Výskumný fond uhlia a ocele (rozprava) 
Predsedajúci
Ďalším bodom je správa pána Adama Giereka v mene Výboru pre priemysel, výskum a energetiku týkajúca sa návrhu rozhodnutia Rady o viacročnom technickom usmernení výskumného programu Výskumného fondu pre uhlie a oceľ - C6-0248/2007 -.
Janez Potočnik
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, chcem predovšetkým vyjadriť svoju vďačnosť Európskemu parlamentu a hlavne spravodajcovi, pánovi Gierekovi, za záujem a podporu, ktorú prejavili voči Výskumnému fondu uhlia a ocele.
Dovoľte mi poďakovať aj predsedníčke Výboru pre priemysel, výskum a energetiku, pani Nieblerovej, a tieňovým spravodajcom, pani Laperrouzeovej a pánovi Březinovi, za ich konštruktívnu pomoc. Pochopil som, že žiadosť o rozpravu predložilo niekoľko členov výboru ITRE. Preto som veľmi rád, že môžem zosumarizovať, o čo tu ide.
V roku 2002 sa protokolom, ktorý tvoril prílohu k Zmluve z Nice, vytvoril Výskumný fond uhlia a ocele, rozumný finančný návrh, ktorý využíval získané úroky z aktív dostupných po vypršaní platnosti Európskej zmluvy o uhlí a oceli. Činnosti podľa tejto Zmluvy boli financované z poplatkov uhrádzaných priemyslom uhlia a ocele, a to vo výške 27,2 % a 72,8 % z rozpočtu, ktorý bol pridelený pre uhlie a oceľ.
Prostredníctvom prístupu zdola-nahor je tento výskumný fond zameraný výlučne na financovanie výskumných projektov v sektoroch súvisiacich s priemyslom uhlia a ocele, teda v dvoch hlavných tradičných sektoroch, v ktorých je výskum stále potrebný. V prvom rade preto, aby sa dodržali aktuálne politiky EÚ v oblasti environmentálnych noriem na boj proti globálnej klimatickej zmene, a po druhé s cieľom zachovať energetickú bezpečnosť dodávok vytvorením zloženia palív, ktoré bude vyhovovať európskemu dopytu.
Základné zásady a vhodné rozhodovacie postupy súvisiace s riadením tohto fondu sú definované vo viacročnom technickom usmernení pre výskumný program Výskumného fondu uhlia a ocele. Tieto technické pokyny je potrebné skontrolovať alebo doplniť každých päť rokov, pričom prvé obdobie skončilo 31. decembra 2007.
10. júla 2007 Komisia prijala návrh rozhodnutia Rady o revízii tohto technického usmernenia. Táto navrhovaná revízia sa snažila o podporu pozitívnych výsledkov dosiahnutých počas prvých piatich rokov výskumného programu Výskumného fondu uhlia a ocele, hlavne z pohľadu ochrany životného prostredia. Z pohľadu Komisie neboli potrebné žiadne veľké nápravy, skôr len doladenie existujúcich pravidiel tak, aby sa usmernenie prispôsobilo rozširovaniu EÚ, siedmemu rámcovému programu a súčasným európskym právnym predpisom, hlavne pokiaľ ide o politiku rodovej rovnosti a politiku finančného riadenia. Tento návrh na rozhodnutie Rady bol odoslaný na konzultovanie do Európskeho parlamentu, a práve preto tu dnes sme.
Chcel by oceniť skutočnosť, že správa pána Giereka vo všeobecnosti podporuje návrh Komisie.
Adam Gierek
spravodajca. - (PL) Vážený pán predsedajúci, návrh Komisie týkajúci sa ďalšieho fungovania Výskumného fondu uhlia a ocele by sme mali prijať s uspokojením. Tento fond vznikol v dôsledku platby vo výške 72,8 % od oceliarskeho priemyslu a vo výške 27,2 % od priemyslu uhlia po vypršaní platnosti zmluvy o Európskom spoločenstve uhlia a ocele. Úroky z týchto súm vo Fonde ročne dosiahnu hodnotu približne 60 miliónov eur, čo umožňuje poskytnúť zvýšené dotácie na výskum, ktorý nespadá do siedmeho rámcového programu. Týka sa to základného výskumu racionalizácie fungovania priemyslu spracovania železa a ocele a ťažby uhlia, ako aj výskumu vedúceho k ďalšiemu zlepšovaniu kvality hotových produktov v tomto priemysle, teda uhlia a ocele. Potreba týchto výskumných činností je obzvlášť dôležitá v tomto priemysle v nových krajinách Európskej únie.
