Piate svetové fórum o vode (Istanbul, 16. - 22. marca 2009) (rozprava) 
Predsedajúca
Ďalším bodom programu je rozprava o otázke na ústne zodpovedanie o 5. svetovom fóre o vode v Istanbule, 16. - 22. marca 2009, ktorú Komisii položil pán Borrell Fontelles v mene Výboru pre rozvoj - B6-0015/2009).
Pierre Schapira
Vážená pani predsedajúca, pani komisárka, dámy a páni, o niekoľko dní pocestuje z tohto Parlamentu do Istanbulu delegácia, aby sa zúčastnila 5. svetového fóra o vode, podujatia, ktoré zblíži všetkých globálnych aktérov so záujmom o vodu: agentúry OSN, rozvojové banky, štáty, profesijné organizácie, mimovládne organizácie a miestne orgány.
V čase, keď sa voda stáva stále vzácnejším zdrojom a tempo zmeny klímy nás vedie k tomu, aby sme očakávali stále viac konfliktov v súvislosti s prístupom k vode, chcel som na toto stretnutie pripraviť jasný text, o ktorom by sa hlasovalo v rámci našej inštitúcie, s cieľom položiť základy európskeho opatrenia v tejto oblasti.
Ako viete, situácia je vážna. Nedostatok vody sa rozšíril až za tradične suché oblasti. Prístup k vode, ktorej kvalita sa neustále zhoršuje, sa stal záležitosťou nás všetkých. Čísla OSN hovoria samy za seba. Miliarda ľudí nemá prístup k vyhovujúcej pitnej vode; dve a pol miliardy ľudí nemá prístup k hygiene; 5 000 detí mladších ako šesť rokov zomiera každý deň na choroby spôsobené nedostatkom čistej pitnej vody alebo hygieny, alebo ich nedostatočnou kvalitou.
Je škandalózne, že prvými obeťami sú vždy najchudobnejší. Prístup k vode, ktorý bude jedným z hlavných problémov najbližších rokov, môže spôsobiť ďalšie oneskorenie dosiahnutia rozvojových cieľov milénia. Nasledujúce svetové fórum o vode musí byť príležitosťou spoločne nájsť riešenia a reagovať na tento obrovský problém.
Mojou prvou prioritou bolo zdôrazniť, že voda je spoločným zdrojom ľudstva, ktorý by mal byť univerzálnym právom. O tomto práve je prvý odsek navrhovaného uznesenia a je nevyhnutný, pretože od neho závisia nami uplatňované politiky. Pripomenúť túto základnú zásadu znamená odmietnuť, aby sa z vody stala komodita, keďže nanešťastie až príliš dobre poznáme katastrofálne dôsledky.
Správa Rozvojového programu OSN (UNDP) z roku 2006 dokazuje zjavnú nespravodlivosť v tejto oblasti. Nedostatok distribučných systémov často viedol k nedostatku vyhovujúcej pitnej vody pre väčšinu znevýhodnených osôb. Následne sa milióny ľudí musia uchýliť k neoficiálnym zdrojom, za ktoré sa vzhľadom na sprostredkovateľov účtujú päťkrá až desaťkrát vyššie ceny.
Bojujeme za prístup k vyhovujúcej pitnej vode a hygiene pre všetkých. Znamená to, že voda musí zostať pod verejným dozorom, ktorý jediný môže uplatniť spoločný záujem. Naše politiky by sa mali riadiť touto zásadou a som veľmi rád, že uznesenie sa na to odvoláva.
Verejné zásahy sú naozaj schopné vyriešiť tento problém prístupu. Systém tvorby ceny, ktorý je spravodlivý a udržateľný pre všetkých, by bol pre chudobných ľudí menej nákladný ako nutnosť uchýliť sa k neoficiálnemu sektoru a umožnil by investície do potrebnej infraštruktúry.
Tento cieľ je možné dosiahnuť len vtedy, ak k tomu všetci prispejeme. Preto musí byť verejná rozvojová pomoc využívaná spoločne so zdrojmi miestnych orgánov, bankovými pôžičkami, súkromným kapitálom a inovačnými partnerstvami.
Chcel by som vyzdvihnúť najmä dôležitosť financovania založeného na solidarite, ako napríklad financovanie, ktoré umožnil Oudinov zákon vo Francúzsku. Tento zákon umožňuje miestnym orgánom odviesť jeden cent na kubický meter z účtov za vodu odberateľov na financovanie činností medzinárodnej spolupráce venovaných výhradne vode.
