Stabiliserings- og associeringsaftale EF/Serbien - Stabiliserings- og associeringsaftale mellem EF og Serbien (forhandling) 
Formanden
Første punkt på dagsordenen er forhandling under et om aftalen mellem EF og Serbien
Stabiliserings- og associeringsaftale EF/Serbien. Henstilling af Jelko Kacin for Udenrigsudvalget. Henstilling om forslag til Rådets og Kommissionens afgørelse om indgåelse af stabiliserings- og associeringsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Serbien på den anden side [15619/1/2007 - C7-0341/2010 - 2007/0255(NLE)]
Stabiliserings- og associeringsaftale mellem EF og Serbien. Redegørelser fra Rådet og Kommissionen
Jelko Kacin
ordfører. - (SL) Fru formand! Stabiliserings- og associeringsaftalen mellem EU og Serbien blev underskrevet i april 2008, og overgangsordningen med en midlertidig handelsaftale med Serbien er med succes blevet gennemført siden februar 2010.
Ratificeringsprocessen startede i september 2008, da det serbiske parlament først ratificerede aftalen.
Aftalen opstiller politiske, juridiske og økonomiske rammer for et samarbejde mellem EU og Serbien, og Serbien kunne ikke fortsætte den europæiske integrationsproces uden en iværksættelse af ratifikationsprocessen.
I 2009 var der ingen betænkninger om Serbien på Europa-Parlamentets dagsorden, fordi ratifikationsprocessen i medlemsstaterne gik i stå, da Serbien ikke formåede fuldt ud at samarbejde med Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende Det Tidligere Jugoslavien (ICTY), der har hjemme i Haag. Til dato har 11 medlemsstater ratificeret denne aftale, og derfor opfordrer jeg i dag de øvrige medlemsstater til snarest muligt at gøre det samme.
Hvis vi i dag ratificerer aftalen i denne høje forsamling, udsender vi en stærk og synlig støtteerklæring til Serbiens europæiske indsats. Det vil imidlertid ikke alene kunne sikre en vellykket gennemførelse af ratifikationsprocessen.
Beslutningen om Serbien, som vi stemmer om i morgen, er netop udtryk for en sådan støtteerklæring. Vi er nødt til at støtte Serbien i landets lange og vanskelige vej mod et EU-medlemskab.
Som et land, der længe har været isoleret, og som er forblevet uden for den moderne strøm af europæisk politik og økonomi, står Serbien over for mange udfordringer.
I de seneste to år har vi kunnet se, at den politiske scene i Serbien er blevet mere proeuropæisk. De serbiske ledere vil give de bedste beviser på deres klare bekendelse til europæiske værdier og europæisk livsstil, hvis det lykkes dem at løse problemerne og gennemføre alle de nødvendige reformer.
Vi har allerede set nogle positive udviklinger. Vi har glædet os over Serbiens kompromisvilje og FN's Generalforsamlings vedtagelse af en fælles beslutning om Kosovo i september 2010.
Den 1. januar 2011 afskaffede Serbien den tvungne værnepligt, og generationer af unge serbiske statsborgere har fået en ny mulighed for at lære, studere og udvikle sig. Den civile kontrol med de væbnede styrker er også øget.
På den anden side er Serbiens vej mod et EU-medlemskab i høj grad blevet vanskeliggjort af det faktum, at to personer, som ICTY har sigtet for krigsforbrydelser, fortsat er på fri fod.
Ratko Mladić har været på flugt i mere end 15 år efter folkedrabet i Srebrenica, der er den største forbrydelse på europæisk jord siden Anden Verdenskrig.
Vi glæder os over den serbiske regerings erklæring om, at den prioriterer samarbejdet med Domstolen i Haag. Som ICTY's hovedanklager har sagt, opfordrer vi imidlertid de serbiske myndigheder til i betydelig grad at reducere kløften mellem deres politiske vilje og de konkrete resultater.
Tiden er inde til, at Serbien lukker dette smertefulde kapitel og tager et nyt skridt imod en forsoning i regionen.
Serbien kan ikke sikre sig status som kandidatland, førend det viser, at det samarbejder fuldt ud med Domstolen i Haag, sådan som det fremgår af Rådets konklusioner af den 25. oktober 2010.
Det mest overbevisende vidnesbyrd herpå ville være en arrestation og udlevering af de tiltalte. Serbiens hidtidige indsats på dette område har ikke givet resultater og er fortsat utilstrækkelig.
