogia küsimuses.
Avalikkuse kaasamise osas käivitas komisjon 2007. aasta sügisel avaliku arutelu loomade toiduks kloonimise eetilisuse osas ning 2007. aasta septembris korraldas komisjon avaliku ümarlaua samal teemal, kuhu olid kaasatud akadeemikud ja tööstuse, valitsusväliste organisatsioonide, tsiviilühiskonna ning rahvusvaheliste organisatsioonide esindajad. Avalikkuse osaluse suurendamiseks kanti ümarlauda üle ka interneti vahendusel ning läbirääkimised on trükis ilmunud.
Lõpetuseks käivitas komisjon hiljuti Eurobaromeetri uuringu tarbijaarvamuse kohta toiduks kloonimise osas. Uuringu eesmärk on küsida avalikkuse arvamust ning uurida avalikkuse teadlikkust seoses kloonimisega ning kloonitud loomade järglaste kasutamisega toiduainetes. Uuringu tulemused avalikustatakse õige pea.
Niisuguste tundlike teemade puhul nagu kloonimine, võtab komisjon eetilisi kaalutlusi täiel määral arvesse. Komisjon on loomade kloonimise eetilisusele tähelepanu pööranud alates 1997. aastast, kui Euroopa Komisjoni biotehnoloogia eetika nõustajate töörühm avaldas arvamuse kloonimise eetilisuse kohta. Tolle aja tehnika taseme tõttu ei käsitletud arvamuses toiduks kloonimist. Seetõttu palus komisjon teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühmal kui komisjoni sõltumatul nõuandval organil kõnealuses valdkonnas avaldada arvamust loomade toiduks kloonimise eetiliste aspektide kohta. Töörühma arvamus avaldati käesoleva aasta jaanuaris. Arvestades surrogaatemade ja kloonitud loomade piinade ja terviseprobleemide praegust määra, avaldas teaduse ja uute tehnoloogiate eetika Euroopa töörühm kahtlusi selles osas, kas loomade toiduks kloonimine on eetiliselt õigustatud. Töörühma arvates puuduvad hetkel veenvad argumendid, mis õigustaksid kloonitud loomade ja nende järelkasvu kasutamist toiduainete tootmiseks. Komisjon vaatab parajasti eetikagrupi esitatud murettekitavaid küsimusi läbi.
Rahvusvaheliste eeskirjade järgi peavad toodete impordi piirangud põhinema õiguslikul seisukohal, ei tohi olla diskrimineerivad ning peavad olema taotletava eesmärgiga proportsionaalsed. Vastavalt ülemaailmsetele kaubanduseeskirjadele võib kolmandatest riikidest pärit toidukaupade impordi peatada, kui need avaldavad tõsist ohtu loomade või inimeste tervisele. Korraldatud uuringute ja EFSA arvamuse põhjal arutab komisjon piirangute kehtestamise vajadust. Olen kindel, et seda tehakse viivitamatult.
Agnes Schierhuber
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (DE) Härra juhataja, volinik, tänane arutelu on väga oluline, juhtides tähelepanu kloonimisega seotud ohtudele. Olen väga tänulik Neil Parishile komisjonile suuliselt vastatava küsimuse esitamise eest. On päris selge, et loomatervis on võrdne toiduohutusega.
Teadaolevalt on olemas mitmeid kloonimisprotsesse: terapeutiline, reproduktiivne ja DNA kloonimine. Täna arutame reproduktiivset kloonimist. Reproduktiivne kloonimine tähendab millegi - taime, inimese ja võib-olla ühel päeval - kui peame vajalikuks kõiki piire ületada - isegi inimese geneetiliselt identse koopia loomist.
Probleemid ilmnevad kloonimise kasutamisel loomakasvatuses toiduainete tootmisel. Esimene neist, millel soovin viidata, on kõrge suremuse määr. Ameeriklaste näitel teame, et ainult üksikud kloonid jäävad ellu. Seetõttu pole toiduks kloonimine majanduslikult kasulik. Esiteks on kloonil sama geneetiline vanus kui algupärasel loomal. Seega, kui algupärane loom on kuueaastane lehm, on kloonitud vasikal kuueaastased geenid. Kloonimisprotsessis on kloonitav genoom paratamatult kahjustatud. See teeb klooni haigustele ja parasiitidele vastuvõtlikuks.
