Klausimų valanda (klausimai Komisijai) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - klausimų valanda (B7-0655/2010).
Šie klausimai skirti Komisijai.
Pirma dalis

Tema: Moterų sveikatos apsauga
Komisija priėmnaują lyčių lygybės strategiją 2010-2015 m. metams. Strategijoje aptariama esama socialinatskirtis tarp moterų ir vyrų ir nurodoma, kad moterys vis dar susiduria su didesne skurdo rizika nei vyrai. Jos patiria didesnę riziką greičiau prarasti darbą nei vyrai. Iki šiol daug moterų dirba mažai apmokamuose darbo rinkos sektoriuose, o atsakingas pareigas einančių moterų yra nepakankamai. Moterų užimtumas mažas dėl motinystės. Dėl to jų pensijos yra mažesnės už vyrų, be to, neretai moterys netenka socialinių garantijų.
Strategijoje nėra numatyta konkrečių priemonių ir būdų, kaip užtikrinti moterų sveikatos apsaugos garantijas. Ar Komisija planuoja pateikti moterų sveikatos apsaugos gaires ir pasiūlymų šiuo klausimu?
John Dalli
Komisijos narys. - Pavojus moterų ir vyrų sveikatai gresia skirtingais būdais, todėl tai skirtingai atsiliepia sveikatai. Moterys vidutiniškai gyvena šešeriais metais ilgiau negu vyrai, tačiau dauguma tuos metus gyvena būdamos prastos sveikatos.
Tam tikromis ligomis, pvz., osteoporoze, daug dažniau serga moterys. Štai todėl ES moterų ir vyrų lygybės strategijoje (2010-2015 m.), kurią neseniai priėmKomisija, nurodoma, kad į šiuos skirtumus turi būti atsižvelgiama medicininių tyrimų ir sveikatos priežiūros srityse. Pabrėžiama, kad sveikatos paslaugų srityje turi būti toliau tęsiamas prisitaikymo procesas, kad būtų tinkamai apgalvoti konkretūs moterų ir vyrų poreikiai. Kad tai būtų įgyvendinta, ypač moterų sveikatos klausimu, strategijoje yra numatyti informuotumui didinti skirti seminarai ir keitimasis geriausia sveikatos politikos patirtimi, atsižvelgiant į lytį.
Mes nepradedame visko nuo pradžių. ES sveikatos strategijoje, priimtoje prieš trejus metus, jau atkreiptas dėmesys į poreikį atsižvelgti į lyčių lygybės klausimus formuojant sveikatos politiką. Tuo tikslu, Bendrijos sveikatos programa moterų sveikatos srityje parėmdaug projektų, kuriais siekiama geriau suprasti ir pripažinti moterų sveikatos poreikius.
Puikus pavyzdys, parodantis, kaip ES gali padėti valstybėms narėms pagerinti moterų sveikatą, yra vėžio atrankinpatikra. Apskaičiuota, kad kiekvienais metais Europos Sąjungoje būtų galima užkirsti kelią 32 000 mirčių nuo krūties vėžio atvejams, jei būtų taikomos veiksmingos nacionalinės krūties vėžio patikros programos. Štai todėl Komisija parengEuropos krūties vėžio patikros gaires.
Galiausiai džiaugiuosi galėdamas pasakyti, kad šių metų pradžioje Komisija paskelbmoterų sveikatai skirtą ataskaitą, kuri padės geriau suprasti, jog kuriama politika turi labiau atspindėti lyčių klausimus.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Aš dar norėčiau šiek tiek patikslinti. Ar mes turime pakankamai duomenų apie moterų sveikatos apsaugą valstybėse narėse? Ar žinome kokią įtaką moterų sveikatai padarbūtent ši didžioji ekonominir finansinkrizė? Ir ar nereikėtų irgi ištirti, kokią įtaką moterų sveikatai daro skurdas, ypatingai vyresnio amžiaus moterų sveikatai? Ar dėl skurdo prieinamos kokybiškos sveikatos paslaugos moterims?
John Dalli
Komisijos narys. - Komisija siekia gauti kiek įmanoma daugiau informacijos ir pastabų ir sukurti statistinę bazę visais su sveikata susijusiais klausimais. Žinoma, tikslumas labai priklauso nuo atsakymų ir pastabų, gautų iš įvairių valstybių narių.
Sutinku, kad turėtume toliau rinkti informaciją ir išsiaiškinti, kokią įtaką sveikatai, ypač moterų sveikatai, daro skurdas. Tačiau sveikata ir skurdas yra susiję, tai nepriklauso nuo lyties. Iš tiesų suprantame, kad paprastai sveikatai gresia pavojus gyvenant skurdo sąlygomis.
Taip pat sprendžiame pagyvenusių žmonių problemas. Jūs jau žinote, kad Komisija ėmėsi iniciatyvos, būtent novatoriškos partnerystės. Pirmasis bandomasis novatoriškos partnerystės projektas bus skirtas sveikam ir aktyviam visuomenės senėjimui. Manau, kad tai darys poveikį abiejų lyčių gyventojų sveikatai.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Šiuo metu Europos Sąjungoje yra 120 mln. gyventojų, kuriems kyla ypač didelis skurdo pavojus. Moterims ekonomikos krizpadardaug didesnę įtaką, ir joms kyla didesnis skurdo pavojus, ypač vienišoms motinoms.
Sveikatos priežiūros sistemos dėl ekonomikos krizės susiduria su dideliais sunkumais. Sumažinti biudžetai, netgi uždarytos didelės įstaigos. Norėčiau paklausti, kokių priemonių esate numatę, kad išankstinis gimdos kaklelio ir krūties vėžio stebėjimas būtų prieinamas visoms moterims, nepaisant jų socialinės ir materialinės padėties, ir būtent, kad būtų sudarytos sąlygos tinkamai sveikatos priežiūros sistemai, kuri užtikrintų gerą paslaugų kokybę visoje Europos Sąjungoje.
John Dalli
Komisijos narys. - Mes vėl kartojame, kad sveikatos priežiūra ir sveikatos priežiūros paslaugų teikimas priklauso valstybių narių kompetencijai. Komisija iš tiesų pateikkrūties vėžio atrankinės patikros gaires, ir darėme spaudimą valstybėms narėms, kad šios vadovautųsi gairėmis ir kuo greičiau įgyvendintų krūties tyrimų metodus savo šalyse. Galiu pasakyti, kad dauguma šalių įgyvendino tinkamus ir labai gerus krūties tyrimo metodus, ir tai jau duoda rezultatų; kitose šalyse procesas, deja, vyksta lėtai. Galiu jus patikinti, kad palaikome ryšius su Europos Sąjungos valstybėmis narėmis ir šis klausimas yra vienas svarbiausių.
Tema: 2010 m. birželio 23 d. Europos Parlamento pareiškimas dėl Europos greitojo įspėjimo sistemos sukūrimo kovojant su vaikų pornografija ir seksualiniu persekiojimu (SARE)
2010 m. birželio 23 d. Europos Parlamentas patvirtino rezoliuciją "dėl Europos greitojo įspėjimo sistemos sukūrimo kovojant su vaikų pornografija ir seksualiniu persekiojimu". 2007 m. gegužės 22 d. Komisija publikavo komunikatą "Bendrosios politikos, skirtos kovai su elektroniniais nusikaltimais, linkme". Parlamentas pakvietTarybą ir Komisiją tęsti veiklą, susijusią su 2007 m. gegužės mėn. Komisijos komunikatu ir įgyvendinti bei išplėtoti 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/24/EB dėl duomenų, generuojamų arba tvarkomų teikiant viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas arba viešuosius ryšių tinklus, saugojimo siekiant apibrėžti duomenų apsaugos reikalavimus tiems, kurie pasinaudojo duomenų perkėlimu internetu, duomenų, kurie naudingi teisėtvarkai ir teisės institucijoms, kad šios galėtų greitai ir veiksmingai užkirsti kelią vaikų pornografijai ir seksualiniam išnaudojimui internete. Ar Komisija gali pailiustruoti veiksmus, kurių buvo imtasi dėl šios rezoliucijos?
László Andor
Komisijos narys. - Esu tvirtai pasiryžęs kovoti su vaikų išnaudojimu, ypač seksualine prievarta prieš vaikus. 2010 m. kovo 29 d. Komisija priėmpasiūlymą dėl direktyvos dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija. Šis plataus užmojo tekstas aprėpia pažeidėjų baudžiamąjį persekiojimą, nukentėjusiųjų apsaugą ir pažeidimų prevenciją.