Der er gennemført betydelige ændringer i de regionale forbindelser på det vestlige Balkan, hvilket mest tydeligt fremgår af forbindelserne mellem Serbien og Kroatien. Vi glæder os over indstillingen hos den serbiske præsident, hvis nye tilgang har sat fornyet skub i en varig forsoning i området.
Trods dette er der flere udfordringer. Beograd skal være konstruktiv i den kommende dialog med Priština, og trods spørgsmålet om Kosovos status skal forholdet mellem Beograd og Priština blive til et partnerskab, så hele regionen lettere kan nærme sig Europa.
Det gælder også for Serbiens forbindelser med Bosnien og Hercegovina. Beograd skal støtte de reformer, der vil sætte Bosnien og Hercegovina i stand til som et land med egne institutioner at forhandle om et EU-medlemskab. I øjeblikket er det endnu ikke tilfældet.
Enikő Győri
Fru formand! Det er mig en stor ære og et stort privilegium at vende tilbage til Europa-Parlamentet i min nye egenskab af repræsentant for Ungarns roterende formandskab for Rådet for Den Europæiske Union. Forhåbentlig kan jeg som tidligere medlem af Europa-Parlamentet forvisse Dem om, at det ungarske formandskab vil være venligt stemt over for Europa-Parlamentet.
Jeg ser frem til at samarbejde med alle medlemmerne i de resterende 5,5 måneder af formandskabet, og nu vil jeg slå over i mit modersmål.
formand for Rådet. - (HU) Fru formand, mine damer og herrer! Det er mig en stor ære og fornøjelse at deltage i denne forhandling forud for Parlamentets afstemning om godkendelsen af den stabiliserings- og associeringsaftale, der er underskrevet med Republikken Serbien. Jeg vil også gerne benytte lejligheden til at udtrykke min taknemlighed over for Europa-Parlamentets ordfører, hr. Jelko Kacin, der udarbejdede en udmærket betænkning om dette emne, samt til at hilse beslutningen om Serbiens europæiske integrationsproces hjertelig velkommen. I lighed med andre lande i regionen har også Serbien nydt godt af udsigten til et EU-medlemskab, og landet har gjort betydelige fremskridt i denne retning i de seneste år. I denne forbindelse er stabiliserings- og associeringsaftalen et vigtigt fremskridt for Serbien på vejen mod EU.
Aftalen styrker de allerede tætte forbindelser mellem EU og Serbien og skaber et kontraktuelt forhold mellem de to parter. Aftalen skaber nye rammer for en politisk dialog. Den skaber et frihandelsområde og styrker de bilaterale økonomiske forbindelser, der skal give Serbien økonomiske fordele. Denne aftale fremmer reformprocesser, der vil bidrage til at styrke Serbiens økonomi og hjælpe landet med at udvikle en fuldt funktionsdygtig markedsøkonomi. Endvidere vil aftalen lægge grunden til et fremtidigt øget samarbejde mellem EU og Serbien på adskillige områder - ikke mindst om kampen mod organiseret kriminalitet og ulovlig grænseoverskridende handel og om en forbedring af de aktuelle miljøbeskyttelsesforordninger.
Rådet startede ratifikationsprocessen for aftalen den 14. juni 2010. Til dato har 11 medlemsstater - selvfølgelig inklusive Ungarn - underskrevet aftalen via deres parlamenter. Vi er overbevist om, at alle medlemsstater snart vil ratificere aftalen. Rådet vil sætte pris på, at stabiliserings- og associeringsaftalen træder i kraft inden udgangen af 2011 og senest i starten af 2012. Det vil betyde, at Serbien vil indgå i et ambitiøst kontraktuelt forhold med EU, netop når der indledes mere intensive tiltrædelsesforberedelser. Deres stemmer vil gøre endnu mere for at fremme denne proces på grund af den enstemmige støttetilkendegivelse fra alle politiske kræfter på Udenrigsudvalgets møde den 1. december. Serbien udtrykte sit engagement i EU med dets anmodning om tiltrædelse i december 2009. I oktober 2010 bad Rådet Kommissionen om at komme med en udtalelse, og en sådan kan forventes i anden halvdel af 2011.
Vi ved alle, at den europæiske integrationsproces har mange fordele for Serbien. Samtidig skal Serbien fortsat gennemføre store reformer inklusive en yderligere indsats inden for offentlige myndigheder og retsstatsprincipper, domstolsreformer, kampen mod korruption og organiseret kriminalitet samt et samarbejde med Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende det tidligere Jugoslavien.