Oceľ. Oceľ je stále najdôležitejším stavebným materiálom. Technologický potenciál zvýšenia kvality rôznych tried ocele a zlepšenia týkajúce sa účinnosti výroby ocele sa ešte ani zďaleka nevyčerpali, hlavne pokiaľ ide o nové technológie na výrobu polotovarov na ďalšie spracovanie. Zvýšenie spoľahlivosti oceľových konštrukcií a zvýšenie prevádzkovej účinnosti rôznych položiek strojov a vybavenia si vyžadujú značný objem empirického výskumu v tejto oblasti. To sa týka aj zlepšení v chemickom zložení a zlepšení funkčných vlastností rôznych tried ocele. Výnimočný význam má aj práca na účinných a z pohľadu životného prostredia rozumných spôsoboch recyklácie šrotu, napríklad ocele z problematického pozinkovaného šrotu z automobilového priemyslu.
Uhlie. Uhlie znamená energetickú bezpečnosť. Konkurencieschopnosť tohto pevného paliva, definícia ktorého sa má podľa návrhu obsiahnutého v tomto predpise rozšíriť tak, aby medzi uhlie patrili aj živicové bridlice, známe tiež ako ropné bridlice, ktoré sa ťažia v Estónsku, závisí od efektívneho využívania jeho regionálnych rezerv.
Konkrétne problémy ťažby uhlia závisia vo veľkej miere od lokálnych geologických podmienok a vyžadujú si pravidelnú prieskumnú prácu. Tieto štúdie by mali predchádzať výstavbe a prevádzke napríklad hlbokých baní na ťažbu koksu s problémom metánu. Medzi využitie uhlia by mohol napríklad patriť aj nekonvenčný spôsob jeho podzemného splyňovania. Ďalšie riadne fungovanie Výskumného fondu uhlia a ocele vyžaduje, aby každá poradná skupina mala vo svojej zostave odborníkov, ktorí dokážu zaručiť optimálne zastúpenie z pohľadu lokality priemyslu ťažby uhlia a spracovania ocele v Európskej únii, pričom mimoriadnu dôležitosť majú odborníci z nových krajín Európskej únie.
Jan Březina
v mene skupiny PPE-DE. - (CS) Po piatich rokov súladu s usmernením Rady prichádza Európska komisia s revidovaným návrhom Výskumného fondu pre uhlie a oceľ, ktorý po vypršaní platnosti Zmluvy o založení spoločenstva uhlia a ocele spravuje finančné prostriedky tohto spoločenstva a úroky z kapitálu vo vypršaní platnosti Zmluvy investuje do výskumu v oblasti uhlia a ocele.
Vítam, že Komisia predstavila návrh, ktorý dôsledne reaguje na zmeny za posledných päť rokov, zohľadňuje ustanovenia prístupových dohôd v rámci rozšírenia Európskej únie v roku 2004, konkrétne napríklad vyššie spomínanú dohodu s Estónskom, a rozšírenie definície uhlia, pričom sa zameriava obzvlášť na ochranu pracovných miest, efektívne využívanie materiálov, energetických zdrojov pri spracovaní a výrobe a podobne.
Dôležitú súčasť tvoria aj ustanovenia, ktoré riešia doplnenie siedmeho rámcového programu pre vedu a výskum a tých oblastí, ktoré siedmy rámcový program nepokrýva podrobne. Okrem samotného návrhu Komisie by som chcel oceniť hlavne prácu kolegu, spravodajcu Giereka, a jeho návrh správy. Výsledok hlasovania vo výbore ITRE, ktorý prijal všetky zmysluplné návrhy, teda vypovedá o kvalitnej príprave a rozumnom prístupe k ďalším investíciám do vedy a výskumu v oblasti uhlia a ocele, ktoré sú v súčasnosti dvomi nenahraditeľnými energetickými a výrobnými komoditami.