Pani komisárka, je Komisia pripravená podporiť rozvoj nástroja tohto typu? Takýto rozvoj je potrebné realizovať v súlade s predstavou verejného blaha, a preto mám radosť, že text tohto uznesenia zdôrazňuje, že verejno-súkromné partnerstvá musia byť striktne definované a podliehať regulácii.
Od posledného svetového fóra bola úloha miestnych orgánov uznaná všetkými zúčastnenými stranami vrátane Parlamentu a ministrov. Nasledujúce fórum v Istanbule vynikne vďaka pokroku v dvoch bodoch: podpísaniu dohody o vode miestnymi orgánmi a organizáciou dvoch dní venovaných výlučne úlohe miestnych orgánov.
Pani komisárka, ste pripravení využiť obrovské rezervy odborných znalostí a ľudských a finančných zdrojov miestnych orgánov na podporu severojužného partnerstva? Mestá severu sú vďaka svojim úspešným skúsenostiam a odborným zručnostiam veľmi ochotné pomôcť svojim partnerom v rozvojovom svete.
Napokon, OSN v súčasnosti zverejnila správu o vode, ktorá obsahuje niekoľko hrozivých projekcií do budúcnosti. Vodná kríza sa pod dvojitým tlakom demografického rastu a zmeny klímy zhoršila neprimeranosťou politickej reakcie. Hoci je voda prioritou pre celú rozvojovú politiku, je na ňu určených len 6 % medzinárodnej pomoci.
Preto chcem, aby Európa, náš Parlament a Komisia poslali jasný odkaz ľuďom z juhu, pretože táto nerovnosť v prístupe k vode nemôže pokračovať.
Predsedajúca
Rada by som dodala stručnú osobnú poznámku: úprimne dúfam, že voda neprestane byť spoločným zdrojom a že na ňu budú mať všetci právo.
Androulla Vassiliou
členka Komisie. - Vážená pani predsedajúca, najprv by som rada odovzdala ospravedlnenie môjho kolegu, pána Louisa Michela, za to, že sa nemohol zúčastniť osobne, pretože je v Kongu. Som však veľmi rada, že sa budem venovať týmto bodom, pretože sú veľmi dôležité.
Komisia plne súhlasí s tým, že poskytovanie služieb týkajúcich sa vody a hygieny sa prirodzene rieši na miestnej úrovni prostredníctvom miestnej správy, obcí a spoločenstiev. Musíme však pripustiť prítomnosť slabých stránok medzi týmito rozličnými úrovňami, predovšetkým v slabších krajinách, kde nie je poskytovanie základných služieb jasnou prioritou.
Minulý rok boli Európske rozvojové dni tu v Štrasburgu zamerané na úlohu miestnych orgánov, ktoré sú v centre prístupu k základným službám, a tiež na dôležitosť miestnej správy a účasti občanov. Táto úloha je pre sektor vodohospodárstva zvyčajne ústrednou otázkou a Komisia prostredníctvom svojich rozličných nástrojov pracuje na zintenzívnení podpory miestnych orgánov a posilnení partnerstiev medzi miestnymi aktérmi zo severu a z juhu.
Európska politika v oblasti vodohospodárstva je aj na úrovni EÚ založená na zásade dobrej správy veci verejných a podporuje zapojenie sa a účasť občanov, miestnych spoločenstiev, mimovládnych organizácií a zainteresovaných strán. Odráža sa to nielen v rámcovej smernici o vode, ale aj v iniciatívach, ako napríklad v iniciatíve EÚ o vode vytvorenej na svetovom samite o udržateľnom rozvoji v Johannesburgu, medzi ciele ktorej patrí posilnenie úlohy miestnych aktérov.
V Afrike sa ešte nedarí dosahovať rozvojové ciele milénia súvisiace s vodou a hygienou, je potrebné zvýšiť investície a Komisia svoj politický záväzok dokázala vytvorením finančného mechanizmu.