Som det også fremgår af Kacin-betænkningen, fremmes integrationsprocessen af fremskridtet på dette område. Det glæder mig, at der allerede er skabt mange resultater. Samtidig vil jeg også benytte lejligheden til at påpege, at Serbien i fjor tog historiske skridt i retning af fred med dets naboer i regionen. Jeg glæder mig også over Serbiens tætte samarbejde med EU i sommeren 2010 og den deraf resulterende FN-resolution, der banede vejen for en dialog mellem Beograd og Priština. Rådet støtter fuldt ud den højtstående repræsentant, fru Ashton, i hendes arbejde på dette område. Det er en stor udfordring, men muligheden for at starte en dialog giver både Kosovo og Serbien en chance for at komme tættere på EU.
Til slut vil jeg gerne dele en afsluttende tanke med Dem. Jeg er overbevist om, at EU skal bevare troværdigheden i udvidelsesprocessen. Det er op til os at gøre det. Hvis det lykkes at få en vellykket afslutning på tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien under det ungarske formandskab, vil det efter min mening også sende et meget positivt signal til Serbien om, at processen lever, og at balkanlandene har en plads i EU-familien.
For Serbien bliver 2011 et vigtigt år, der både vil bringe udfordringer og muligheder. Jeg glæder mig over den mulighed, som denne nye aftale giver Serbien, så vi sammen kan bygge en fælles fremtid i et fredeligt Europa.
Štefan Füle
Fru formand! Det er mig en stor ære og fornøjelse at tale til Europa-Parlamentet i dag i forbindelse med afstemningen om stabiliserings- og associeringsaftalen med Republikken Serbien. Jeg vil også takke ordføreren for Serbien, Jelko Kacin, for hans betænkning om Serbiens europæiske integrationsproces.
Stabiliserings- og associeringsaftalen er et vigtigt fremskridt for Serbien i dets vej mod EU. Det grundlæggende mål med denne aftale er at bane vejen for mere europæisk integration og reformer samt at forberede Serbien til et EU-medlemskab. Denne vigtige milepæl vil tjene som en opmuntring til Serbien, der har øget indsatsen for at fremme forsoning i regionen.
Stabiliserings- og associeringsaftalen opstiller omfattende institutionelle rammer gennem stabiliserings- og associeringsaftalerådet og stabiliserings- og associeringsaftaleudvalget, nye rammer for politisk dialog samt et net af underudvalg, der i vid udstrækning dækker de fleste EU-politikområder. Det opretter naturligvis også et specifikt organ mellem Europa-Parlamentet og det serbiske parlament i form af Det Blandede Parlamentariske Udvalg.
Ud fra et økonomisk synspunkt forudser stabiliserings- og associeringsaftalen en gradvis oprettelse af et frihandelsområde og en gradvis integrering af Serbien i EU's indre marked med tilhørende fordele for både EU og Serbien. Som det var tilfældet i Centraleuropa i 1990'erne, vil aftalen fremme investeringer - navnlig de indirekte investeringer. Den bliver et nøglebidrag til væksten i den serbiske økonomi og vil hjælpe Serbien med indførelsen af en velfungerende markedsøkonomi.
EU vil også få store fordele af denne aftale. Serbiens marked er nu blevet åbnet for EU's eksportører. Tidlige tiders relativt høje toldsatser vil blive helt afskaffet i løbet af få år med undtagelse af nogle få meget følsomme landbrugsprodukter.
En gradvis integrering af Serbien i det indre marked vil også give mere stabile og forudsigelige forhold for investorerne. Reglerne vedrørende konkurrence og statsstøtte rettes ind efter EU's regler. Beskyttelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder bliver også gradvis bragt up på EU-niveau. Det betydelige serbiske marked for offentlige indkøb bliver også gradvis åbnet for europæiske tilbudsgivere.
Oprettelsen af tættere forbindelser med Serbien giver en række andre fordele for specielt EU, da sådanne forbindelser vil fremme et samarbejde inden for områder som f.eks. retfærdighed, frihed og sikkerhed, miljø, transport og told, hvilket vil medvirke til at gøre EU's politik i det sydøstlige Europa mere troværdig og effektiv.
