Det europeiska elnätets brister (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är kommissionens uttalande om det europeiska elnätets brister.
Andris Piebalgs
ledamot av kommissionen. (EN) Herr talman! Den allvarliga incident som inträffade i elsystemet på det europeiska fastlandet lördagen den 4 november ledde till strömavbrott i nästan hela systemet. Från elbolaget E.ON vet vi att felet uppstod i norra Tyskland där en avstängning av en ledning med extra hög spänning i Niedersachsen ledde till att ledningar stängdes av i Europa.
E.ON hade genomfört en planerad avstängning av en luftledning och denna operation hade även genomförts med en tidigare ledning. Incidenten resulterade i att elleverantörsorganisationen UCTE (Union for Co-ordination and Transmission of Electricity) delades upp i tre områden: ett i väster, ett i öster och ett i sydöst. I det västra området fanns det brist på strömförsörjning och i det östra området fanns det överskott. För att klara av bristen på strömförsörjning i det västra området stängdes kunder i de drabbade länderna automatiskt av.
Frankrike var det land som drabbades värst. Fem miljoner kunder rapporterades ha blivit avstängda. I Tyskland påverkades miljontals kunder liksom i Belgien, Nederländerna, Italien och Spanien där några hundratusentals kunder blev utan elektricitet. Även Österrike, Slovenien, Portugal och Schweiz drabbades.
Problemet löstes efter en timme och strömtillförseln återställdes. Störningen kunde ha fått mycket större konsekvenser, men samarbetet mellan systemansvariga för överföringssystem och nätverkets storlek gjorde det möjligt att tillhandahålla kunderna el mycket snabbt.
Den exakta orsaken till avbrottet är ännu inte känd. Jag har bett EU:s tillsynsmyndigheter att lämna en rapport om vad som verkligen orsakade detta strömavbrott. Detta medför en analys av en mycket stor mängd information både före och efter strömavbrottet, så i detta skede kan jag inte informera er om den verkliga orsaken. UCTE:s undersökningskommitté kommer också att lämna en rapport och det kommer även EU:s systemansvariga för överföringssystem, som utreder detta missöde.
Så snart som vi har en fullständig rapport och en omfattande utredning har gjorts av denna störning kommer jag att meddela parlamentet på lämpligt sätt vad som verkligen utlöste strömavbrottet. Som jag ser det kan emellertid tre lärdomar dras av detta. År 2003 hade redan ett mycket omfattande strömavbrott inträffat i Italien och det är tydligt att de åtgärder som vidtogs därefter inte var tillräckliga, i synnerhet inte på tre områden.
Ett förslag är därför att vi inrättar en formell EU-omfattande grupp av systemansvariga för överföringssystem som kommer att ha till uppgift att både föreslå gemensamma ståndpunkter om frågor som kommissionen har beslutat om och, i synnerhet, säkerhetsnormer för elnätsystem. Vi bör även inrätta en mekanism för att garantera att dessa normer blir formellt bindande för de systemansvariga. Det är också uppenbart att betydligt fler investeringar måste göras i nätverken för överföringssystem för att man ska kunna reagera på rätt sätt när sådana här incidenter inträffar, men det är viktigare att garantera att ledningarna inte blir överbelastade.
Jag är mycket nöjd med att ni har fört upp denna fråga på parlamentets dagordning eftersom den är mycket viktig. Detta var inte en naturkatastrof utan ett systemfel. Vi bör analysera det och dra nödvändig lärdom av det. Så snart rapporten är färdig kommer kommissionen inte att tveka att dra nödvändiga slutsatser och vidta nödvändiga åtgärder.
Herbert Reul
för PPE-DE-gruppen. - (DE) Herr talman, herr kommissionsledamot! Först och främst vill jag tacka för den balanserade rapporten. Problemet löstes efter en timme. Det är också ett argument som är värt att nämnas.
För det andra anser även jag att en fullständig rapport måste utarbetas så att vi inte drar några förhastade slutsatser om alla de saker som kunde ha gått fel.
För det tredje måste vi politiker inse att den strategi som vi har valt kanske är något motsägelsefull. Å ena sidan kräver vi ökade investeringar i elnäten, å andra sidan hotar vi nätoperatörerna med att stycka upp deras tillgångar. Ingen kan förväntas investera i elnät när de samtidigt står inför hotet att bli av med just de elnäten. Det kan knappast anses vara logiskt.
För det fjärde vet vi, samtidigt som vi kräver alltmer förnybar energi, att vindkraften är en bidragande orsak till elnätens bristande pålitlighet, vilket är ett mycket stort problem. Jag har ingenting emot vindkraft, men ingen borde bli överraskad när den här sortens problem inträffar.
För det femte kräver vi - och det med rätta - fler anslutningspunkter, eftersom vi vill att el ska kunna överföras från ett land till ett annat. Hur rätt detta än är, ägnar vi kanske för lite uppmärksamhet åt behovet av att samtidigt, eller som en förutsättning, se till att näten före och efter anslutningspunkterna är tillräckligt utvecklade.