Atsižvelgiant į technologijų plėtros sukeltą riziką, pasiūlyme numatomos tokios naujos nusikalstamos veikos kaip viliojimas, vaikų pornografijos žiūrėjimas neparsisiuntus rinkmenos, seksualinprievarta internete arba skelbimas apie galimybę prievartauti vaikus, pvz., naudojant interneto forumus. Numatomos specialios tyrimo priemonės, pvz., slaptos policijos operacijos įsiskverbiant į seksualinius nusikaltimus padariusių asmenų aplinką; specialūs tyrimo padaliniai turės tirti vaikų pornografijos medžiagą, siekdami nustatyti nukentėjusį vaiką.
Valstybės narės turėtų sukurti nacionalines sistemas, skirtas blokuoti prieigą prie interneto tinklalapių, kuriuose yra vaikų pornografijos, ir imtis veiksmų, kad medžiaga būtų pašalinta iš jos šaltinio. Atidžiai išnagrinėjome 2010 m. birželio 23 d. Europos Parlamento pareiškimą ir man būtų įdomu sužinoti gerbiamo Parlamento nario siūlymą dėl greitojo įspėjimo sistemos. Taip pat atkreipiau dėmesį į pasiūlymą išplėsti Duomenų saugojimo direktyvos taikymą, siekiant išsaugoti duomenis apie vartotojų atliktas vaikų pornografijos medžiagos paieškas, apie į internetą įkeltą vaikų seksualinio prievartavimo turinį arba žinutes, kuriomis internete siekiama vilioti vaikus.
Duomenų saugojimo direktyva įpareigoja ryšių paslaugų teikėjus ir tinklo operatorius saugoti perdavimo ir buvimo vietos duomenis bei informaciją apie abonentus. Ji neapima informacijos apie turinį. Pasitelkiant teisėto perėmimo priemonę, turinys gali būti įgytas ir laikomas baudžiamųjų veikų tyrimams. Teisėtą perėmimą reglamentuoja tik nacionalinteisė, o teisėtas perėmimas valstybėse narėse skiriasi, tačiau iš esmės teisėtas perėmimas gali būti panaudotas tik tada, kai teisėsaugos institucijos turi informacijos apie konkrečią vykdomą veiklą ir reikalingas tolesnis tyrimas. Ši tyrimo priemonnepatenka į Duomenų saugojimo direktyvos taikymo sritį.
Teisėtas perėmimas įvyksta tada, kai vykdomas baudžiamasis tyrimas, kuris suponuoja įtariamojo buvimą. Duomenų saugojimo direktyva, priešingai, įpareigoja operatorius saugoti tam tikras duomenų kategorijas, neatsižvelgiant į tai, ar duomenis turintys asmenys yra įtariamieji, ar ne. Įtraukus į Duomenų saugojimo direktyvą ir didžiulę dalį asmeninių, ir su turiniu susijusių duomenų, pvz., skirtingų žodžių skirtingomis kalbomis atliktos paieškos internete, turinio įkėlimas, pranešimai, kuriais apsikeista, ir priemonės, reikalingos visiems vartotojams nustatyti, turės atitikti būtinumo ir proporcingumo reikalavimus, kurie dar nepadaryti. Toks direktyvos išplėtimas būtų taikomas bet kuriuo metu visose platformose ir neatsižvelgiant į temą.
Gerbiamo nario pateiktas pasiūlymas kelia abejonių dėl jo atitikimo proporcingumo principui, net jei tikslas yra pagrįstas ir nusipelno visų mūsų dėmesio. Komisija tiki, kad pastarasis pasiūlymas dėl direktyvos būtų tinkamesnpriemonbendram tikslui apsaugoti vaikus nuo vaikų seksualinių išnaudotojų.
Tiziano Motti
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau kelių sekundžių išsakyti savo nuomonę, nes man patiko atsakymas ir už tai esu dėkingas Komisijos nariui. Taip pat džiaugiuosi, kad stengiamasi šią problemą galutinai išspręsti.
Remdamasis 2010 m. birželio 23 d. pareiškimu norėčiau tik atkreipti dėmesį, kad speciali nuoroda skirta įkeliamiems duomenims, o ne parsisiuntimui iš tinklalapių. Tai dėl to, kad iš esmės tikime, jog taip pat turi būti tinkamai atsižvelgiama į paieškos vartotojų teisę į privatumą.
Nepaisant to, manau, kad gali būti padaryta daugiau, dar daug daugiau, nes žmonės, vadovaudamiesi proporcingumo principu, ramiausiai leidžiasi į paieškas, žinodami, kad paieškų metu jiems bus užtikrinama didesnprivatumo apsauga. Taip pat turi būti ir galimybpasiekti tinkamą kompromisą šioje srityje, apsaugant nepilnamečius.
Janusz Władysław Zemke
Norėčiau sugrįžti prie 2010 m. birželio 23 d. Parlamento pareiškimo. Prisiminsite, kad numatyta tik sukurti greitą ir veiksmingą įspėjimo sistemą kovai su pedofilija. Mano klausimas susijęs ne tik su šiuo, bet ir su kitu dalyku - ar neturėtų atskiros policijos pajėgos sukurti Europos Sąjungos lygmens duomenų bazės, kurioje būtų pateikiama informacija apie nuteistus pedofilus, kad vienos valstybės narės policijos pajėgos galėtų naudotis informacija, kurią sukaupkitos valstybės narės policijos pajėgos?
Georgios Papanikolaou
(EL) Pone pirmininke, pone Komisijos nary, neseniai Lenkija numatmedikamentinę pedofilų ir prievartautojų kastraciją taikant hormoninį gydymą siekiant nuslopinti lytinį potraukį, po to buvo suimtas keturiasdešimt penkerių metų vyras, kurio nepilnametduktsu juo susilaukdviejų vaikų. Ši priemonė, kaip jūs turbūt įsivaizduojate, Lenkijoje sukėldidelių diskusijų ir reakcijų, dėl to, kieno teises reikia pirmiau ginti: ar visuomenės, kurios nariai tikisi būti apsaugoti nuo prievartautojų, ar už seksualinius nusikaltimus nuteistų asmenų, kurie gali būti nubausti tokia bausme, kurią daugelis laiko nehumaniška. Ar Komisija šiuo ir cheminės kastracijos už seksualinius nusikaltimus klausimu išreiškkokią nors poziciją?
László Andor
Komisijos narys. - Kaip jau minėjau savo kalbos pradžioje, viena geriausių priemonių kovojant su vaikų pornografija ir vaikų seksualiniu išnaudojimu - skubus 2010 m. kovo mėn. Komisijos pasiūlymo, skirto kovai su vaikų seksualiniu išnaudojimu, priėmimas.
Komisija nekantrauja išvysti Europos Parlamento ataskaitos projektą ir pradėti trišalius susitikimus. Taip pat tikiu, kad valstybės narės ir Europos Parlamentas pateiks galutinį dokumentą, kuris svarbus kovojant su šiais nusikaltimais, ir norėčiau dar kartą atkreipti jūsų dėmesį į proporcingumo principą, kuris, manau, susijęs su paskutiniu pateiktu klausimu.
Pirmininkas
Dabar pradėsime svarstyti klausimą Nr. 17, kurį pateikB. Matera, kuri sėdi 666 vietoje. Tai ne jūsų vieta!

Tema: Jaunimas ir darbo rinka
Remiantis Eurostato duomenimis, 9,6 proc. Europoje gyvenančių darbinio amžiaus žmonių neturi darbo. Kasmet Europoje universitetą baigia apie 3 mln. jaunimo. 2004-2008 m. žmonių, kuriems gresia skurdas, skaičius Europoje išaugo nuo 15 iki 16,5 proc., t. y. padidėjo 1,5 proc.
Komisija neseniai paskelbdokumentą "Naujasis postūmis Europos bendradarbiavimui profesinio mokymo sityje siekiant paremti strategiją "Europa 2020". Be to, 2010 m. - tai Europos kovos su skurdu metai.
Ar Komisija imsis veiksmų, kad būtų sudarytos tikros sąlygos jaunimui patekti į darbo rinką tokiame amžiuje, kuriame jie neturi patirti nedarbo, nes po 30 metų jis gali pasiekti patologinius lygius? Tai būtų galima padaryti imantis priemonių siekiant skatinti valstybes nares įdarbinti 19-35 metų amžiaus žmones remiantis tam tikrais nuopelnais ir suteikiant jiems atitinkamą atlyginimą vidutinės trukmės ir ilgaisiais laikotarpiais.