Touto cestou by som chcel len osloviť svojich kolegov, aby jednoznačne odmietli návrhy niektorých skupín, ktorých cieľom je zľahčovať dôležitosť uhlia a ocele a konvenčných energetických zdrojov všeobecne, resp. ďalšiu budúcnosť tohto fondu, ktorý dokázal, že má svoje nezastupiteľné miesto v oblasti financovania výskumu. Uhlie a oceľ patria medzi najdôležitejšie energetické a výrobné komodity, ktoré sa v posledných rokoch významne vyvíjajú. Preto je dôležité, aby návrh napríklad zohľadnil geografické rozmiestnenie ložísk, čo by prispelo k efektívnejšiemu využitiu a lepšej energetickej bezpečnosti v celej Európskej únii.
Silvia-Adriana Ţicău
v mene skupiny PSE. - (RO) Výskumný fond uhlia a ocele bol zriadený po vypršaní platnosti Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele, prvej zmluvy od založenia Európskej únie.
Európa vlastní dôležité ložiská uhlia, no musíme investovať do nových, čistejších riešení spracovania.
Oceľ sa ako produkt stále používa v mnohých priemyselných sektoroch, no aj tu je potrebný výskum, aj s cieľom identifikovať čistejšie a účinnejšie riešenia z energetického hľadiska.
Dôležitosť výskumu je ešte väčšia, pretože tieto dva sektory vytvárajú veľké množstvo pracovných miest, ktoré sa musia zachovať a ktorých pracovné podmienky je potrebné zlepšiť.
Výsledkom tohto výskumu by mali byť aj lepšie pracovné podmienky pre zamestnancov týchto dvoch sektorov.
V Rumunsku sa ročne vyťaží približne 34 miliónov ton uhlia a vyrobí sa približne 8 miliónov ton ocele.
V týchto dvoch priemyselných sektoroch je priamo alebo nepriamo zamestnaných niekoľko sto tisíc ľudí. Práve preto sa domnievam, že tento dokument je mimoriadne dôležitý.
Anne Laperrouze
v mene skupiny ALDE. - (FR) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, výskumné úsilie v oceliarskom sektore je potrebné na ochranu európskeho oceliarskeho priemyslu, a teda európskeho hospodárstva. Voči priemyslu ťažby uhlia mám však rezervovanejší prístup.
James Hansen, klimatológ a riaditeľ výskumu Goddardovho inštitútu pre vesmírne štúdie NASA nedávno prehlásil, že sme podcenili rozsah klimatických zmien, no že máme k dispozícii rôzne nástroje, pričom jedným z nich je uzatvorenie všetkých uhoľných elektrární do roku 2030. Jedna plynová elektráreň vypustí od 300 do 400 kilogramov CO2 na jednu MWh, pričom uhoľná elektráreň poslednej generácie vypustí 800 kilogramov a elektráreň využívajúca hnedé uhlie vypustí 1 000 kilogramov CO2.
Aká dôsledná je Európska únia, ak na jednej strane vyvíja ambiciózny plán na boj proti klimatickej zmene a prispôsobenie sa tejto zmene a na druhej strane podporuje uhlie ako čistý energetický zdroj?
Ľudstvo prešlo od doby drevenej k dobe uhoľnej a potom do doby ropnej. Dnes si môže Parlament vybrať, či podporí návrat do doby uhoľnej, alebo sa dôsledne pridrží klimatického balíka, a preto neustanoví uhlie ako čistý zdroj energie. To je dôvod, prečo moja skupina plánuje podporiť niektoré z pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov skupiny Verts.
Na záver mi dovoľte uviesť nádherný citát od Alphonsa Karra: "Milenec je takmer vždy muž, ktorý keď nájde horiaci uhlík, dá si ho do vrecka vo viere, že je to diamant." Láska je naozaj vášeň. No v prípade energie voľme radšej rozum.
Rebecca Harms
v mene skupiny Verts/ALE. - (DE) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, patrím k ľuďom, ktorí vo výbore presadzovali nepodstatné pozmeňujúce a doplňujúce návrhy. No v súlade s tým, čo o uhlí povedala pani Laperrouzeová, nie mi vôbec jasné, prečo by mala Komisia stanoviť dotovanie uhlia takpovediac ad infinitum.