Volinik, kui kloonimine leiab aset mitmete põlvkondade vältel, tekib geneetilise mitmekesisuse kumulatiivne kahanemine, geneetilisest mitmekesisusest sõltub aga liikide püsimine, kuna see võimaldab neil kohaneda elukeskkonna muutustega.
Lõpetuseks tekib küsimus, kas inimkond võib endale lubada sekkumist kõige loomulikematesse bioloogilistesse protsessidesse, isegi kui seda tehakse kõige paremate kavatsustega. Tundub, et pole vaja muuta seda, mis on toiminud juba miljoneid aastaid. Inimeste eluiga on igal juhul selleks liiga lühike, et kogeda oma pikaajalise tegevuse tagajärgi. Loodan, et meil ei teki sellist dilemmat, nagu Goethe nõia õpipoisil, kes ei suutnud vabaneda oma loitsitud vaimudest.
Csaba Sándor Tabajdi
fraktsiooni PSE nimel. - (HU) Härra juhataja, nõustun täielikult Neil Parishi ettepanekuga: vaja on kaht tüüpi nulltolerantsi. Esiteks, kloonitud loomad ei tohiks mingil moel sattuda toiduahelasse, sellega olime kõik nõus. Lisaks nõustume täielikult, ning palume komisjonil tagada, et Argentiinast, Brasiiliast või mujalt väljastpoolt liitu pärit kloonitud loomi ei imporditaks ega toodaks Euroopa Liitu mingil muul viisil. See on topeltnulltolerants, mis on arvatavasti Neil Prishi ettepaneku põhiolemus. Agnes Schierhuber ja Neil Parish on öelnud, et ikkagi on olemas suur oht, kuna puuduvad tegelikud asjakohased kontrollid ja järelevalve ning katsenäidised ja katsed on ebapiisavad, ning kõik katsed on tehtud ainult sigade ja kariloomadega, mis kujutab suurt ohtu. Kokkuvõtteks võib seega öelda, et kloonid ei tohiks sattuda toiduahelasse, aga loomulikult oleks absurdne ja rumal takistada geenitehnoloogia ja biotehnoloogia uuringuid. Uuringud on üks asi ja toiduahel teine asi ning kolmandaks oleks kõnealuses valdkonnas vaja ulatuslikke ja usaldusväärseid organisatsioonidest sõltumatuid kontrolle ning sõltumatut järelevalvet pikema aja jooksul. Tänan teid tähelepanu eest.
Mojca Drčar Murko
fraktsiooni ALDE nimel. - Härra juhataja, arvestades kogemusi seoses toiduohutuse teiste probleemidega ning adekvaatsete küsimuste tõstatamist inimeste kui domineeriva liigi ja loomade vaheliste suhete kohta teame, et avalik arvamus sõltub väga palju teemaga seotud spetsiifilisest teadmistest. Tarbijad on järjest tundlikumad põllumajandusloomade kannatuste ja vigastuste suhtes. Seetõttu tuleb neid loomade kloonimisega seotud ohtudest nõuetekohaselt teavitada. Vaja on harivat kampaaniat, mille kaudu inimestele selgitada, kui laastav on kloonimisprotsess siiani olnud.
Loodeti, et EFSA ei leia selgeid ohumärke, mis on seotud kloonitud põllumajandusloomadest toiduainete tootmisega võrreldes tavapärase aretuse teel saadud loomadega. Samas rõhutas EFSA hiljutises aruandes, et kloonimisel on suured tagasilöögid loomade tervisele ja heaolule.
Teema tõstatab sotsiaalseid probleeme, siit ka tungiv vajadus keelustada loomade toiduks kloonimine ning kloonitud loomade ja nende järelkasvu importimine.
Janusz Wojciechowski
fraktsiooni UEN nimel. - (PL) Härra juhataja, meie tsivilisatsioon elatub loomade tarvitamisest ning teeb seda jätkuvalt ka edaspidi. Tapame loomi erinevate vajaduste rahuldamiseks, kuid kehtestame endale ka teatud normid. Meie kui eurooplased seame vähemalt piirid loomade kannatustele ning toetame nende heaolu. Meie õigusaktides sätestatakse, et loom ei ole ese.