Ett resultat som jag skulle vilja se efter detta strömavbrott är att vi börjar hantera de energipolitiska frågorna på ett mer realistiskt och jordnära sätt, utan att ställa motsägelsefulla krav som aldrig kan uppnås. Vi kanske kan bidra till detta, men oavsett om vi gör det eller inte så ser jag fram emot en noggrann utvärdering när alla fakta ligger på bordet, och då kommer vi att kunna överväga vilka de eventuella politiska konsekvenserna måste bli. Mycket av det som sades under dagarna efter strömavbrottet var förhastat och utgick inte så mycket från en djupanalys av händelsen, utan snarare från en ögonblicksbild av vad som hände. Jag vill tacka kommissionsledamot Andris Piebalgs för vad han gör.
Reino Paasilinna
för PSE-gruppen. - (FI) Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Strömavbrottet i Europa drabbade 10 miljoner människor från Tyskland till Spanien. Avbrottet var en hälsosam påminnelse om hur nära sammanlänkade vi är via elnätet och hur sårbara vi samtidigt är. Vi vet fortfarande inte vad som orsakade det.
I praktiken har Europeiska unionen ett gemensamt elnät, men inte någon gemensam energipolitik som skulle trygga försörjningen. Det finns ingen hållbar inre marknad för elektricitet. Det är paradoxalt att ju mer våra elnät knyts samman, desto sårbarare blir vi för strömavbrott. Fastän anslutningen av näten är ett försök att förbättra säkerheten för eldistributionen överallt inom EU, blir den motsatta effekten den att alla problem som uppstår påverkar oss alla. Därför måste vi framför allt se till att våra gemensamma nät fungerar ordentligt, att det finns nödsystem som fungerar på nationell nivå och att systemet övervakas av en myndighet. Vi behöver säkerhetsnormer.
Sannolikheten för att en ny energikris skulle inträffa ökade när elanläggningarna privatiserades. Staten brukade äga dessa bolag och investerade i dem på lång sikt. Nu är vi inne i en fas med kvartalsvisa investeringar där utgifterna snabbt måste tas igen, och det är därför som det inte finns något långsiktigt perspektiv.
Kommissionen har agerat snabbt, och vi är tacksamma för det. De ansvariga för de nationella överföringssystemen måste i framtiden samarbeta i större omfattning och mer öppet. Dessutom måste man i den strategiska energiöversyn som offentliggörs i januari undersöka möjligheten att upprätta en gemensam regleringsmyndighet. Vidare måste företagen ta större ansvar och investera mer i överföring och nödkapacitet än vad de gör i dag. Om detta inte sker kommer regeringarna att behöva ingripa och göra det de gjorde innan systemet förändrades.
Anne Laperrouze
för ALDE-gruppen. - (FR) Jag vill tacka kommissionsledamoten för hans uttalande. Det är absolut nödvändigt att en omfattande och noggrann utredning görs av orsakerna till detta strömavbrott som påverkade flera EU-länder. Ska detta avbrott tillskrivas brist på information? Misslyckande med att följa förfarandena? Ett nätfel? Otillräckliga investeringar? Ett fel i nätunderhållet eller fanns det kommersiella orsaker? Vissa EU-medborgare ser detta strömavbrott som en ödesdiger konsekvens av avregleringen på energiområdet, andra ser det som en konsekvens av bristfälliga sammanlänkningar och ett ofullständigt transeuropeiskt elnät.
Som kommissionsledamoten påpekade kan man också se det som att hanteringen av detta strömavbrott visade medlemsstaternas solidaritet gentemot Tyskland, utslaget som det var utan elektricitet, och att förfarandena vid strömavbrottet genomfördes för att förhindra ännu värre konsekvenser till följd av ett europeiskt strömavbrott.
Om orsakerna till avbrottet var kommersiella måste medlemsstaternas tillsynsmyndigheter tillsammans definiera och granska tillämpliga regler på ett mer effektivt sätt för att kunna kontrollera elmarknaden. Om avbrottet skedde på grund av tekniska problem, eller till följd av ett förfarandemässigt fel, då måste de som förvaltar energidistributionsnäten samordnas mer effektivt, eftersom de utgör kontaktpunkterna i ett system för ett fritt och säkert energiutbyte. Inrättandet av ett europeiskt centrum för energinät skulle göra det möjligt för oss att utarbeta en europeisk nätkodex för att samordna de normer och förfaranden som styr medlemsstaternas elnät.
Avslutningsvis gläder det mig att kommissionen har påbörjat denna utredning och jag hoppas - låt mig betona detta - att den meddelar resultaten med all tillbörlig öppenhet så att vi kan göra framsteg när det gäller att förhindra ytterligare incidenter av denna typ framöver.