Uhlie sme v neuveriteľnom rozsahu dotovali 50 rokov a pokračovať v tom je v rozpore so všetkými prehláseniami EÚ o politike v oblasti klímy. My sa naopak domnievame, že tieto dotácie uhlia by sa mali nahradiť dôslednejšou podporou obnoviteľných energií a energetickej účinnosti. V opačnom prípade sa Európe nepodarí splniť svoje politické ciele v oblasti klímy.
Oceľ je však o niečom inom. Komisia však zabudla jasne povedať, že oceľ sa naďalej dotuje a a uhlie nie. Uhlie sa podľa môjho názoru dostatočne berie do úvahy už v siedmom rámcovom výskumnom programe ako nečistý zdroj energie.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Vážený pán predsedajúci, pán spravodajca, dámy a páni, uhlie a oceľ boli hlavnými témami pri vzniku Európskej únie, a sú nimi vždy, aj keď ako súčasť úplne rozdielnej agendy, ktorá obsahuje otázky globalizácie, klimatických zmien a energetiky. Je to ako sa hovorí "priložme všetky ruku k dielu". Vklad do tohto fondu, aj keď malý, prispieva k technologickej revolúcii potrebnej na udržanie konkurencieschopnosti oceliarskeho sektora a na to, aby sa z uhlia stalo čisté palivo, čistá surovina: takzvané čisté uhlie.
Európska komisia sa tiež rozhodla pre túto alternatívu, tesne pred začatím našich pilotných projektov na dosiahnutie zachytávania a ukladania uhlíka, napríklad ako technologickej inovácie. Dôrazne túto voľbu podporujem. Nie som v prospech uzatvárania, som v prospech ponechania. Napríklad NUON, holandská energetická spoločnosť, predpokladá v meste Groningen vytvorenie zariadenia na splyňovanie uhlia vrátane kompletného zachytávania a podobne. Tento druh projektu si vyžaduje podporu a mnoho zdrojov, o ktorých sa práve rokuje.
Ešte dôležitejšia - a pán komisár Potočnik o tom vie - je moja žiadosť o lepšiu kombináciu fondov, štrukturálnych fondov, vkladov od Európskej investičnej banky a podobne. Treba viac zhody, spájania na to, aby sa hlavný výskum dostal do infraštruktúry a investícií. Existujúce pravidlo - jeden fond, jeden projekt - je jednoznačnou prekážkou. Musíme sa aj trochu povŕtať v týchto pravidlách a našťastie, Európska komisia už v tomto ohľade skúša hranice.
V dňoch 5. a 6. marca sme v slovinskom meste Brdo hovorili o väčšom zameraní a prepájaní európskych projektov. Toto leto Komisia predstaví nový profil programu Esprit na dosiahnutie zacielenejších investícií. O tom chceme počuť, nie o postupnej redukcii využívania uhlia. To by bol naozaj nesprávny smer.
Teresa Riera Madurell
(ES) Vážený pán predsedajúci, chcela by som zagratulovať pánovi Gierekovi k jeho správe.
Dámy a páni, Parlament nemôže nič robiť iné, ako dobre prijať výskumný program, ktorý spravuje svoje vlastné zdroje mimo siedmeho rámcového programu a ktorý má ročný rozpočet vo výške 60 miliónov eur, hlavne ak vezmeme do úvahy, že oceľ sa stále používa v mnohých rôznych priemyselných sektoroch a že stále existuje mnoho vedeckých a technologických výziev, ktoré musíme prekonať, aby bol výrobný proces čistejší a účinnejší.
V prípade uhlia sú výzvy ešte väčšie kvôli jeho následkom pri výrobe energie a s cieľom dosiahnuť naše ciele v oblasti boja proti klimatickej zmene.
Väčšia konkurencieschopnosť uhlia na trhu s energiou, zlepšenie bezpečnosti a prevádzkovej kapacity baní a dosiahnutie čistejšieho spaľovania si vyžaduje výskum a vývoj, pričom nové technológie na zachytávanie a skladovanie CO2 tvoria oblasť výskumu, ktorý Európska únia zreteľne podporila. Preto v plnej miere súhlasím s obsahom tejto správy.