Loomade kloonimine on vastuoluline teaduslik saavutus. Loomade kloonimine majanduslikul eesmärgil on teisalt eetiline kuritarvitamine. See ei ole loomapidamine, vaid loomade tootmine. Kloonimisel ei kasutata isegi mitte tootmisliini vaid koopiamasina põhimõtet. Peaksime kloonimisest loobuma moraalsetel alustel austusest loomade vastu ning ka meie enda humaansusest lähtudes. Loomade esemetena kohtlemisest on ainult üks samm inimeste esemetena kohtlemiseni. Juba praegu oleme sammu kaugusel loomade kloonimisest inimeste kloonimiseni. Toetan resolutsiooni fraktsiooni Liit Rahvusriikide Euroopa eest nimel.
David Hammerstein
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (ES) Härra juhataja, mida loodame saavutada loomade toiduks kloonimise moratooriumiga? Mida loodame saavutada ettevaatuspõhimõtte rakendamise ning kloonitud loomade impordi välistamisega? Mida loodame saavutada loomade esemetena kohtlemise ning mittevajalike kannatuste põhjustamise lõpetamisega?
Lammas Dolly suri haige ja väärarenenuna. Lammas Dolly katse näol oli tegemist ebaõnnestumisega. Samas tundub, et sellest pole õppust võetud.
Kloonimine võib vähendada geneetilist mitmekesisust, soodustada vastuvõtlikkust loomahaigustele, tekitada olukorra, kus aistimisvõimelised olendid, meie loomadest sugulased, kes on võimelised valu tundma, peavad palju kannatusi taluma.
Kartika Tamara Liotard
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (NL) Härra juhataja, soovin südamest tänada Neil Parishit ning toetan tema märkusi täiel määral. On tõestatud, et kloonimine põhjustab loomadele kannatusi ning EFSA jõudis samale järeldusele. Kui lubame loomi toiduks kloonida, seisame lisaks loomade kannatustele ja eetilistele tõrgetele silmitsi järgmiste probleemidega: on küsitav, kas tarbijad üldse soovivad kloonitud loomade liha süüa, selle ohutus pole tõestatud ning lisaks pole avalik arutelu kloonitud toiduainete osas tõeliselt üldse veel alanud.
Seetõttu protestin selle vastu, et komisjon isegi julgeb välja pakkuda kloonimise hõlmamist määratlusega uues toiduainete määruses. Seda tehes annab komisjon kaudselt mõista, et võib loomade toiduks kloonimist toetada. Seetõttu kannustan ka kõnealuses raportis komisjoni oma seisukohta uuesti läbi vaatama. Kõiki vastuväiteid arvestades palun komisjonil teha ettepanekud viivitamatuks loomade kloonimise keelustamiseks.
Jim Allister
Härra juhataja, tõu täiustamise eesmärgil on õige ja loomulik kasutada paaritamisel parimaid loomi. Seda võimaldavad kunstlik seemendamine ja embrüo siirdamine. Kloonimine on samas hoopis teine: Ühendkuningriigi toidustandardiameti sõnul on tegemist palju rohkemaga, kui emakese looduse aitamisega.
Erinevalt eetilistest küsimustest ja asja kopeerimise ohust inimeste peal on loomade heaolu tõeline mureküsimus. Ajalehtede esikaantele jõudnud kuulsate kloonimisjuhtumite, nt lammas Dolly juhtumi puhul ilmnenud enneaegne vananemine ja tervisehäired panevad mõtlema kõnealuste heaoluküsimuste üle. Loomahaigustega võitlemiseks suuremal määral raha eraldamine tooks meile suuremat kasu kui loodusega eksperimenteerimine.
Tarbija seisukohalt seisame silmitsi ka toidu kvaliteedi küsimusega, kuna kloonitud karjad on vastuvõtlikud samadele haigustüvedele, samas kui geneetiline mitmekesisus on parim kaitse ohjeldamatute haiguspuhangute vastu. Tõele au andes ei suuda miski, ükskõik millise nurga alt ma teemat ka ei vaatleks, mind veenda selles, et loomade kloonimine on õige, vajalik või seotud üldsuse huvidega.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Härra juhataja, kui bioloogilise mitmekesisuse kaitse on Euroopa Komisjoni prioriteet, ei peaks kloonimise teemat üldse arutama. Sooviksin kuulda loomade toiduks kloonimist pooldavaid argumente. Kas peame juhinduma vaid majanduslikest kaalutlustest? Mis saab aga eetilistest, sotsiaalsetest ja terviseküsimustest?