László Andor
Komisijos narys. - Per pastaruosius dvejus metus nedirbančio jaunimo skaičius Europos Sąjungoje padidėjo vienu milijonu. Šiuo metu daugiau nei penki milijonai 25 metų nesulaukusių jaunuolių negali rasti darbo.
Komisija puikiai žino apie sunkumus, su kuriais šiandien darbo rinkoje susiduria jaunimas. Per daug jų dirba pagal trumpalaikes sutartis, kurios nesuteikia tinkamų galimybių tobulėti, kad ir kokios geros kvalifikacijos būtų asmenys. Be to, kai kurios grupės susiduria su ypač dideliais sunkumais bandydamos gauti darbą ir likti darbo rinkoje. Šias grupes sudaro jaunuoliai iš migrantų šeimų ir tautinių mažumų, pvz., romai.
Kartu prognozuojama, kad aukštos kvalifikacijos darbuotojų paklausa didės 16 mln., o vidutinės kvalifikacijos darbuotojų paklausa didės daugiau nei 3,5 mln. Tai suteikia jaunimui didelių galimybių įsidarbinti ir turime užtikrinti, kad jis ja visapusiškai pasinaudotų.
Strategijoje "Europa 2020", kurioje nustatyti išsamūs ES augimo ir darbo vietų kūrimo planai per artimiausią dešimtmetį, atkreipiamas ypatingas dėmesys į jaunimą ir nustatomi aiškūs aukštojo išsilavinimo tikslai. Rugsėjo mėn. Komisija pristatjaunimui skirtų politinių iniciatyvų rinkinį pavadinimu "Judus jaunimas". Rinkinyje numatyta jaunimo švietimo ir užimtumo per artimiausią dešimtmetį pagerinimo darbotvarkė. Neseniai Komisija pristatkitą pavyzdinę iniciatyvą - "Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė". Komisija skatina nustatyti jaunimo garantijas siekiant užtikrinti, kad per keturis mėnesius nuo mokyklos baigimo visi jaunuoliai dirbtų ar mokytųsi arba kad jiems būtų taikomos aktyvios darbo rinkos priemonės.
Kitas aspektas - poreikis mažinti darbo rinkos segmentaciją, kad būtų laikomasi bendros darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų politikos. Siūlome, kad valstybės narės, kuriose darbo rinkos yra segmentuotos, apsvarstytų galimybę įvesti neterminuotas sutartis, kuriose būtų numatytas pakankamai ilgas bandomasis laikotarpis, ir laipsniškai didinti socialinės apsaugos teises. Taip pat turime skatinti didesnį darbo judumą ir remti inovacijas. Šiuo atveju dvi pagelbėsiančios priemonės yra ES darbo judumo schema - "Tavo pirmasis EURES darbas" - ir Europos laisvų darbo vietų stebėjimo sistema. "Tavo pirmasis EURES darbas" padės skatinti jaunimo darbo judumą, o Europos laisvų darbo vietų stebėjimo sistema leis jaunimui ir darbo konsultantams matyti laisvas darbo vietas visoje Europos Sąjungoje ir joms keliamus reikalavimus. Tuo tarpu jaunieji verslininkai, kurie negali rasti alternatyvaus finansavimo verslui pradėti, galės pasinaudoti Europos mikrofinansų priemonės "Progress" parama.
Žinoma, nėra vieno problemų, su kuriomis susiduriame, sprendimo, tačiau keisdamiesi patirtimi daug ko galime išmokti vieni iš kitų. Mūsų siūlomoje Jaunimo užimtumo sistemoje pateiktos rekomendacijos, kaip politikos formuotojai, suinteresuotieji subjektai ir institucijos gali padėti įveikti problemas. Visos vietos lygmens viešosios įdarbinimo tarnybos, socialiniai partneriai, darbdaviai ir pagalbos jaunimui tarnybos turi atlikti labai svarbų vaidmenį. Dirbsime siekdami, kad ES lygmeniu tarp jų vyktų intensyvesni patirties ir gerosios praktikos mainai. Tvirtai tikiu, kad sujungdami išteklius ES lygmeniu galime kurti ir diegti sėkmingas politikos priemones jaunimui remti.
Barbara Matera
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, esu patenkinta Komisijos nario atsakymu. Atsižvelgiant į pasaulinę ekonomikos padėtį ir krizę, dėl kurios darbo rinkos sąlygos labai pablogėjo, pakenkdamos pažeidžiamiausiai grupei, t. y. jaunimui, paprašyčiau Komisijos nario pateikti savo nuomonę dėl poreikio didesnį dėmesį skirti Europos priemonėms, pvz., Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui, kurios mums reikalingos siekiant perkvalifikuoti be darbo likusius darbuotojus dėl su ekonomikos krize, taip pat su globalizacija susijusių priežasčių.
Nikolaos Chountis
(EL) Pone pirmininke, Komisijos nary, klausiausi jūsų atsakymo į savo gerbiamosios kolegės klausimą, tačiau norėčiau, kad dėmesį atkreiptumėte į kitą dalyką - tai, kas vyksta iš tiesų.
2009 m. nedarbo lygis Graikijoje siek20 proc. tarp jaunų vyrų ir 34 proc. tarp jaunų moterų. Padėtis dar labiau pablogėjo, kai įsikišo Tarptautinis valiutos fondas. Kartu dviejų Europos Sąjungos per Nacionalinių strateginių krypčių planą finansuojamų programų panaudojimo lygis yra atitinkamai 1,9 ir 3,2 proc.
Taigi klausimas yra toks: kodėl Graikijoje toks žemas panaudojimo lygis? Ar reikia kaltinti Graikijos vyriausybę? Antra, ar Komisija svarsto kokias nors papildomas priemones, skirtas šiai nedarbo problemai išspręsti?
Seán Kelly
Trumpai tariant, tai yra labai svarbi, nors ir liūdna, tema. Žinau, kad mano paties šalyje 20 proc. jaunimo neturi darbo ir vėl prasideda iki tol sustabdyta emigracija su vadinamuoju protų nutekėjimu, beje, ir tarp mano šeimos narių.
Be to, atsižvelgiant į paskutinį klausimą, ar kai kurios šalys yra imlesnės Europos Sąjungos siūlomoms priemonėms nei kitos ir su kokiomis kliūtimis susiduriama jas įgyvendinant?
László Andor
Komisijos narys. - Norėčiau padėkoti už komentarus ir už tai, kad atkreipėte dėmesį į kitus fondus, be tų, kuriuos jau paminėjau: mikrofinansų priemonę, Europos socialinį fondą ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą. Jie taip pat gali būti svarbūs, o Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas gali būti ypač svarbus netikėto masinio nedarbo, nuo kurio labai nukenčia ne tik apdirbamojoje pramonėje dirbantys žmonės, bet gali nukentėti ir kitos pramonės šakos, atveju.
Iš tikrųjų manome, kad šie fondai yra naudingi ir turi būti užtikrintas jų finansavimas artimiausiu finansiniu arba artimiausiu programavimo laikotarpiu, nes, deja, net ir atėjus geresniems laikams turime numatyti, kad tam tikrais atvejais dėl restruktūrizavimo ir tarptautinių įmonių persikėlimo bus gerokai mažinami etatai. Turime skirti ypatingą dėmesį konkretiems atvejams.
Europos Sąjungoje atsiranda pasidalijimas - tam tikras dualizmas, - kai daugumoje valstybių didėja BVP ir užimtumas, tačiau taip pat yra šalių, pvz., Graikija ir Airija, kurios toliau kovoja su įtampa finansų rinkose.
Neseniai asmeniškai derėjausi su ministru L. Katseliu, su kuriuo aptarėme, kaip būtų galima Graikijoje veiksmingiau panaudoti Europos socialinio fondo lėšas. Visai neseniai susidūrėme su keliomis priežastimis, įskaitant pačią krizę, bendrojo finansavimo ir tam tikrus administravimo sunkumus, kurios sukliudryžtingai pasinaudoti Europos socialinio fondo lėšomis, tačiau galiu užtikrinti, kad mano tarnybos labai intensyviai ir glaudžiai bendradarbiauja su Graikijos administruojančiąja institucija siekdamos šiuo metu rasti tinkamų galimybių finansuoti iš ESF. Manau, būtų iš tikrųjų naudinga, jeigu sugebėtume rasti tinkamą finansavimo būdą.