Rada by som zagratulovala spravodajcovi aj k jeho ohľaduplnosti v otázke rodovej rovnosti pri návrhu opatrení, ktorými sa má dosiahnuť väčšie zastúpenie a účasť žien v sektore, v ktorom muži stále tvoria väčšinu.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Počnúc bezprostrednými politickými prioritami Európskej únie by som rada zdôraznila určité rozpočtové aspekty tejto správy.
Návrh Komisie sa odvoláva na Zelenú knihu o energetike a cieľ, ktorý je v nej uvedený, a to zvýšenie používania uhlia ako dôležitého zdroja energie pomocou používania čistých technológií zníženia emisií a skladovania oxidu uhličitého.
Medzi akcie, ktoré by mohli získať európske financovanie z Výskumného fondu uhlia a ocele, patria pilotné projekty a projekty preukazujúce najnovšie technológie v tejto oblasti.
Problémom je mimoriadne nízky rozpočet pridelený na tento fond: 57 miliónov eur každý rok. Viem si len ťažko predstaviť, ako by táto suma mohla pokryť významný počet projektov na celom území Európskej únie.
Pripomínam, že viac než jedna štvrtina krajín Európskej únie naďalej pokrýva svoje energetické potreby pomocou uhlia ako hlavného zdroja.
Z tohto hľadiska sa domnievam, že tento sektor potrebuje väčšiu finančnú angažovanosť Európskej únie, či už vo forme Výskumného fondu uhlia a ocele, ako aj vo forme programov siedmeho rámcového programu.
Catherine Stihler
Vážený pán predsedajúci, neplánovala som sa zapojiť do rozpravy, no cítim sa zaviazaná prehovoriť k téme čistej uhoľnej technológie.
Čistá uhoľná technológie je nevyhnutne dôležitá a musíme si položiť túto otázku: čo môže EÚ urobiť, ako práve povedala predchádzajúca rečníčka, aby sme podporili nové technológie vrátane čistej uhoľnej technológie? Pokrok v oblasti čistej uhoľnej technológie je nevyhnutný na naplnenie našich cieľov týkajúcich sa klimatickej zmeny, a táto úloha je značne naliehavá. Túto naliehavosť môžeme riešiť len spoluprácou v celej Európskej únii.
Paul Rübig
(DE) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, mimoriadne ma teší, že Európsky parlament dnes diskutuje už o druhom výskumnom projekte. Domnievam sa, že výskum v oblasti ocele je obzvlášť dôležitý, hlavne s ohľadom na klimatickú zmenu, pretože sa prirodzene snažíme o maximálne zefektívnenie výroby a o to, aby sa kritéria účinnosti stali základnou súčasťou spotreby. Preto by som rád znovu zopakoval moje veľké blahoželanie spravodajcovi k tejto správe. Môžem povedať, že dnes je skutočný deň pre výskum.
Petru Filip
(RO) Svoj prejav začnem z niekoľkých pohľadov: v prvom rade som rád, že sa uhlie a oceľ vracajú, aj keď nie veľmi často, do programu Parlamentu.
Verím, že európska hospodárska sila závisí od toho, aby sme mali najlepšiu oceľ pri najnižších nákladoch. Preto by sa výsledky pochádzajúce zo spoločného výskumu mali zdieľať na úrovni Spoločenstva.
V mnohých európskych krajinách existujú regióny, ktoré závisia hlavne od produkcie uhlia a ocele. Prechod pracovnej sily zamestnanej v oblasti produkcie uhlia a ocele do inej sféry stále nie je vyriešený a tieto regióny sa, bohužiaľ, dostali do kategórie regiónov s problémami v oblasti životnej úrovne a potrebujú kohézne programy.
Na záver si kladiem rečnícku otázku, či Európa prestane nakupovať uhlie a oceľ z krajín mimo Spoločenstva, či nechce pracovať v súlade s programom Európskej únie na ochranu životného prostredia.