Vodný fond v hodnote pol miliardy eur umožnil mobilizáciu dvojnásobku tejto hodnoty prostredníctvom spolufinancovania veľkého počtu programov na zlepšenie situácie s vodou, zdravotníckymi opatreniami a hygienou miliónov ľudí. Zároveň zlepšil hospodárenie s vodou a vodné hospodárstvo v krajinách AKT. Jednou z pridaných hodnôt tohto fondu bolo zameranie sa na účasť miestnych aktérov.
EÚ bude na úrovni ministrov svetového fóra o vode zastúpená súčasným českým predsedníctvom. Pripravované vyhlásenie obsahuje odkazy na potrebu dobrej správy vecí verejných prostredníctvom rozvoja kapacity a inštitucionálnu reformu na všetkých úrovniach.
Politika Komisie schválená v roku 2002 presadzuje integrované hospodárenie s vodnými zdrojmi v rozvojových krajinách. S cieľom dosiahnuť optimálne rozdelenie úžitkov medzi všetkých používateľov je v rámci tohto hospodárenia potrebné riešiť rozličné využitie vody, ako napríklad pitnú vodu, hygienu, zavlažovanie atď.
Okrem toho sa v súčasnosti analyzujú osvedčené postupy rôznych skúseností so zelenými pásmi okolo miest, predovšetkým v Afrike, v súvislosti s iniciatívou "Veľký zelený múr pre Saharu a Sahel" ako súčasť štúdie uskutočniteľnosti podporovanej Európskou komisiou. Ďalšia podpora tejto iniciatívy bude posúdená v rámci partnerstva Afriky a EÚ v oblasti zmeny klímy.
S potešením oznamujem, že vodný fond bude pokračovať v rámci 10. Európskeho rozvojového fondu a že na tento účel bolo vyhradených 200 miliónov EUR. Členské štáty sú vyzvané na účasť s dodatočným financovaním.
Stratégia Komisie je založená na integrovanom rámci spolupráce s partnerskými vládami, členskými štátmi EÚ a všetkými príslušnými zúčastnenými stranami.
Vodný fond dopĺňa národné programy svojou schopnosťou spolupracovať s decentralizovanými aktérmi a vypracovať inovačné riešenia. Prebiehajúca príprava vodného fondu v rámci 10. ERF identifikuje predovšetkým potenciál ponúkaný verejnými vodohospodárskymi prevádzkovateľmi, ktorí celkovo poskytujú viac ako 90 % vodohospodárskych a hygienických služieb.
Verejno-súkromné partnerstvá preto potenciálne tvoria veľmi nákladovo efektívny prístup v zmysle presadzovania príslušnej zásady "dobrej správy vecí verejných" v sektore vodohospodárstva v krajinách AKT s potenciálne dlhodobými a udržateľnými vplyvmi na inštitucionálnu a organizačnú zmenu. Takéto "družobné" partnerstvá - napríklad prostredníctvom školení a odbornej pomoci - môžu byť účinným spôsobom presadzovania zásad dobrej správy vecí verejných v sektore vodohospodárstva v krajinách AKT.
Na záver mi dovoľte potvrdiť, že o efektivite pomoci a deľbe práce sa rokuje s príslušnými partnermi v rámci mechanizmov iniciatívy EÚ o vode. Mapovanie rozvojovej pomoci EÚ v sektore vodohospodárstva sa vykonáva na zlepšenie prebiehajúceho dialógu. Otázka krajín, ktoré dostávajú nízku podporu je v sektore vodohospodárstva dôležitá a Komisia má v úmysle zohľadniť ju v koncepcii nového vodného fondu v rámci 10. ERF.
José Ribeiro e Castro
Vážená pani predsedajúca, pani komisárka, rád by som zopakoval slová, ktoré pred niekoľkými rokmi, 13. marca 2006, vyslovila v Parlamente pani Eija-Riitta Korholová. Situáciu týkajúcu sa prístupu k čistej vode popísala nasledovne: "Údaje sú alarmujúce: každý deň zomiera kvôli nedostatku čistej vody 3 900 detí. Pätina svetovej populácie, približne 1,1 miliardy ľudí, trpí nedostatkom čistej vody. Bez zodpovedajúcich služieb v oblasti vodohospodárstva a kanalizácie je už viac ako 40 % ľudí."