Iš tikrųjų skubiais atvejais tai tampa dar sudėtingiau, be to, reikia ir galima perskirstyti laisvas ESF lėšas. Ilgesniu laikotarpiu, manau, turime reformuoti Europos socialinį fondą, kad jį būtų galima veiksmingiau panaudoti konkrečiais atvejais ir su jo pagalba suvienodinti netolygų ekonomikos vystymąsi Europos Sąjungoje, kuris jau tapo aiškus ir demografiniu požiūriu, sukeldamas migracijos srautus, kurių anksčiau nebuvo galima pakankamai įvertinti. Atkreipsime į tai dėmesį ir, atsižvelgdami į darbo rinkos tendencijas, reformuosime Europos socialinį fondą.
Pirmininkas
Kolegos, iki posėdžio pabaigos 20.30 val. liko 40 minučių, todėl siūlau paskirstyti šį laiką pirmininko pavaduotojai V. Reding ir Š. Fülei. Pirmasis klausimas - V. Reding.
Kolegos, prašyčiau apskaičiuoti, ar spėsite užduoti savo klausimą. Apgailestauju, kad dėl užsitęsusių paskutinių diskusijų tiek mažai laiko liko šį vakarą, tačiau ketinu sustabdyti posėdį 20.30 val., kad vertėjai galėtų pavakarieniauti. Aš pats čia būsiu iki vidurnakčio.
Antra dalis

Tema: Moterų ir vyrų lygybpriimant sprendimus
Atsižvelgiant į tai, kad nacionaliniuose parlamentuose ir vyriausybėse moterys užima tik vieną vietą iš keturių, kad jos sudaro ne daugiau kaip 10 % ES stambiųjų biržoje kotiruojamų bendrovių valdybų narių ir tik 3 % šių valdybų vadovų, Komisija savo 2010-2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategijoje teigia, kad ji "svarstys iniciatyvas", "stebės, kaip siekiama", ir "rems pastangas". Tačiau, siekiant kovoti su šiomis vadinamomis stiklo lubomis, reikia tikslingų veiksmų tuojau pat.
Ar Komisija ketina įvesti kvotas, kad priimant sprendimus dalyvautų daugiau moterų? Ar ji ketina ryžtingiau paskatinti valstybes nares plėtoti vaikų priežiūros sistemas, kurios sudarytų sąlygas motinoms geriau suderinti darbą ir asmeninį gyvenimą ? Kokių kitų priemonių ji ketina imtis šioje srityje, visų pirma kovojant su stereotipais?
Viviane Reding
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Tai viena mėgstamiausių mano temų, beje, būtent todėl ketinu apsvarstyti visas teisines ir neteisines priemones, siekdama atitaisyti nuolatinę moterų ir vyrų nelygybę priimant sprendimus. Naujausi skaičiai nėra labai optimistiški, todėl iš tikrųjų turime kažką daryti - iš esmės dėl to, kad skaičiai nuolat išlieka neigiamo pobūdžio.
Tai vienas iš penkių Komisijos moterų ir vyrų lygybės 2010-2015 m. strategijos prioritetų, kurį jau pristačiau šiame Parlamente ir taip pat jau pranešiau, kad būtų gerai, jeigu daugiau moterų būtų valdybose ir eitų vadovaujamas pareigas. Būtent todėl turime kalbėti su atsakingais asmenimis. Siekdama plėtoti dialogą su suinteresuotaisiais subjektais iš verslo sektoriaus kovo mėn. pakviesiu didžiųjų biržoje kotiruojamų bendrovių vadovus susėsti prie stalo, kad reikalai pradėtų judėti į priekį. Jeigu reikalai nepajudės, siekdama pagerinti padėtį, imsiuosi tikslingų iniciatyvų.
Duomenų rinkimo ir palyginamų duomenų skleidimo klausimu puikiai žinome, kad šioje srityje taip pat susiduriame su trūkumu. Vilniuje jau yra Europos lyčių lygybės institutas, todėl galime pradėti remtis patikimesniais duomenimis, ypač moterų ir vyrų dalyvavimo priimant sprendimus duomenų baze ir reguliariomis ataskaitomis.
Iš tikrųjų aukštos kokybės priežiūros infrastruktūros trūkumas yra viena iš priežasčių, tačiau ne vienintelė, kodėl tiek mažai moterų eina su sprendimų priėmimu susijusias pareigas, todėl atidžiau išnagrinėsime valstybių narių veiklą šioje srityje. 2007-2013 m. laikotarpiu iš struktūrinių fondų bus skiriama 500 mln. EUR vaiko priežiūros paslaugoms sukurti ir dar 2,4 mlrd. EUR skirta finansuoti priemonėms, susijusioms su moterų galimybių gauti darbą ir suderinti darbą su pareigomis šeimoje, įskaitant galimybę pasinaudoti vaiko priežiūros paslaugomis, palengvinimu.
Sakydama tai noriu, kad suprastumėte, jog nesu labai sužavėta tuo, ką vaiko priežiūros srityje daro dauguma valstybių narių, todėl tai taip pat svarbus politinės darbotvarkės klausimas. Mano kolega L. Andor nagrinėja šiuos strategijos "Europa 2020" skaičius ir veiksmus, ir iš tikrųjų esu įsitikinusi, kad valstybės narės turėtų imtis veiksmų šioje srityje.
Marc Tarabella
(FR) Pone pirmininke, Komisijos nare, norėčiau padėkoti už jūsų atsakymą ir, svarbiausia, atsidavimą. Žinojau, kad tai viena mėgstamiausių jūsų temų. Ypač norėčiau atkreipti dėmesį į poreikį padidinti pusiausvyrą tarp vyrų ir moterų profesinio ir privataus gyvenimo; tik taip pasieksime visišką lygybę. Daugiau nei pusvalstybių narių neįgyvendino uždavinio sukurti vaiko priežiūros paslaugas bent jau 90 proc. nuo trejų metų ikimokyklinio amžiaus vaikų ir 33 proc. iki trejų metų amžiaus vaikų. Todėl norėjau jūsų paklausti, ar ketinate imtis atsakomųjų priemonių arba net nubausti valstybes nares, kurios neįgyvendino šio uždavinio.
Mairead McGuinness
Žodis "kvota" yra paminėtas klausime ir negirdėjau konkretaus atsakymo į klausimą dėl kvotų. Antra, apgailestaučiau, jeigu, atsižvelgiant į moterų, kaip darbo jėgos, dalyvavimą, vaikai būtų laikomi "problema". Vaikai būna vaikais labai trumpai ir moterys gali dirbti būdamos įvairaus amžiaus. Todėl prašyčiau nežiūrėti į vaikus kaip problemą. Vaikai nėra problema - tiesą sakant, problema tai, kad mums Europos Sąjungoje reikia daugiau vaikų. Problema, kurią pripažino klausėja, yra tokia: kaip moterims įveikti diskriminacines kliūtis?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Nors iš universitetą baigusių žmonių daugiau nei 55 proc. yra moterys, vis dar nerandame jų einančių vadovaujamąsias pareigas valstybės institucijose arba dažnai ir verslo sektoriuje. Be to, taip pat yra 17 proc. darbo užmokesčio skirtumas dėl lyties.
Norėčiau paprašyti jūsų apsvarstyti kai kurias išsamias programas ir netgi griežtesnės valstybių narių kontrolės mechanizmus, susijusius su vaiko priežiūros paslaugomis. Jeigu nesugebėsime sukurti darbo ir gyvenimo pusiausvyros, negalėsime skatinti jaunų mamų siekti profesinės karjeros, kad jos taip pat galėtų eiti vadovaujamąsias pareigas.
Viviane Reding
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Visiškai pritariu nuomonei, kad dauguma valstybių narių nesiekia Barselonos tikslų. Tik aštuonios valstybės narės pasieks Barselonos tikslus, susijusius su vaikais iki 3 metų amžiaus.
Esu už lygybę atsakinga Komisijos narė, todėl neatsakau už socialinius reikalus ir žinau, kad visi šie klausimai įtraukti į strategijos "Europa 2020" darbotvarkę. Iš tikrųjų turėsime išnagrinėti visus šiuos klausimus, nes kartu su senėjančia visuomene problemos taps sudėtingesnės. Kas, beje, pasirūpins pagyvenusiais žmonėmis? Moterys turės prižiūrėti ne tik vaikus, bet ir vyresnio amžiaus žmones. Todėl iš tikrųjų turime atkreipti dėmesį į tai ir išnagrinėti, kodėl valstybės narės nepasinaudoja laisvais pinigais, kad teiktų vaiko priežiūros paslaugas.