Enne, kui lubame kõnealust toitu ELi turul müüa, peab meil olema kodanike luba sellist sammu võtta. Ma pole kindel, kas suudaksin süüa kloonitud seast valmistatud karbonaadi või juua kloonitud lehma piima.
Kloonitud loomadelt saadud geneetiliselt muundatud toidu asemel peaksime rohkem mõtlema tegevusele, mis pooldab tagasipöördumist ökoloogilise, tervisliku ja kemikaalivaba naturaalse toidu juurde. Jäägu kloonimine uuringute pärusmaaks. Minu arvates on tee laborist Euroopa tarbijate noa ja kahvli alla veel pikk, kuna teema kohta on ikka veel liiga palju küsimärke. Ning kuna paljud küsimused on ikka veel vastuseta, olen veendunud, et kõnealuses küsimuses kiirustada ei saa.
Samuti ei tohiks komisjon tegutseda vastupidiselt Euroopa kodanike arvamusele. Isegi kui kloonitud loomadelt saadud toiduained oleksid ELi turul lubatud, olen veendunud, et kui need oleks selgelt tähistatud ning inimesed peaksid teadlikult nende ostmise osas otsuse langetama, ei leiaks kõnealused tooted ELi tarbijate seas väga palju ostjaid.
Kui laseme ringlusse kloonitud lammastest, kodulindudest, kitsedest või veistest valmistatud tooted, hävitame kujutluspildi Euroopa põllumajandusmudelist, mis peab tähtsaks keskkonna- ja loomade heaolu kaitset.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Härra juhataja, ka mina toetan täielikult Neil Parishi esitatud loomade toiduks kloonimise keelustamise ettepanekut. Samas olen juba mõnda aega jälginud komisjoni püüdlusi kohaldada liikmesriikide suhtes õiguslikku korda, mille alusel hakataks geneetiliselt muundatud toiduaineid ning tulevikus võib-olla ka kloonitud loomade liha massiliselt turustama.
Paljudes riikides, sh Poolas, on kohalikud omavalitsused vastu võtnud resolutsioonid, millega keelatakse paljudes piirkondades ja isegi kogu riigis GMO-de kasutamine. Tööstuse lobistide surve all eirab komisjon kõnealuseid resolutsioone ning surub peale geneetiliselt muundatud toiduainete turuletoomist. ELi liikmesriigid võlgnevad avalikkusele selgesõnalise vastuse: kas nad pooldavad tervislikku, naturaalset toitu või geneetiliselt muundatud ja kloonitud toiduaineid? Me ei tohi olla selles suhtes silmakirjalikult käituda.
Lubage volinikult küsida, kuidas ta mõtleb avalikkust kaitsta teadmatult toidu ostmise eest, mis võib tulevikus pärineda kloonitud loomadelt? Kõnealust toitu ei hakata eriliselt märgistama, kuna eksportijad proovivad seda salakaubana Euroopa turule sokutada.
John Purvis
Härra juhataja, olen kõnealuses vaidluses erineval seisukohal, kuna läbi aegade on inimene loomakasvatust manipuleerinud ning suurendanud loomade viljakust, et oma vajadusi rahuldada. On olemas selge kontiinum: loomulikust kunstliku viljastamiseni, embrüo siirdamiseni, embrüo jagamiseni, in vitro viljastamiseni, blastomeeride tuuma siirdamiseni, loote tuuma siirdamiseni ning nüüd somaatiliste rakkude tuuma siirdamiseni.
Iga uut arenguetappi on vaadeldud liiga kaugeleminevana ning iga kord on tehnoloogiat täiustatud, kasulikkust on mõistetud ning eeldatavad probleemid on haihtunud.