Od tohto vyhlásenia uplynuli tri roky a čo sa udialo? Udialo sa to, že globálny scenár je znepokojivo presne rovnaký, čo musí byť dôvodom na obavy. Momentálne čelíme vážnej kríze v oblasti základnej hygieny, ktorá sa týka nás všetkých. Chcel by som zdôrazniť, že tento problém postihuje predovšetkým najchudobnejšie a najmenej rozvinuté regióny sveta, v neposlednom rade subsaharskú Afriku. Tá je naďalej oblasťou najviac postihnutou nedostatkom kvalitnej vody, predovšetkým vo vidieckych oblastiach a v slumoch, ktoré obklopujú veľké mestá. Problém je však obrovský. Mám tu so sebou brožúru UNICEF, ktorá pochádza z roku 2001. Jej vyhlásenia sú však v podstate stále platné a pozoruhodné. Čo nám hovorí? Hovorí nám, že táto 1 miliarda ľudí je rozšírená prakticky po celom svete. Táto 1 miliarda ľudí nemá prístup k čistej vode: 4 % na Blízkom východe a v severnej Afrike, 4 % v strednej a východnej Európe, 19 % v južnej Ázii, 25 % v subsaharskej Afrike a 42 % vo východnej Afrike a v Tichomorskej oblasti. Ak sa pozrieme na údaje z každej z týchto oblastí, práve regióny východnej Afriky, Tichomoria a subsaharskej Afriky uvádzajú alarmujúce čísla, kde 24 % a 43 % príslušného obyvateľstva ešte stále, na začiatku desaťročia po roku 2000, nemá prístup k čistej a vyhovujúcej vode.
Je nevyhnutné pripomenúť zdravotné komplikácie, niektoré sú smrteľné, ktoré pramenia z tohto nedostatku vody a aký majú vplyv na rozvoj a pokrok obyvateľstva zbaveného tejto základnej suroviny v zmysle kvality aj kvantity. Treba tiež pripomenúť napätie na hraniciach spôsobené prístupom k vode a to, že ak sa nespraví nič na jeho zamedzenie, predstavuje stále naliehavejšie riziko.
Európska únia sa ako globálny aktér a ako prispievateľ par excellence k svetovému úsiliu na riešenie tohto problému nemôže vyhovoriť z účasti na hlavných rozpravách o tejto problematike. Vítam správy, ktoré nám predložila komisárka v tomto Parlamente. Z tohto dôvodu zároveň vítam usporiadanie a európsku účasť na tomto 5. svetovom fóre o vode. Všetkým hlavným aktérov to poskytne ďalšiu príležitosť, aby objektívne diskutovali o problematike a pripravili jasný prístup k tomuto problému. Môžem preto len podporiť toto úsilie, pretože aj celý Výbor pre rozvoj tak urobil v zmysle presadzovania subsidiarity. Zároveň podporujem aj ďalšie pripomienky nášho výboru, pretože miestna úroveň má v tomto ohľade mnoho povinností. Dámy a páni, voda je statok, ktorý je nevyhnutný pre život, pre život každého jedného z nás a pre život ľudstva.
Inés Ayala Sender
Vážená pani predsedajúca, celkovo mám radosť, že sa uvedené 5. svetové fórum o vode bude konať v Istanbule a predovšetkým, že sa Európska únia zúčastní s delegáciou z Komisie, a tiež delegáciou z Európskeho parlamentu. Zároveň chápem a súhlasím s potrebou podporiť miestne verejné orgány pri ich snahe zriadiť demokratické systémy spoluúčasti a zlepšenia alebo inovácie vo vodnom hospodárstve, a tiež podporiť proces decentralizácie.
Hlavným a základným cieľom toho procesu je ochrana základného práva na vodu a hygienické služby, ale je jasné, že sa musí realizovať v presnom rámci rešpektovania udržateľného rozvoja. V Európskej únii sa tento rozvoj stanovuje v rámcovej smernici o vode ako referenčný bod s rozvojovými cieľmi milénia ako základom pre rozvoj.
Musím povedať, že všetky tieto témy boli predmetom diskusie minulú jeseň na medzinárodnej výstave Expo Zaragoza 2008 a zajtra to vysvetlím v pozmeňujúcom a doplňujúcom návrhu, o ktorom dúfam, že ho tento Parlament prijme. Výstava bola okrem toho prvým prípadom, kedy sa Európsky parlament zúčastnil spoločne s Komisiou za rovnakých podmienok. Na výstave Expo diskutovalo viac ako 2000 odborníkov v Paneli pre vodu a mimovládne organizácie vo fóre s názvom Agora, a tiež delegácie z Komisie a Parlamentu. Prebehlo veľké množstvo diskusií a predložili sa veľmi zaujímavé a tvorivé návrhy v oblasti vodného hospodárstva.