Kvotų klausimu, manau, savo atsakyme nepavartojau žodžio kvota, tačiau aiškiai pasakiau, kad jeigu šioje srityje nebus pažangos, tuomet kažką darysiu, ir kalbėdama apie pažangą aiškiai užsiminiau, ką turiu omenyje. Pažanga reiškia, kad viešai biržoje kotiruojamų bendrovių valdybose iki 2015 m. būtų 30 proc., o iki 2020 m. - 40 proc. moterų. Manau, kad galime pasiekti šiuos tikslus be griežto įsikišimo Europos lygiu. Priešingu atveju, ką gi, kvotų klausimas numatytas darbotvarkėje, ir, jeigu yra tokių, kurie gali manyti, kad aš nedarysiu to, ką sakau, esu žinoma kaip žmogus, kuris paprastai atlieka darbus, apie kuriuos praneša. Būtent todėl įmonės dabar turi puikią galimybę padaryti taip, kad man nereikėtų įsikišti, nes jeigu jos elgsis teisingai, mums nereikės įsikišti.
Visiškai sutinku su skaičiais, kurie buvo pacituoti. Mes, moterys, sudarome 60 proc. universitetą baigusių žmonių; tai reiškia, kad kažkokiu būdu turėtume užimti 60 proc. vadovaujamųjų pareigų, tačiau toli gražu dar nepasiekėme to lygio. Dėl šios priežasties turime padėti moterims užimti vadovaujamąsias pareigas. Esama daugybės priežasčių, kodėl joms tai nepavyksta: viena iš jų -kultūra ir ją sunkiausia pakeisti. Taip pat dėl šios priežasties moterų dalyvavimas priimant sprendimus yra vienas iš lyčių lygybės strategijos prioritetų, lygiai taip pat, kaip ir vidutinis 17 proc. darbo užmokesčio Europoje skirtumas dėl lyties - kai kuriose šalyse jis labai didelis, kai kuriose labai mažas.
Kitais metais ketiname pradėti kampaniją, skirtą šios informacijos sklaidai didinti. Pvz., Vokietijoje įgyvendinamas labai puikus projektas, kurį galėtume pritaikyti kitose šalyse, pagal kurį viešosiose erdvėse įrengiamas matuoklis, rodantis, kiek ilgiau turi dirbti moteris, kad pasiektų tokį pat vidutinį darbo užmokestį kaip vyrai. Žinoma, taip pat turime į šią diskusiją įtraukti socialinius partnerius ir įgyvendinti skaidrumo priemones.
Visa tai numatyta moterų strategijos darbotvarkėje ir planuojame tai įgyvendinti laipsniškai - ne tik kalbėti apie tai, bet ir pakeisti šiuos dalykus.
Tema: Valstybių narių išlaidos, susijusios su baudžiamųjų bylų vertimo žodžiu, vertimo raštu ir informavimo sąnaudomis
Reglamentas dėl teisių į vertimą žodžiu ir vertimą raštu, kurį neseniai priėmTaryba, ir teisiamųjų teisį informaciją, kuri šiuo metu nagrinėjama, yra dvi pagrindinės Komisijos siūlomo veiksmų plano priemonės teisiamųjų teisėms į gynybą stiprinti.
Ar Komisija galėtų atsakyti į toliau pateikiamus klausimus?
Atsižvelgiant į tai, kad numatoma, jog valstybės narės padengs visas vertimo žodžiu, vertimo raštu ir informavimo išlaidas, kokio tikimasi šių paslaugų teikimo finansinio poveikio ir finansinės naštos valstybėms narėms? Į tokias valstybes nares kaip Graikija ir Malta plūsta daug nelegalių imigrantų ir manoma, kad jos turės itin didelių sąnaudų teikdamos vertimo raštu ir vertimo žodžiu ar informavimo paslaugas, kurios bus susijusios su pateiktais kaltinimais ir policijos pareigūnų bei prokurorų mokymu.
Ar Komisija ketina padėti šioms šalims ir suteikti joms finansinę paramą, kad jos neturėtų padengti visų nelegalių imigrantų išlaidų, susijusių su teismo procesu? Jei taip, kokie kriterijai bus taikomi nustatant tokios pagalbos dydį ir sprendžiant, kurios valstybės ją gaus?
Viviane Reding
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Tapusi Komisijos nare pamačiau, kad praeityje daug nuveikta sprendžiant saugumo klausimus ir labai mažai nuveikta sprendžiant teisių klausimus. Būtent todėl, savo žinioje turėdami Lisabonos sutartyje numatytas priemones ir Stokholmo strategiją, pagal kurią daugybpažangą skatinančių priemonių buvo pritaikytos praktikoje, nusprendėme imtis veiksmų ir jų ėmėmės labai greitai.
Visų pirma leiskite padėkoti Parlamentui už puikų darbą, nuveiktą procesinių teisių srityje. Jau susitarėme dėl baudžiamajame procese teisiamo asmens teisės į vertimą žodžiu ir vertimą raštu. Darome didelę pažangą rengdami direktyvą dėl teisės į informavimą baudžiamajame procese: garsusis pranešimas apie teises. Jeigu norime tapti teisių žemynu, procesines teises turėsime įdiegti pamažu. Jos atsieina nepigiai, tačiau jos būtinos siekiant užtikrinti Europos piliečių teises į gynybą ir taip pat tinkamą abipusio pripažinimo principo taikymą.
Prieš pateikdami kokį nors pasiūlymą visada atliekame išsamų ES teisės aktų finansinių padarinių poveikio valstybėms narėms vertinimą. Tik tuomet pateikiame pasiūlymus dėl įstatymo galią turinčio teisės akto. Tai, žinoma, buvo atliekama remiantis valstybių narių vyriausybių pateiktais skaičiais. Šie skaičiai atspindi, kad papildomos išlaidos, kurias turės padengti valstybės narės, neturėtų būti per daug didelės.
Dėl teisės į vertimą žodžiu ir vertimą raštu direktyvoje paprasčiausiai pakartojama jau galiojanti valstybių narių pareiga, nustatyta Europos Tarybos priimtoje Europos žmogaus teisių konvencijoje, taigi joje nenustatoma jokia išskirtinpareiga. Joje reikalaujama to, kas svarbiausia. Vargu ar valstybės narės - dauguma jų jau laikosi Strasbūro teismo praktikos - patirs kokių nors išlaidų, be tų, kurios jau buvo padarytos šiam tikslui.
Dėl teisės į informavimą didžiausia išlaidų dalis bus susijusi su pradinėmis vienkartinėmis išlaidomis, skirtomis pranešimui apie teises parengti. Šiuo atveju Komisija jau pateikmodelį kaip direktyvos priedą visomis ES kalbomis. Valstybės narės turi pasinaudoti šiuo modeliu ir jį nukopijuoti, taigi jų išlaidos nebus labai didelės. Komisijos biudžete nenumatytas joks paskirstymas, kuris leistų institucijai suteikti finansinę paramą valstybei narei, kad ji padengtų šias išlaidas. Jeigu valstybės narės įvertintų teismo klaidų, teisės gynimo priemonių panaudojimo, pakartotinių teismo procesų, visos teisingumo sistemos reputacijos praradimo ir kartais Strasbūro arba vidaus teismų priteisiamos žalos atlyginimo pavojų ir apskaičiuotų savo išlaidas, tuomet paaiškėtų, kad tai atsakingai valstybei kainuoja daug brangiau nei skirti finansavimą šioms pagrindinėms teisėms užtikrinti.
Georgios Papanikolaou
(EL) Pone pirmininke, Komisijos nare, dėkoju jums už atsakymą. Tai, ką sakote, yra visiška tiesa, ir negaliu su jumis nesutikti.
Tačiau patikslinsiu ir dar kartą paklausiu: ar numanome, kokios bus išlaidos, ypač kai kurioms mažoms šalims, patiriančioms tokį didelį spaudimą ir turinčioms tokių rimtų problemų, jeigu, pvz., tokiose šalyse kaip Graikija arba Malta, kuriose, kaip žinote, patiriame didelį spaudimą dėl neteisėtų imigrantų ir žmonių, kuriems gali reikėti pagalbos baudžiamajame procese, kaltinamiesiems, be jų turimo tipinio rašto ir įvairių tipinių dokumentų, reikia išversti bet kurį kitą jų bylos dokumentą, o tai, kaip žinote, yra specialisto darbas, priklausantis nuo bylos?