Janez Potočnik
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, cením si poznámky, ktoré podporujú návrh rovnako, ako si cením tie poznámky, ktoré sa dovolávali stanoviska k spôsobu, ako pristúpime k riešeniam energetiky a klimatickej zmeny v budúcnosti. Musím ujasniť, že dnes hovoríme o ďalšom financovaní výskumu a vývoja na základe existujúceho fondu na základe protokolu - aby som bol presnejší, hovoríme o technickom usmernení. Verím, že je lepšie použiť tieto peniaze na výskum a vývoj než na niečo iné, pretože pravdou je, že v prípade energetiky a klimatickej zmeny samoľúbosť nemá priestor.
Zachytávanie a skladovanie uhlíka je jednou z činností, ktoré sa tiež budú riešiť, no k skutočnej odpovedi je ešte ďaleko. Skutočné otázky a skutočná rozprava o témach, ktoré ste dnes začali, teda prídu, ak budeme hovoriť o stratégii plánu pre energetické technológie - ako k nemu pristúpime, ako budeme konať v budúcnosti a ako nájdeme správne odpovede. Z tohto pohľadu bude mimoriadne dôležité, že si uvedomujeme, že "všetko beží normálne ďalej" nie je voľba. Chýbajú nám ľudské zdroje a chýba nám financovanie. Rámcový program pritom predstavuje len čiastočné riešenie.
Touto otázkou sa budeme musieť vážne zaoberať, pretože sa na to musíme pozrieť z krátkodobého hľadiska, hľadať možné riešenia na zaplnenie medzery tam, kde je potreba urgentná, a zároveň hľadať dlhodobé riešenia. Takéto riešenia sú veľmi potrebné a od dnes sa musíme sústrediť na obnoviteľné zdroje. Myslím, že to bude čas, kedy o tom budeme musieť hovoriť. Nezabúdajte, že financovanie energetiky bolo v roku 1980 v Európe približne štyrikrát vyššie, než je dnes. Pristúpiť k týmto problémom v štýle "všetko beží normálne ďalej" by teda bolo len ďalšou ilúziou. Neurobte túto chybu.
Adam Gierek
spravodajca. - (PL) Vážený pán predsedajúci, budem sa zaoberať len jedným problémom, ktorý sa tu dnes spomenul, a síce názorom, že z environmentálnych dôvodov by sa mali čo najskôr zavrieť bane. Myslím si, že zabezpečenie dodávok energie, napríklad u nás, v Českej republike a v mnohých krajinách EÚ, sa nezlučuje s týmto názorom a tento názor nie je všeobecne akceptovaný. Práve naopak: už len pre nové technológie, ktoré sa vyvíjajú, ako napríklad "čisté uhlie" a technológia zachytávania a skladovania uhlíka, budeme pravdepodobne v budúcnosti otvárať nové bane. Uhlie bude naďalej dôležitým a konkurenčným zdrojom energie v Európe. Nesmieme taktiež zabudnúť - a adresujem to každému, kto by chcel zavrieť všetky bane - že uhlie nie je len dôležitou surovinou pre energetiku, ale aj surovinou využívanou v chémii.
Po prvé, potrebujeme Výskumný fond pre uhlie a oceľ. Po druhé, tento fond nie je krytý 7. rámcovým programom, keďže sa zaoberá úplne odlišnou oblasťou činnosti. Po tretie, je zaznamenaný rast kvalifikovaných nákladov zo 40 % na 50 %. Po štvrté, neúspech pri začlenení bitúmenových bridlíc do programu Výskumného fondu pre uhlie a oceľ - a takýto návrh pre pozmeňujúce a doplňujúce návrhy predložila aj Skupina zelených/Európska slobodná aliancia - by poškodil Estónsko, ktorého výroba elektrickej energie sa opiera najmä o toto palivo.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční zajtra.
Písomné vyhlásenia (článok 142)
Urszula Gacek  
písomne. - (PL) V Poľsku pochádza 95 % elektriny z uhoľných elektrární. Z tohto dôvodu sa Poľsko zaujíma najmä o nové technológie využívania uhlia, ktoré zlepšia efektívnosť elektrární, znížia emisie CO2 a umožnia premenu uhlia na uhľovodíkové palivá so zníženými emisiami CO2.
Nové technológie otvárajú možnosť využitia nukleárnych reaktorov ako zdrojov tepla bez emisií na dosiahnutie stanovených cieľov uhoľného priemyslu.