Stálu formu nadobudli v "Charte zo Zaragozy 2008" prijatej 14. septembra 2008. Charta obsahuje 17 bodov, z ktorých by som niektoré rada zdôraznila. V charte sa uvádza:
"že prístup k pitnej vode a hygiene je ľudským právom, ktoré musí byť zaručené všetkými verejnými orgánmi";
"že prístup k vode má nesmierny vplyv na rozvoj";
"že predpovede naznačujú, že zmena klímy je schopná zmeniť dostupnosť vody a dopyt po nej na celej planéte";
"že udržateľná výroba potravín má priamu súvislosť s efektívnym využívaním vody".
"že povodia riek sú najvhodnejšími prostrediami na využívanie vody a ich rozumná správa umožňuje nájsť riešenia konfliktov medzi krajinami, regiónmi a užívateľmi"; a nakoniec,
"že verejné orgány musia prevziať iniciatívu pri presadzovaní právnych predpisov a opatrení potrebných na zaistenie prístupu k vode pre všetkých".
Vyzývam pani komisárku, aby vzala do úvahy závery Charty zo Zaragozy, na vypracovaní ktorých sme sa my, Komisia a Parlament, zúčastnili spoločne s odborníkmi, mimovládnymi organizáciami a združeniami. V podstate to vytvorilo fórum pre predbežnú diskusiu vzhľadom na 5. svetové fórum o vode v Istanbule.
Domnievam sa, že je užitočné začleniť závery Charty a aj Panelu pre vodu do európskej diskusie a materiálov na rozpravu, ktoré my, ako Európska únia, vystavíme v pavilóne na tejto medzinárodnej výstave.
Roberto Musacchio
v mene skupiny GUE/NGL. - (IT) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, pred dvoma rokmi sme sa v tomto Parlamente zúčastnili na rozprave a prijali sme náročné uznesenie týkajúce sa vody pri príležitosti Štvrtého svetového fóra, ktoré sa konalo v Mexico City. Vtedy sme napísali, že voda musí byť považovaná za ľudské právo a že je nevyhnutné vypracovať aktívne politiky na uskutočnenie tohto práva pomocou foriem verejno-súkromnej spolupráce so zameraním sa predovšetkým na miestne komunity.
Bohužiaľ, Európska komisia, ktorá bola prítomná v Mexico City, toto uznesenie nepodporila napriek skutočnosti, že ho veľmi chválili mnohé krajiny, najmä v Latinskej Amerike. Dnes by som to chcel pani komisárke pripomenúť. Zvíťazila, bohužiaľ, skutočná povaha tohto druhu fóra, súkromná štruktúra. Teraz máme príležitosť poslať do Istanbulu parlamentnú delegáciu a bolo by výhodné, ak by bola naša prítomnosť podporená rovnako jasným uznesením, ako bolo to v roku 2006: ešte tam celkom nie sme, a preto predkladám tieto pozmeňujúce a doplňujúce návrhy.
V problematike vody potrebujeme dosiahnuť skutočný bod zlomu. Hrozné štatistiky o nedostatku vody sú všeobecne známe a v dôsledku zmeny klímy sa budú naďalej zhoršovať. Zmena klímy je samozrejme oblasťou, kde sú potrebné nové iniciatívy. Zmena klímy komplikuje prístup k vode a nedostatočný prístup k vode následne zhoršuje zmenu klímy. Takže rovnako, ako sa musíme zaoberať problematikou práv a verejno-súkromnej spolupráce, musíme sa zaoberať aj vybudovaním silného vzťahu s Kjótskym protokolom. Práve OSN sa musí zapojiť do centra diania týkajúceho sa vody. Špecializovaný orgán OSN by mohol byť poverený globálnym hospodárením s vodou, čo by túto oblasť vyčlenilo zo súkromnej koncepcie, ktorá je na súčasnom fóre naďalej zastúpená. Podporilo by to prepojenie s dôležitými dohovormi o zmene klímy a dezertifikácii, ktoré tvoria súčasť rámca OSN.