Nüüd hakkavad talupidajate liidud märkama kloonimise kasulikkust loomatervisele ja heaolule. Euroopa Toiduohutuse Ameti sõnul puuduvad viited selle kohta, et tervete veiste ja sigade kloonidest ja nende järeltulijatest valmistatud toiduained erineksid toiduohutuse seisukohast vaadatuna tervete tavapärase aretuse teel saadud loomadest valmistatud toiduainetest. EFSA ei näe kloonimises ka keskkonnaohtu - ning toob esile selle kasutegurid: väärtuslike loomade ja nende geenide kaitsmine, ohustatud liikide säilitamine ja isegi uuesti loodusesse laskmine, ohtlike patogeenide ning nende ülemaailmse levimise kõrvaldamine, tootlikkuse ja konkurentsivõime suurendamine ning uurimis- ja arendustegevuse julgustamine Euroopas muu maailma asemel.
Miks me, eurooplased, siis korduvalt laseme end usaldamatusest uute arengute vastu lõksu püüda ning tõttame uusi asju keelustama? Vaadake, mis juhtus GMO-dega. Seega arutlegem ja vaielgem ning võtkem argumentide aluseks teadus ja faktid. Palun tungivalt komisjonil hoolsalt arenguid jälgida, julgustada uurimistegevust, selgitada teadust, kaitsta fakte, kuid mitte keelustada. Loobugem sellest ebatäpsest, ebaloogilisest ja eksitavast resolutsioonist.
Mairead McGuinness
Härra juhataja, et John Purvis ei tunneks end üksikuna, lubage mul proovida keskteed käia. Tegemist on väga olulise aruteluga ning kahjuks toimub see nii hilisel tunnil. Kuulasin arutelu esimest osa kabinetis ning see oli haarav - mis võib Euroopa Parlamendi arutelude puhul harv juhus olla - kuna see on praktilise sisuga.
Sooviksin mainida mõningaid asjaolusid. Praegu pean arutelu puhul murettekitavaks geneetiliselt muundatud toiduainete ja loomade kloonimise vahelisi seoseid. Ma ei poolda GMO-de keelustamist, kuna Iirimaal kasutame suurel määral geneetiliselt muundatud loomasööda komponente ning peame seda jätkama. Põllumajanduskomisjoni esimehe John Parishi hästi sõnastatud mured seoses kloonimisega käsitlevad heaolu küsimust ning loomulikult tekitavad loomade kannatused muret. Kõnealust teemat tuleb lähemalt käsitleda.
Loomade toiduks kloonimise keelustamine ei pruugi kõnealust probleemi lahendada, kui tegemist on tootmisviisi uuringustaadiumiga. Seetõttu, kuigi minu esmareaktsioon põllumajanduskomisjoni liikmena oli kõnealuse resolutsiooni toetamine - olen tänulik, et kõnealune küsimus tõstatati ning kiidan komisjoni ja esimeest selle eest - ütleb minu sisetunne nüüd, et John Purvis on võib-olla õigel teel ning et range keeld võib olla liiga äärmuslik samm. Jään ootama komisjoni läbimõeldud arvamust.
James Nicholson
Härra juhataja, lubage mul tervitada võimalust kõnealust arutelu pidada. Leian, et see on olnud väga õigeaegne.
Kõnealune teema on väga murettekitav. Mulle ei meeldi, et Euroopas puudub piisav kontroll tagamaks kloonitud loomade mittesattumist toiduahelasse. Mõistan vajadust võimaldada loomakasvatust ja arendustegevust ning John Purvise arvamust - ning mu soov ei ole lõpetada teaduse arendamise võimaldamine ükskõik millises suunas, kujul, suuruses ja vormis - kuid olen veendunud, et kohaldada tuleb selgeid kriteeriume ja kontrolle. Jagan John Parishi muret loomade heaolu üle. Mind paneb loomade heaolu väga muretsema, kuna väga suur protsent kloonitud loomi kannatab väga varajases eas.
Lubage korrata: ma ei ole vastu ega soovi takistada tulevikuarenguid. Varasemalt oleme teinud palju vigu. Ärgem jätkakem vigade tegemist kõnealuse teema osas. Kaitskem toiduahelat kloonitud loomade eest. Ma ei kiida heaks kloonide olemasolu toiduahelas.
Androula Vassiliou
komisjoni liige. - Härra juhataja, Euroopa Parlamendi arvamus kõnealuse uue tehnoloogia ning selle tagajärgede kohta on minu jaoks loomulikult väga tähtis ning tunnen heameelt auväärsete parlamendiliikmete vaadete üle. Eriti soovin mainida, et EFSA arvamus annab meile uut mõtlemisainet ning arvesse tuleb võtta paljusid asjaolusid. Nõustun, et uuendtoit ei ole sobiv vahend kloonitud loomadest saadud toidu küsimuse käsitlemiseks ning seda saab käsitleda arutelul uuendtoidu ettepaneku kohta.