Brian Crowley
Aš taip pat norėčiau padėkoti Komisijos narei už jos atsakymą. Kaip ir pirma kalbėjęs mano kolega, manau, kad viena didžiausių problemų, kuri turėtų būti pripažinta, yra tai, kad - nors visi suprantame teisės kreiptis į teismą teisingumo ieškančiam asmeniui priimtina forma svarbą - šios naujos taisyklės negali būti naudojamos kaip teisinis mechanizmas siekiant vilkinti tolesnį svarbių bylų nagrinėjimą, nepaisant to, ar tai būtų deportacija pagal imigracijos taisykles, ar tam tikrų nuosprendžių ginčijimas ir t. t.
Ar teisės aktuose arba pasiūlyme yra kokia nors dalis, kuri sudarytų galimybes teismui nepaisyti būtinybės išversti kiekvieną atskirą dokumentą į kalbą?
Viviane Reding
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Galiu tik pakartoti, kad netinkamo teisingumo įgyvendinimo arba tokio elgesio su žmonėmis, kokio neturėtų būti teisių Europoje, išlaidos yra daug didesnės nei investicijos į tas pagrindines teises.
Žinoma, daug sudėtingesnėje padėtyje yra tos šalys, kurios labai atsilieka nuo minimalių reikalavimų ir turi daug ką padaryti, kad pasiektų tuos minimalius standartus, o šalims, kurios teisių srityje jau yra pasiekusios tam tikrą lygį, bus daug lengviau tai padaryti. Ar tai priežastis nieko nedaryti? Priešingai. Įvairių valstybių narių išlaidas nagrinėjame taip pat atsižvelgdami į sunkias sąlygas, kuriomis jos turi veikti. Tai nėra vien prieglobsčio klausimas. Tai taip pat baudžiamojo proceso klausimas, pvz., neteisėto imigranto, kaltinamo padarius nusikaltimą ir dalyvaujančio teismo posėdyje, atveju. Nenustatėme privalomos visų dokumentų vertimo tvarkos, išskyrus tuos, kurie būtini siekiant sudaryti galimybę baudžiamąja tvarka persekiojamam asmeniui suprasti, kas vyksta.
Beje, absoliuti dauguma žmonių, kurie iš to turės naudos, nebus neteisėti imigrantai. Didžiausios žmonių grupės, kurios turės iš to naudos, - į kitą valstybę narę keliaujantys žmonės, pvz., turistai, arba kitoje valstybėje narėje gyvenantys asmenys, kurie nekalba tos šalies kalba. Todėl iš esmės tai bus naudinga milijonams Europos piliečių.
Įsivaizduokite, kad keliaujate iš Strasbūro į kaimyninę šalį. Patiriate avariją. Ką nors sužalojote. Jūs nuvykstate į policiją, teismą ir nesuprantate, kuo esate kaltinamas. Tokiomis aplinkybėmis būtumėte labai patenkintas, jeigu galėtumėte bent jau žinoti, kuo buvote kaltinamas, kad galėtumėte pabandyti apsiginti. Manau, kad tai pagrindinžmogaus teisė, ir turėtume atsižvelgti į visuomenės išlaidas, susijusias su šios pagrindinės žmogaus teisės neįgyvendinimu.
Pirmininkas
Apgailestauju, tačiau M. Harkin, M. Cashmano, A. Mirsky ir B. Crowley klausimai šį vakarą nebus užduoti. Atsakymą jie gaus raštu. Kaip buvo minėta, jau vėluojame dėl užsitęsusių ankstesnių diskusijų.
Dabar pereisime prie klausimo Š. Fülei.

Tema: ES plėtra siekiant priimti Turkiją
Ar Komisija malonėtų apžvelgti dabartinpadėtį dėl Turkijos prašymo įstoti į ES?
Štefan Füle
Komisijos narys. - 1999 m. gruodžio mėn. Helsinkio Europos Vadovų Taryba Turkijai suteikšalies kandidatės statusą ir 2005 m. spalio mėn. pradėtos stojimo derybos su Turkija. Komisija nuolat informavo Tarybą ir Parlamentą apie pažangą siekiant Kopenhagos konferencijoje nustatytų kriterijų.
Lapkričio 9 d. Komisija paskelb2010 m. pažangos ataskaitą dėl Turkijos. Ataskaitoje apžvelgiamas laikotarpis nuo 2009 m. spalio mėn. iki 2010 m. spalio mėn. ir ataskaita vertintina atsižvelgiant į priimtus sprendimus, priimtus teisės aktus ir įgyvendintas priemones.
Turkija toliau vykdpolitines reformas, visų pirma peržiūrėdama savo konstituciją, ir ji toliau tenkina politinio pobūdžio kriterijus. Rugsėjo 12 d. referendumu priimtos konstitucijos pataisos sudarsąlygas siekti pažangos tokiose srityse kaip teisėsauga, pagrindinės teisės ir viešasis administravimas.
Turkijos pažangos požiūriu labai svarbu, kad konstituciniai pokyčiai būtų įgyvendinami skaidriai ir integruotai. Demokratinio atvirumo politikos, kuria visų pirma siekta spręsti kurdų klausimą, rezultatai kol kas nepateisina lūkesčių. Šiai politikai taip pat pakenkKonstitucinio teismo sprendimas uždrausti Demokratinės visuomenės partiją ir PKK surengtų teroristinių išpuolių banga.
Vis dar neatliktos būtinos reformos pagrindinių teisių srityje ir visų pirma saviraiškos laisvės srityje. Didelis žurnalistų teisinio persekiojimo mastas ir žiniasklaidai daromas neteisėtas spaudimas iš tikrųjų kenkia žiniasklaidos laisvei.
Kalbant apie regioninio masto klausimus ir tarptautinius įsipareigojimus Turkija turi skubiai užtikrinti visišką, nediskriminacinį Asociacijos susitarimo papildomo protokolo įgyvendinimą. Komisija rekomendavo, kad, jeigu šiuo atžvilgiu nebus pasiekta pažanga, turėtų būti taikomos 2006 m. Europos Sąjungos patvirtintos priemonės. Tai turės įtakos bendrai derybų pažangai.
Turkija toliau reiškviešą paramą JT prižiūrint vykdomoms Kipro graikų ir Kipro turkų lyderių deryboms, kuriose siekiama rasti visapusį Kipro problemos sprendimą. Tačiau nieko nepadaryta, kad būtų normalizuoti dvišaliai santykiai su Kipro Respublika.
Kalbant apie ekonominį stojimo į Europos Sąjungą kriterijų, Turkija tebėra veikiančios rinkos ekonomikos šalis, kuri pajėgi atlaikyti konkurencinį spaudimą ir rinkos jėgas Europos Sąjungoje. 2010 m. Turkijos ekonomika smarkiai augo, kompensuodama finansų krizės laikotarpiu patirtus nuostolius, tačiau turi būti tęsiamas privatizavimo ir struktūrinių reformų procesas.
Turkija toliau stiprino gebėjimą prisiimti narystės įsipareigojimus derindama savo teisės aktus su Europos Sąjungos teisės aktais. Šiuo ataskaitiniu laikotarpiu buvo pradėtos derybos dėl dviejų naujų derybų skyrių - aplinkos apsaugos ir maisto saugos - taigi šiuo metu derybos pradėtos iš viso dėl 13 skyrių. Ratifikavus tarpvyriausybinį susitarimą dėl dujotiekio "Nabucco" pasiekta svarbi pažanga energetinio saugumo srityje, o inicijavus ES ir Turkijos horizontalųjį aviacijos susitarimą - pažanga bendradarbiavimo aviacijos sektoriuje. Turi būti suderinta dar daug teisės aktų žuvininkystės, socialinės politikos, teisingumo ir vidaus reikalų srityse bei muitų sąjungos srityje, kurioje vis dar neišspręstos ilgalaikės problemos.
Vis dar labai svarbu, kad Turkija pagerintų savo administracinius gebėjimus įgyvendinti su ES susijusius teisės aktus ir užtikrinti jų vykdymą.
Bernd Posselt
(DE) Pone pirmininke, norėčiau atsiprašyti. Vyko frakcijos posėdis. Laikas klausimams, skirtiems V. Reding, prasidėjo 20.00 val. Pamačiau tai monitoriuje ir atėjau čia, kai tik buvo pateiktas antrasis klausimas - galiausiai, jai buvo pateikti šeši klausimai. Maniau, kad, kaip ir numatyta, posėdis truks pusvalandį. Todėl pavėlavau pateikti savo klausimą. Norėčiau paklausti, ar būtumėte malonus ir vis tik leistumėte man pateikti savo klausimą po to, kai bus aptartas J. Higginso klausimas. Aš tikrai atvykau į Parlamentą tada, kai būčiau turėjęs kalbėti.