Samozrejme, potom budú potrebné príslušné finančné prostriedky. Tie by mohli pochádzať zo všeobecných daní a poplatkov, napríklad z minerálnych vôd, ktoré nadmerne používame dokonca aj v tomto Parlamente, čo by som svojím kolegom rád zdôraznil. Je potrebné postaviť sa proti privatizácii vodného hospodárstva: z prístupu k nevyhnutnému zdroju by už viac nebolo právo, ale trh. Domnievam sa, že celé dejiny Európy nás učia, že práve verejnosť, nám zaručuje právo na vodu v našich domovoch. Na iných kontinentoch sa to neudialo a tie čoraz viac akceptujú prenikanie súkromného sektora.
Sú to praktické záležitosti, ale majú aj obrovský morálny význam. Nie je to náhoda, že právo na vodu presadzujú veľké svetské, ale aj náboženské hnutia a osobnosti. Prednedávnom, a v priebehu niekoľkých posledných rokov už mnohokrát, bola snemovňa Európskeho parlamentu poskytnutá pre dôležité stretnutia organizácií globálnych aktivistov - to je veľmi správne a predsedom za to ďakujem. Na poslednej z nich bola navrhnutá myšlienka platného protokolu o práve na vodu, o ktorej som presvedčený, že by sme ju mali všetci podporiť.
Filip Kaczmarek
(PL) Vážená pani predsedajúca, väčšina z nás považuje voľný prístup k vode za samozrejmosť. Každý deň spotrebujeme obrovské množstvo vody. Bolo by však dobré pamätať na to, že podľa odhadov Svetovej zdravotníckej organizácie nemá jedna šestina svetovej populácie, čiže viac ako miliarda ľudí, prístup k vode, ktorá by spĺňala základné štandardy čistoty. To znamená, že v civilizácii 21. storočia trpia milióny ľudí smädom a zomierajú na následky ochorení spôsobených pitím znečistenej vody. Nedávno som bol v najväčšom africkom meste Lagos, v ktorom má sotva 1 % obyvateľov prístup k tečúcej vode.
Takéto štatistiky sú strašné, no napriek tomu sa problém týkajúci sa vody neuvádza na titulných stranách novín, nevzbudzuje všeobecný záujem médií a nevyvoláva diskusie ani debaty, ako je to napríklad pri ochorení AIDS, boji proti malárii alebo globálnom otepľovaní. Je to určite dôsledok toho, že tento problém sa týka len 2 % Európanov, ale až 27 % Afričanov. Odhaduje sa, že len v Afrike zomrie každý rok viac ľudí na ochorenia spôsobené pitím špinavej vody než na AIDS a maláriu dohromady.
Preto môžeme povedať, že nedostatočný prístup k pitnej vode nezabíja pôsobivo, čo by médiá určite viac zaujalo, a nevyvoláva taký široký záujem ako zemetrasenia, cunami, záplavy alebo ozbrojené konflikty. Ako už však povedal pán Ribeiro e Castro, skutočnosť je taká, že každý deň zomrie na ochorenia spôsobené nedostatkom vody 6 000 detí. To znamená, že každých 15 sekúnd zomrie jedno dieťa. Predstavte si reakciu sveta, mieru mobilizácie a odhodlania, ak by sa to dialo v Európe a nie v subsaharskej Afrike či v Ázii.
Z toho dôvodu nie je problém prístupu k vode problémom len v rozvojových, ale aj v rozvinutých krajinách. Základnou podmienkou pre rozvoj krajín a boj proti chudobe je univerzálny prístup k pitnej vode, inak nemá zmysel rozprávať o zlepšení zdravotnej starostlivosti alebo rozvoji vzdelania. Pokiaľ nedokážeme zabezpečiť vodu pre potreby poľnohospodárstva či základného priemyslu, celé spoločnosti budú odsúdené na boj s každodennou existenciou. To vedie k ozbrojeným konfliktom, migrácii a destabilizácii. Inými slovami to bráni rozvoju a prehlbuje rozvojové nerovnosti.
Na fóre, o ktorom vedieme rozpravu, budú prítomní aj politici. Budú rokovať o veciach, ktoré sú v súčasnosti dôležité. Jednou z týchto vecí je situácia v Dárfúre, odkiaľ prezident al-Bašír vyháňa organizácie, ktoré okrem iného pomáhali zabezpečiť, aby mali ľudia v Dárfúre prístup k vode. Preto bude okrem iného aj príležitosť presvedčiť prezidenta al-Bašíra, aby umožnil medzinárodným organizáciám zásobovať ľudí v Dárfúre vodou.