Samas sooviksin järgmist küsimust selgitada, kuna kuulsin mitmeid kõnelejaid rääkimas kloonimisest ja geneetilisest muundamisest kui ühest ja samast asjast. Ei: geneetiline muundamine ja kloonimine on kaks eri meetodit. Ekspertarvamuse kohaselt ei muuda kloonimine geneetilist materjali ning kloonid on vaid loomade geneetilised koopiad.
Märkuste lõpetamiseks soovin kinnitada, et enne edasisi tegevusi kaalub komisjon hoolikalt kõiki asjaolusid.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Mulle on esitatud põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni resolutsiooni ettepanek.
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub kolmapäeval, 3. septembril kell 11.30.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Magor Imre Csibi  
kirjalikult. - Isegi kui rangeid tingimusi järgitakse ja EFSA jõuab järeldusele, et kloonitud liha on tavalise lihaga samaväärne, on loomade toiduks kloonimine paljude inimeste jaoks riskantne ja moraalselt vastuvõetamatu praktika. Praegune kloonitud loomade kannatuste ja tervisprobleemide määr tugevdab kõnealust väidet. Milleks julgustada meetodit, mis põhjustab nii paljudele loomadele kannatusi ning surma, kui tavameetodid toimivad? See ei paranda tõuaretust, toiduohutust ega toiduga kindlustatust. Selge on see, et ka tarbija ei saa sellest silmnähtavat kasu.
Veelgi enam, Euroopa tarbijad on mitmetel juhtudel väljendanud soovi mitte näha toidulaual kloonidest või nende järelkasvust valmistatud toiduaineid. Tegemist on õigusliku nõudega, mis on selge märk, kuid miks me siis isegi üldse kaalume loomade toiduks kloonimist? Inimesed tahavad omada kontrolli selle üle, mida nad söövad ning nad on mures, et lõpuks surutakse kloonimine neile vägisi peale. Kui me ei soovi avalikkust Euroopa projektist rohkem võõrandada, peame nende tahet kuulda võtma ja selle täide viima. Seetõttu nõuan loomade toiduks kloonimise keelustamist.
Anna Záborská  
kirjalikult. - (SK) Üllatusin kõnealust resolutsiooni lugedes. Sooviksin kõigepealt öelda, et hääletan selle poolt, kuid teen mõned märkused:
Põhjendus B: "arvestades, et kloonimisprotsessis jäävad ellu vähesed siirdatud embrüod ja kloonitud loomad, sest paljud kloonitud loomad surevad varasel eluetapil ...”
Milline saab olema inimkonna tulevik, kui inimene vajaks samal märkimisväärsel määral hoolt ning kui lõpetaksime inimembrüote külmutamise?
Põhjendus C: "... kloonide suremus ja haigestumus on suurem kui loomulikul teel sündinud loomadel ning tiinuse katkemine hilises staadiumis ja terviserikked mõjutavad tõenäoliselt asendusemade heaolu”.
Milline oleks inimkonna tulevik, kui kogu ühiskond toetaks emasid ja perekondi nii, nagu seda tehakse asendusemade kaitsmisel loomade puhul?
Põhjendus D: '... "arvestades asendusemasloomade ja kloonitud loomade kannatuste ja tervisehäirete praegust taset, mistõttu ... eetika Euroopa töörühm peab küsitavaks, kas loomade toiduks kloonimine on eetiliselt põhjendatud ...”
Milline oleks inimkonna tulevik, kui kõnealune töörühm oleks arvesse võtnud naiste kannatusi, kes hakkavad asendusemadeks majandusliku olukorra parandamiseks või stressi, mille all kannatavad naised, kes on läbi teinud mitu ebaõnnestunud kunstliku viljastamise protseduuri või oleks järjekindlat keelanud inimembrüote kasutamist uuringuteks, kuna see on moraalselt lubamatu.
Õnnelikud loomad, kuna kõnealusest resolutsioonist ilmneb, et mõningatel juhtudel on nad inimestest paremini kaitstud.