Pirmininkas
Problema ta, kad pagal Darbo tvarkos taisyklių 116 straipsnį, jeigu tada, kai į klausimą turėtų būti atsakyta, EP nario posėdyje nėra, klausimas anuliuojamas. Personalo darbuotojai bandė, nors jie ir neprivalo, paskambinti į jūsų biurą, tačiau į skambutį niekas neatsakė. Suprantu, kad kyla sunkumų, tačiau klausimų valanda pradėta 20 minučių vėliau. Kiekvienam Komisijos nariui skirta po 20 minučių. V. Reding turėjo 20 minučių, ji atsakį du klausimus ir 20.10 val. sutarėme pereiti prie klausimų Š. Fülei. Man labai gaila, pone B. Posseltai.
Leisiu atsakyti į du papildomus klausimus ir matysim, kaip eisis.
Jim Higgins
(GA) Pone pirmininke, turime pripažinti, kad, nors ir būdama musulmoniška šalis, Turkija labai padeda Vakarų valstybėms, ypač dėl Kuveito, Irako ir NATO. Nors esama sunkumų dėl labai didelio gyventojų skaičiaus, 74 mln., ir dėl žmogaus teisių, ekonominės padėties ir Kipro, ar Komisijos narys nesutiktų, kad padėtis gerėja? Ar jis galėtų mums nurodyti ilgalaikį arba trumpalaikį laikotarpį, kai galėsime suteikti Turkijai teisę tapti visateise Europos Sąjungos nare?
Seán Kelly
Tiesiog trumpai pasakysiu, kad, nepaisant Turkijos padarytos pažangos tam tikrose srityse, Komisijos narys pabrėžė, kad dar reikia iš esmės pagerinti padėtį saviraiškos laisvės ir spaudos laisvės srityse. Jeigu kada nors tai bus padaryta ir ši šalis įstos į Europos Sąjungą, ar nėra grėsmės, kad ji vėl žengs žingsnį atgal ir grįš prie ankstesnės padėties daugeliu aspektų, kurie dabar turi būti pagerinti ir kurie dar pagerinti nebuvo?
Štefan Füle
Komisijos narys. - Dėl pirmo klausimo, tikrai palaikau tuos, kurių netenkina stojimo derybų sparta. Atsižvelgdamas į tai, kad šiuo pirmininkavimo Tarybai laikotarpiu negalėjome pradėti derybų dėl naujo skyriaus nepaisant ženklios pažangos, visų pirma pasiektos derybose dėl 8 skyriaus, susijusio su konkurencija, nemanau, kad kiekvienu pirmininkavimo Tarybai laikotarpiu derybų pradėjimas tik dėl vieno naujo skyriaus parodo šalies svarbą ir abipusį ryžtą.
Taip manau dėl tam tikrų priežasčių. Viena jų - neišspręsti klausimai dėl vis dar padalyto Kipro. Skyrių, dėl kurių derybas galime pradėti derybų dėl stojimo procese, išties nėra daug. Per likusį laiką derybas galime pradėti tik dėl trijų skyrių - dėl konkurencijos, viešųjų pirkimų ir socialinės politikos - ir tai nėra nesudėtingi skyriai. Vadovaujantis Komisijos rekomendacijomis dėl aštuonių iš jų derybos vilkinamos, taip reaguojant į tai, kad Turkija neįgyvendina papildomo protokolo, tačiau esama kitų skyrių, dėl kurių deryboms kelią užkerta kai kurios valstybės narės.
Šiomis aplinkybėmis Komisijai sunku pateikti kokį nors pagrįstą tvarkaraštį. Galiu pasakyti, kad šiandien Briuselyje pirmosios Bendrosios Tarybos ministrų lygmeniu posėdyje vyko gera diskusija dėl ES ir Turkijos santykių ir dėl stojimo derybų, siekiant susitarti dėl deklaracijų teksto. Aš taip pat imuosi tam tikrų veiksmų, siekdamas, kad šis procesas vyktų intensyviau. Tikiu, kad po artėjančių parlamento rinkimų Turkijoje abi derybų pusės bus pasirengusios būtent to ir siekti.
Spaudos laisv- nerimą keliantis klausimas, kurį Komisija atidžiai stebi. Šiais veiksmais siekiama išnagrinėti visus 35 skyrius, visas derybų skyrių atidarymo ir uždarymo gaires, užtikrinti, kad Turkija ne tik laikytųsi Europos Sąjungos acquis, bet taip pat pateiktų šio acquis įgyvendinimo rezultatus. Tai labai glaudžiai susiję su Kopenhagos kriterijaus, kuris tiesiogiai susijęs su žiniasklaidos laisve ir saviraiškos laisve, politiniu aspektu.
Kartu su valstybėmis narėmis ir Europos Parlamentu iš tiesų siekiame, kad plėtros procesas neapsiribotų tik langelių pažymėjimu, kas vėliau gali sukelti sunkumų įgyvendinant kai kuriuos teisės aktus arba dirbant su institucijomis. Tai sunkus procesas, kuriame vis didesnsvarba teikiama rezultatams. Prieš svarstant klausimą, ar Turkijai pavyks tapti Europos Sąjungos nare, Turkija turi eiti būtent tokiu keliu. Tai būtų geriausias garantas, kad bus užtikrinamos visos laisvės, taip pat ir gerbiamo EP nario minėtoji.
Tema: Voivodinos ir Kroatijos rytinės dalies bendradarbiavimas
Kaip Komisija vertina sustiprinto tarpvalstybinio serbų Voivodinos provincijos ir Rytų Kroatijos (Osijeko regionas (Rytų Slavonija)) bendradarbiavimo galimybes, visų pirma turint mintyje tarpvalstybinės infrastruktūros plėtojimą, kuris apima ir greitkelio iš Somboro į Osijeką projektą?
Tema: Vis didesnį pavojų keliančios nacionalizmo formos Albanijoje plitimas ir šios šalies galimybės įstoti į ES
Ilgą laiką pagrindinis Albanijos politinio gyvenimo požymis buvo itin didelis jos vyriausybės nestabilumas. Šis nestabilumas turi neigiamą poveikį ilgalaikei institucijų reformai, kuri reikalinga tam, kad šalis turėtų stojimo į ES perspektyvą. Be šio šaliai būdingo politinio netikrumo atmosferos, dar vienas nerimą keliantis dalykas yra fanatiško nacionalizmo plitimas ir jo intensyvumo didėjimas žiniasklaidoje ir visuomenėje, ypač tarp jaunimo. Galima pateikti keletą pavyzdžių: šių metų rugpjūčio mėn. Himarėje nužudytas graikų kilmės Albanijos pilietis; įvykdytas vandalizmo aktas Bobosticos kapinėse, kuriose buvo sudeginti vainikai, padėti kaip pagarbos ženklas; ir pasikartojančios bei nesantūrios pagrindinėje Albanijos spaudoje pasirodančios žodinės atakos, nukreiptos prieš Albanijos ortodoksų bažnyčios vadovą. Ar Komisija, atsižvelgdama į tai, atsakys į toliau pateikiamus klausimus;
Ar ji turi informacijos apie minėtuosius įvykius? Ar ji nerimauja dėl fanatiško nacionalizmo didėjimo? Ar ji, siekdama kovoti su šia problema, pateiks atitinkamus prašymus Albanijos vyriausybei? Be to, ar visi šie dalykai darys įtaką Albanijos stojimo į ES proceso tempui?
Štefan Füle
Komisijos narys. - Glaustai atsakysiu į abu klausimus.
Pagrindinis tarpvalstybinių bendradarbiavimo programų tikslas - paremti žmonėms, bendruomenėms ir šalių ekonomikoms skirtų bendros socialinės ir ekonominės aplinkos kūrimą, įskaitant ir techninio pobūdžio pagalbą. Taip šalys turėtų būti parengtos valdyti tarpvalstybines programas ateityje siekiant Europos Sąjungos struktūrinių fondų Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslų.