Giulietto Chiesa
(IT) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, ako pán Musacchio, tak aj ja by som vám rád pripomenul, že vo februári usporiadal tento Parlament spolu s fórom Michaila Gorbačova World Political Forum konferenciu s výrečným názvom: "Mier s vodou". Výsledkom tejto konferencie bolo Memorandum za svetový protokol o vode, ktoré si zaslúži hlbokú úvahu a ktoré navyše podporili aj všetky veľké politické strany v tomto Parlamente, ale ktoré zrejme odignoroval Výbor pre rozvoj, pričom on sám tento dokument vypracoval.
Nemyslím si, že išlo o náhodu: text, o ktorom vedieme rozpravu dnes, vyzerá byť v skutočnosti nedostatočný a vágny vo všetkých najdôležitejších bodoch, ktoré budú na programe v Istanbule. Vezmime si príklad vody ako základného ľudského práva. Ak je to právo - a bolo by absurdné to popierať - tak to nemôže byť zároveň aj komodita. V slobodnej spoločnosti sa právo nedá kúpiť ani predať. Právo sa kupuje len v otrokárskej spoločnosti. Všetci však veľmi dobre vieme, že obrovské súkromné záujmy sa chcú tohto práva zmocniť. Tak čo povie Európa v Istanbule? Kto, ako sa uvádza napríklad v odôvodnení J, potrebuje zvýšiť finančnú prioritu vody? Je to typický príklad dvojzmyselnej formulácie. A ďalej, je štát alebo verejné vlastníctvo vo vodohospodárskej politike jediným zainteresovaným hráčom? Alebo, ako sa uvádza v odseku 12 uznesenia, je "hlavným aktérom"? Čo tento výraz vlastne znamená? Pokiaľ ide o zvyšok, odporuje to odseku 2 tohto istého dokumentu, v ktorom sa právom uvádza, že "voda sa považuje za verejné vlastníctvo a je potrebné, aby bola pod verejným dozorom".
Stručne povedané, vo vývojovom modeli našej spoločnosti sme uprostred všeobecnej krízy, no aj tak sa nevzdávame predstavy trhu, ktorý si privlastňuje samotnú prírodu za účelom súkromného zisku. Na záver, dokument má ešte jednu veľmi slabú stránku: neobsahuje žiadne organizačné návrhy na hospodárenie s vodou na celom svete. Zmienené memorandum však načrtlo návrh na založenie svetovej agentúry, ktorý sa opakuje aj v jednom z pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, ktorý svojím hlasom podporím.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Vážená pani predsedajúca, 5. svetové fórum o vode je udalosťou, ktorá by mala predstavovať príležitosť pracovať na systémoch verejného hospodárenia s vodou, ktoré bude efektívne, transparentné, regulované a v súlade s cieľmi trvalo udržateľného rozvoja, aby sa naplnili potreby spoločnosti. Miestne orgány čaká v tejto oblasti osobitná rola a osobitné úlohy. Potravinová kríza navyše ukázala, že potrebujeme vyvinúť nové metódy, napríklad na zavlažovanie poľnohospodárskych oblastí. Zároveň musíme zabezpečiť, aby sa používali prírodné hnojivá alebo umelé hnojivá, ktoré sa v pôde rýchlo rozložia a nedostanú sa do podzemných vôd.
Na záver, čo zamýšľa Komisia urobiť s ohľadom na vôľu, ktorú Európsky parlament vyjadril uznesením z 15. marca o štvrtom svetovom fóre o vode, čo sa týka podpory a spôsobov spoločného financovania hospodárenia s vodou? Otázka vody je najdôležitejším problémom, ktorému svet i Európa čelí.
Alessandro Battilocchio
(IT) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, kolegovia majú pravdu: čísla sú alarmujúce a vyžadujú si hlboké zamyslenie. Veľa, až príliš veľa ľuďom na svete sa odopiera základné právo na vodu. Za posledné roky sa regulácia v tejto oblasti výrazne zosilnila. V Istanbule by som však rád videl, že pozornosť sa obracia na potrebu zracionalizovať všetky tie medzinárodné orgány, ktoré zohrávajú úlohu pri riadení, vedení a kontrole svetovej dynamiky spojenej s vodou a ktorých činnosť a kompetencie sa dnes často prekrývajú. Túto reformu už nemôžeme ďalej odkladať.