Endelig er det særlig bemærkelsesværdigt, at Serbien fremskyndede gennemførelsen af interimsaftalen. Den trådte officielt i kraft i februar 2010, men Serbien besluttede at anvende den kort efter underskrivelsen i april 2008. Serbien har dermed bekendt sig til dets økonomiske integration med EU, og hidtil har der været gode resultater.
Siden den 14. juni 2010, hvor Rådet besluttede at iværksætte ratifikationsprocessen for denne aftale, har ni medlemsstater indgivet ratifikation, og to andre medlemsstater har sikret godkendelse fra deres parlamenter. Dagens afstemning i Europa-Parlamentet bør derfor sætte ekstra fart i processen gennem en enstemmig støtte fra alle politiske grupper. Forhåbentlig vil de resterende medlemsstater snart ratificere aftalen.
Afslutningsvis vil jeg gerne tale om beslutningsforslaget om den europæiske integrationsproces vedrørende Serbien som et velforberedt bidrag til dagens politiske debat. Jeg er derfor taknemlig over for ordføreren, Jelko Kacin. Beslutningen sender både et budskab til Serbien om støtte til forbedring af forbindelserne mellem EU og Serbien og et budskab om forventningerne til de væsentligste udfordringer vedrørende Serbiens vej mod et EU-medlemskab. Det er særlig aktuelt i forbindelse med forberedelserne af udtalelsen om Serbiens ansøgning om medlemskab.
I november 2010 besøgte jeg Beograd for at overrække et detaljeret spørgeskema til premierministeren og vicepremierministeren for europæisk integration. De serbiske myndigheder arbejder i øjeblikket hårdt med deres svar, som vi regner med at modtage sidst på måneden. Det glæder mig, at den serbiske regering den 30. december vedtog en handlingsplan som opfølgning på Kommissionens situationsrapport. Kommissionen vil grundigt analysere svarene på spørgeskemaerne samt de serbiske myndigheders indsats i de kommende måneder med henblik på at afslutte vurderingen og udsende en udtalelse i andet halvår af 2011.
Som min ungarske kollega sagde, er 2011 et vigtigt år for Serbien: et år med krævende udfordringer samt et mulighedernes år. Vejen er banet, og målene er velkendte, så nu er det op til Serbien at følge vejen og opfylde kriterierne for derefter at indlede forhandlinger med EU. Jeg er overbevist om, at Serbien med vores fælles støtte fortsat vil træffe de rigtige europæiske valg og fortsætte integrationsbestræbelserne. Det vil udsende et positivt budskab til hele regionen i en tid, hvor vi har brug for at få bekræftet dens europæiske perspektiv for at konsolidere freden og fremme den økonomiske velstand i det vestlige Balkan.
György Schöpflin
Fru formand! Efter min mening er betænkningen om Serbien fortrinlig, og jeg lykønsker ordføreren, Jelko Kacin.
For mig ser det ud til, at Serbien endelig har besluttet, at det virkelig ønsker en europæisk fremtid. Størstedelen af den politiske elite synes, at det er den bedste løsning. Denne beslutsomhed skal ses i lyset af de seneste to årtiers uro. Serbien oplevede kommunismens fald, Jugoslaviens sammenbrud, de deraf følgende krige, Slobodan Miloševićs styre, bombningen i 1999, blomstrende mafiaaktiviteter og kriminalitet, flygtninge - en nedslående og traumatisk historie. Beslutningen om at optere for Europa er derfor et vigtigt resultat og et tegn på, at Serbien er blevet en stabiliserende faktor i regionen.
Der er fortsat to store politiske problemer: arrestationen og overførslen af Ratko Mladić til Haag og en forståelse af Kosovos uafhængighed. Begge dele peger i retning af psykologiske hindringer. Mladić har sine beskyttere, og tabet af Kosovo er smerteligt for en stor del af det serbiske samfund; ethvert tab af områder er smerteligt. Hertil kan føjes adskillige andre opmærksomhedskrævende områder, navnlig en modernisering af retsplejen og de offentlige myndigheder, indførelsen af markedsvilkår og fuld åbenhed om Serbiens fortid inklusive en åbning af arkiverne.
Udsigterne for Serbiens vej mod Europa er temmelig gode. Der er et entydigt engagement i denne retning. Elitens og samfundets opgaver er anerkendte, og de tekniske forberedelser skrider fremad. Om alt går vel, modtager Serbien udtalelsen til efteråret, hvorefter det kan få status som kandidatland. Vejen til Europa bliver ikke let, men Europa under ét nyder godt af et stabilt og demokratisk Serbien.