Tarpvalstybinėmis Vakarų Balkanų šalių bendradarbiavimo programomis taip pat siekiama atsikratyti praeities konfliktų šleifo. 2007 m. Vakarų Balkanuose pradėtos įgyvendinti tarpvalstybinės programos pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę. Iki šiol pasiekti rezultatai labai geri. Kroatija ir Serbija, įgyvendindamos savo tarpvalstybines programas, parodesančios pasirengusios bendradarbiauti neatsižvelgiant į tai, kuriai iš šalių klausimas aktualus. Kroatijos ir Serbijos tarpvalstybinėms programoms skiriamos paramos suma siekia 1,8 mln. EUR. Šios paramos lėšos naudojamos paramai skirti mažiems bendriems projektams, inicijuotiems vietinių interesantų įvairiuose sektoriuose, pvz., ekonomikos, kultūros, turizmo, aplinkosaugos ir socialiniame.
Paramą gauna savivaldybės, NVO, prekybos rūmai arba kultūros institucijos. Tokie dideli infrastruktūriniai projektai kaip šiuo atveju aptariamas projektas nepatenka į pasirengimo narystei pagalbos priemonės tarpvalstybinio bendradarbiavimo komponento sritį ir neatliepia jo tikslų. Atitinkamoms Kroatijos ir Serbijos valdžios institucijoms paprašius Serbijos atžvilgiu Komisija gali svarstyti galimybę finansuoti tokius projektus pagal pirmąjį komponentą - jis susijęs su institucijų steigimu, o Kroatijos atveju - pagal trečiąjį komponentą, priskirtiną regioninio vystymosi sričiai.
Jums leidus atsakysiu į antrąjį klausimą. Kaip nurodyta atsakyme raštu į ankstesnįjį gerbiamo EP nario klausimą Nr., Europos Komisija yra susipažinusi su informacija dėl liūdno incidento Himarėje ir įvykius įdėmiai stebi. Tariamas kaltininkas pats prisistatpolicijai ir laukia teismo. Albanijos valdžios institucijoms tenka visa atsakomybdėl veiksmingo aplinkybių ištyrimo ir nešališko kaltininkų bylos nagrinėjimo.
Komisija stebės, kad ši byla būtų nagrinėjama laikantis žmogaus teisių apsaugos ir teisinės valstybės principų. Savo klausime gerbiamas EP narys pateikia išsamią informaciją dėl kitų incidentų. Albaniją ir Graikiją glaudžiai sieja istorinės aplinkybės. Abiem šalims labai naudinga tęsti bendradarbiavimą ir atsisakyti visų nacionalistinių ir ekstremistinių minčių, dėl kurių praeityje visas regionas patyrdaug nelaimių.
Komisija nuolat pabrėžbūtinybę griežtai laikytis teisinės valstybės principų ir paisyti žmogaus teisių, visų pirma laikytis asmenų, priklausančių tautinių mažumų grupėms, teisių apsaugos principų. Visos šalys kandidatės žino, kaip svarbu įvykdyti šiuos kriterijus siekiant narystės Europos Sąjungoje.
Neseniai paskelbtoje savo nuomonėje Komisija teigiamai įvertino etninių grupių santykius Albanijoje. Vis dėlto vis dar reikia dėti pastangų, siekiant užtikrinti, kad tautinių mažumų interesų būtų paisoma ir jos būtų apsaugotos.
Bernd Posselt
(DE) Pone pirmininke, labai ačiū už jūsų kilnumą. Komisijos nary, kalbėsiu labai trumpai. Gal galėtumėte įvertinti Serbijos miesto Somboro ir Kroatijos miesto Osijeko ryšius? Per Dunojų nutiestas didelis tiltas, o Kroatijoje pastatytas oro uostas, tačiau nėra tinkamo kelio. Tai tikrai būtų itin svarbu visam regionui.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Pone pirmininke, Komisijos nary, labai atidžiai klausiausi jūsų atsakymo ir dėkoju už informaciją dėl konkrečių įvykių. Tačiau kita vertus šiandieninį klausimą pateikiau iš esmės dėl to, kad, vertinant objektyviai, Albanijoje suvešėjo nacionalizmas. Mums, Graikijos gyventojams, tai kelia nerimą, nes tokio pobūdžio dalykai neturėtų vykti šalyje kandidatėje. Tikimės, kad šios problemos bus išspręstos.
Pirmininkas
Pone J. Palecki, ar norėtumėte pateikti pastabą dėl Baltarusijos?
Justas Vincas Paleckis
Taip, norėčiau pateikti klausimą dėl Baltarusijos. Dėkoju už jūsų dovaną Kalėdų išvakarėse.
Neseniai A. Lukašenka lankėsi Maskvoje ir su prezidentu D. Medvedevu pasirašlabai svarbius susitarimus. Kaip įvertintumėte naujai susiklosčiusią padėtį prieš rinkimus ir pasirašius šiuos susitarimus?
Pirmininkas
Komisijos nary, pateikti trys klausimai. Turite ne daugiau kaip tris minutes.
Štefan Füle
Komisijos narys. - Atsižvelgdamas į šių abiejų šalių prašymą į pirmą klausimą atsakyčiau teigiamai. Esu pasirengęs juos įvertinti ir pagalvoti, kokią pagalbą Komisija galėtų suteikti.
Antra, Komisijai susirūpinimą kelia bet koks nacionalistinis proveržis ir, jos nuomone, tai klausimas, kurį reikia labai rimtai išnagrinėti atsižvelgiant į mūsų santykius su šia šalimi. Kaip žinote, spalio mėn. pradžioje pateikėme savo nuomonę dėl Albanijos. Nustatyti 12 vadinamųjų svarbiausių prioritetų - tai išankstinės sąlygos, kurias Albanija turi įvykdyti, kad galėtume rekomenduoti pradėti su ja stojimo derybas. Mano kolegos ir aš pats užtikrinsime, kad atsižvelgiant į šiuos 12 prioritetų jūsų klausimas būtų tinkamai apsvarstytas ir kad Komisija nerekomenduotų pradėti stojimo derybas, jeigu tokie klausimai kaip jūsų pateiktas nebus tinkamai išspręsti.
Kalbant apie trečiąjį klausimą nesu tikras, kaip į jį atsakyti trumpai. Manau, kad prieš rinkimus galėjome pastebėti tam tikrą nedidelę pažangą. Labai norime susipažinti su ESBO ir Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (ODIHR) stebėjimo misijos ataskaita. Vadovaudamiesi ja esame pasirengę toliau tartis su Baltarusija, tačiau tai bus bendras sprendimas dėl veiksmų, kurių turi imtis Baltarusijos valdžios institucijos dėl pagrindinių su demokratija susijusių klausimų, teisinės valstybės principų ir pagrindinių teisių.
Ties tuo ir sustosiu ir pateiksiu atsakymą raštu dėl dabartinės Komisijos ir valstybių narių veiklos rengiant bendrą pereinamojo laikotarpio planą, apie kurį jums ir jūsų kolegoms rytoj pasakosiu Euronest asamblėjoje, ir dėl veiklos, susijusios su readmisijos susitarimu, vizų išdavimo palengvinimo susitarimu ir taip pat pateiksiu papildomą informaciją, kuria bus atsakyta į jūsų klausimą. Taip pat pateiksiu savo parengtą kalbą.
Pirmininkas
Pone J. V. Palecki, manau, kad atsižvelgiant į vykstančius rinkimus buvo svarbu įrašyti jūsų pastabas dėl Baltarusijos į protokolą.
Atsiprašau B. Madlenero, E. Theocharouso ir T. Hadjigeorgiou, kurie taip pat dalyvauja posėdyje. Jų klausimams nebeliko laiko. Jiems atsakymas bus pateiktas raštu.
Pone B. Madleneri, tikrai neturime laiko.
Barry Madlener
(NL) (be mikrofono) ... užduoti tą klausimą, tačiau dabar iš tikrųjų tiesiog esame išbraukiami iš darbotvarkės. Ar tai įprasta? Ar negalėjote mums apie tai pranešti anksčiau arba imtis veiksmų, kad mums būtų suteiktas žodis?
Pirmininkas
Pone B. Madleneri, man pirmininkaujant visada stengiamės ir baigiame posėdį 20.30 val. Dėl atsakymų trukmės ir dėl to, kad ankstesndiskusija baigta 20 minučių vėliau, dabar jis tęsiasi septyniomis minutėmis ilgiau. Nesu dėl to kaltas, tačiau tikrai manau, kad prieš sugrįždami 21.00 val. darbuotojai turi pavalgyti.
Į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta dėl laiko trūkumo, atsakymai bus pateikti raštu (žr. priedą).
Klausimų valanda baigta.
(Posėdis sustabdytas 20.40 val. ir atnaujintas 21.00 val.)