Na realizáciu súčinnosti medzi uhlím a jadrovou energiou však potrebujeme vysoko teplotné reaktory (VTR). V Európe už niekoľko rokov prebieha výskum vysoko teplotných reaktorov. Bohužiaľ neexistuje jednotné európske výskumné stredisko zaoberajúce sa VTR, ktoré by si mohlo stanoviť za cieľ realizácie programu uhoľno-jadrovej synergie. Takéto stredisko by Európu technologicky vylepšilo, vrátane uhoľného priemyslu. Mohlo by taktiež významne podporiť akceptáciu jadrovej energie v Európe prostredníctvom priamej spolupráce s uhoľným priemyslom so snahou zmodernizovať ho a nesúťažiť s ním.
So zreteľom na dôležitosť uhlia v poľskom energetickom sektore by bolo rozumné vytvoriť takéto európske stredisko v Poľsku. Bez rázneho kroku prehráme závod v tomto technologickom sektore so Spojenými štátmi, Južnou Afrikou, Čínou či Južnou Kóreou.
Vyzývam Komisiu, aby zvážila potrebu zriadenia takéhoto strediska v rámci dlhodobých technických usmernení týkajúcich sa výskumného programu Výskumného fondu pre uhlie a oceľ.
Katrin Saks  
písomne. - (ET) Na základe Protokolu k Zmluve z Nice o ukončení platnosti Zmluvy o Európskom spoločenstve uhlia a ocele a o Výskumnom fonde pre uhlie a oceľ boli v roku 2002 všetky aktíva ESUO (Európske spoločenstvo uhlia a ocele) dané k dispozícii Európskej komisii. Výnosy z týchto aktív sa použijú na výskum v sektore uhoľného a oceliarskeho priemyslu. Rada prijala dve nariadenia pre zlepšenie zavádzania výskumného programu: finančné nariadenie a technické nariadenie. Správa pána Giereka sa týka druhého nariadenia.
Na základe Zmluvy o pristúpení Estónska do EÚ bol živičným bridliciam udelený status uhlia. V dôsledku toho Európska komisia navrhla, aby Rada vytvorila technické usmernenia pre výskumný program pre uhlie a oceľ v súlade so zmluvou a začlenila živičné bridlice do definície uhlia na základe technických usmernení. Estónsky výskum živičných bridlíc bude mať potom právo požiadať o financovanie na základe výskumného programu na tom istom základe ako v prípade uhlia.
Poľský spravodajca Adam Gierek navrhol nahradiť v definícii "živičné bridlice" "bitúmenovými bridlicami", keďže termín "bitúmenové bridlice" zahŕňa aj termín "živičné bridlice". V skutočnosti je opak pravdou: "živičné bridlice" je širší termín než "bitúmenové bridlice". Zelení navrhli úplné odstránenie živičných bridlíc z definície uhlia. Ešte raz vás chcem upozorniť na skutočnosť, že pri vstupe do EÚ Estónsko súhlasilo, že živičné bridlice získajú status uhlia a z tohto dôvodu musí byť základ financovania výskumného programu živičných bridlíc taký istý ako v prípade výskumného fondu pre uhlie a oceľ.
Esko Seppänen  
písomne. - Bol som parlamentným spravodajcom, keď boli posledný raz uhradené aktivity Európskeho spoločenstva uhlia a ocele. Peňažné prostriedky v zaniknutom Spoločenstve sa získali z uhoľného a oceliarskeho priemyslu a je preto správne, aby sa zanechané peniaze použili na výskum v tomto sektore a nepoužili sa na zaplatenie výskumu ropného priemyslu.
Ak budeme používať bezemisné alebo "čisté" uhlie, budeme potrebovať výskum a výskumné inštitúty. Toto zahŕňa zachytávanie a skladovanie uhlíka (CCS), pre ktoré však napriek obrovskej potrebe nie je v tomto fonde dostatok peňazí. Je zaujímavé, že spoločnosť Shell dnes náhodou požadovala na tento účel verejné financovanie, mysliac financovanie z EÚ.
Pán Gierek ako spravodajca jasne smeruje k presadzovaniu používania uhlia pri výrobe energie a vyjadruje tým záujmy svojej krajiny. V EÚ to nie je zakázané, ale kým budeme mať čisté uhlie prejde ešte dlhý čas.