Tiež dúfam, že 5. svetové fórum o vode uzná koncept vody za globálny verejný zdroj, že táto myšlienka si získa podporu a že sa následne prijme vhodná politika s ohľadom na ochranu vody, verejné vlastníctvo a postupy pre požívanie vody a jej distribúciu.
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Vážená pani predsedajúca, pani komisárka, dámy a páni, myslím si, že v tomto Parlamente už roky opakujeme to isté.
Myslím si, že o vode, o tomto spoločnom majetku ľudstva, bolo povedané už všetko a nanešťastie je potrebné to zopakovať, pretože situácia sa ani zďaleka nezlepšuje, skôr naopak. Najnovšia správa Organizácie Spojených národov dokazuje, že situácia sa vlastne skôr zhoršuje. Preto si myslím, že aj napriek návrhom, ktoré Európska únia predložila, a politikám, ktoré zaviedla a ktoré sú prvým krokom vpred, naozaj musíme zájsť ešte ďalej, lebo bez vody niet života. Musíme si tiež uvedomiť, že mnoho krajín, najmä tých, s ktorými obchodujeme a vedieme dialóg, bolo odrezaných od zásob vody alebo stále nemá prístup k pitnej vode.
Je to absolútne neprípustné a neprijateľné. Podľa môjho názoru musíme podporiť - a myslím si, že Európska únia musí poskytnúť podporu na medzinárodnej úrovni a v Istanbule - štatút vody ako spoločného majetku ľudstva. Nie je to komodita, ktorú naše medzinárodné spoločnosti môžu alebo by mohli predávať. Za toto musíme v Istanbule bojovať a ja si myslím, že naši kolegovia za to bojovať budú.
John Bowis
Vážená pani predsedajúca, vypočul som si svojich kolegov, ktorí právom zdôraznili nedostatok vody, nedostatočný prístup k vode a ochorenia, ktoré to spôsobuje. Pre toto fórum o vode je to všetko nevyhnutne dôležité.
Chcel som len poukázať aj na druhú stranu mince, lebo kto bol nedávno v Guyane s regionálnou konferenciou AKT, upovedomili ho na krajiny, ktoré majú priveľa vody kvôli zmene klímy. Pán Musacchio hovoril o vplyve zmeny klímy na vodu; ako ju to môže znečistiť, ako sa môže vysušiť, ako môžeme k nej stratiť prístup, ale tu jej máme príliš veľa a musíme mať na pamäti, čo to znamená z hľadiska znečisťovania zásob vody a spôsobovania škôd na úrode a ostatných vecí.
Takže si myslím, že na zoznam pre fórum o vode musíme pridať aj otázku zalesňovania/odlesňovania, lebo pokiaľ toto nenapravíme, stále budeme mať záplavy, ako aj suchá.
Androulla Vassiliou
členka Komisie. - Vážená pani predsedajúca, nikto nemôže podceňovať význam vody ani potreby spravovať naše vodné zdroje. Ako som však povedala už vo svojich úvodných poznámkach, tiež musíme pomáhať chudobnejším častiam sveta pri získavaní prístupu k čistej pitnej vode. Komisia bude týmto krajinám pomáhať aj naďalej.
Voda je primárnou ľudskou potrebou, čo bolo uznané a opäť potvrdené aj na 4. fóre o vode v Mexiku v roku 2006. Samozrejme, ako som už povedala, EÚ bude mať na nadchádzajúcom fóre v Istanbule svoje zastúpenie a s ohľadom na všetky body, o ktorých som hovorila, prednesie na ňom silné argumenty.
Pán Bowis hovoril o ďalšej veľmi dôležitej otázke - a ja s ním súhlasím - konkrétne o tom, že kvôli zmene klímy zaplavuje niektoré časti sveta voda. Naozaj s tým musíme niečo urobiť. Ako aj veľmi jasne povedal, jedným z riešení tohto problému je zalesňovanie.
Predsedajúca
V súlade s článkom 108 ods. 5 rokovacieho poriadku som dostala jeden návrh uznesenia.
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční vo štvrtok 12. marca 2009.