Claude Turmes
för Verts/ALE-gruppen. - (DE) Herr talman! Eftersom Herbert Reul två eller tre dagar efter strömavbrottet gick ut i tysk radio och attackerade vindkraften ungefär på samma sätt som Michael Glos och elbolaget E.ON hade gjort, gläder det mig att han nu, tio dagar senare, meddelar att han inte har någonting emot den. Det har sedan dess blivit tydligt att den tyska vindkraften inte bidrog till att utlösa denna katastrof på något sätt, eftersom vinden den dagen var normal. ”En dags framförhållning” distribuerades och det visade sig faktiskt att vindkraftsparkerna i Tyskland i hög grad bidrog till att få igång elförsörjningen. Med andra ord, i de situationer där det varit möjligt att skapa en bra samverkan mellan nätoperatörerna, tillsynsmyndigheterna och leverantörerna av vindkraft fick faktiskt vindkraften positiva effekter för försörjningen.
I Spanien däremot togs flera vindkraftsparker ur drift i ett ögonblick av låg frekvens, vilket är fullkomligt obegripligt, eftersom vindkraftsparker är mindre känsliga för låg frekvens än andra kraftverk, och de kunde ha hjälpt till att stabilisera det spanska elnätet.
Vad kan detta strömavbrott lära oss? För det första att vi måste förbereda elnäten inför långsiktiga energiinvesteringar. Elproduktion kommer att flyttas till kusterna, och jag talar inte bara om vindkraft, utan också om kondenskraftverk, som inte kommer att kunna kylas ner längre inåt landet på grund av det varmare klimatet och varmare floder. Vi kommer också att behöva investera mycket mer i decentraliserad energiförsörjning i form av biomassa, biogas, kraftvärmeanläggningar och gaskraftverk, som kan förläggas i närheten av konsumtionscentra inom industrin eller i städer. Dessa decentraliserade investeringar kommer till viss del att kompensera denna förflyttning av elproduktionen och göra det möjligt för oss att skapa mer utrymme på näten för affärsverksamhet.
För det andra behövs det en EU-tillsynsmyndighet. Inte en som ersätter de nationella regleringsmyndigheterna, utan en EU-tillsynsmyndighet med väldigt specifika funktioner inom den transeuropeiska elhandeln. En sådan myndighet skulle inte bara främja öppenheten utan även samordningen mellan de nationella elnäten. Vi behöver denna myndighet genast, men med ett tydligt definierat, väl avgränsat mandat.
För det tredje kräver elnäten långsiktiga investeringar och det klarar vi inte om vi samtidigt vill ha hög avkastning på kort sikt. Det är på grund av att E.ON och RWE vill ha en avkastning på 30 procent som vi måste lösa upp ägarstrukturerna, för så höga avkastningar är inte nödvändiga i en monopolsektor där en avkastning på mellan 6 och 8 procent av investeringen räcker. En tydlig åtskillnad mellan nätintressen och produktions- och affärsintressen kommer att förbättra försörjningstryggheten och även öka det europeiska elnätets handlingsutrymme.
Esko Seppänen
Herr talman, herr kommissionsledamot! Energi produceras på olika sätt i medlemsstaterna. I vissa länder är det oerhört viktigt med billig vattenkraft, i andra med billig kärnkraft. I andra länder produceras el genom förbränning av allt dyrare fossila bränslen eller genom dyr elkraft. Bilden av marknaden kompliceras ännu mer av EU:s system för handel med utsläppsrätter och vi vet inte vad som kommer att hända med det i framtiden, vare sig 2008 eller 2013.
En sammanlänkning av EU:s elnät löser inte alla problem. En harmonisering av marknaden kommer att innebära fördelar för vissa och nackdelar för andra. Det finns många länder som inte kommer att gå med på att investera i en sammanlänkning av elnäten eller betala höga elpriser bara för att de ska bli billigare i andra länder. Det gläder mig att kommissionen den här gången inte har gett ett standardsvar om att en harmonisering av marknaden löser alla problem, utan att man faktiskt försöker sätta sig in i situationen.
Alejo Vidal-Quadras
(ES) Herr talman! Elavbrottet den 4 november visade än en gång hur beroende medlemsstaternas elnät är av varandra. Tio miljoner medborgare och runt ett dussin länder drabbades, vilket ger oss en uppfattning om hur allvarlig och omfattande händelsen är.
Det positiva i situationen är att operatörerna agerade snabbt och effektivt och att de genom att vidta lämpliga åtgärder lyckades lösa problemet på strax under en timme. Det bör vi visserligen vara nöjda med, men vi bör inte utmana ödet.
Herr kommissionsledamot! Ni sa att ni kommer att låta göra en grundlig utredning av orsaken till händelsen. Det behövs säkerligen, eftersom vi alltid kan dra mycket värdefulla lärdomar av kriser av det här slaget. När ni har all nödvändig information räknar jag med att ni kommer att förmedla denna till parlamentet så att även vi kan analysera den.
Jag håller fullständigt med er om att det, som ni tidigare nämnde, är nödvändigt att inrätta en formell gruppering av systemansvariga på EU-nivå som kan lägga fram tekniska förslag om säkerhetsnormer för elnäten och andra frågor som är relevanta i sammanhanget.
För ett par år sedan föreslog jag ett liknande initiativ när det gäller betänkandet om försörjningstrygghet som, måste jag säga, inte rönte någon större framgång hos tillsynsmyndigheterna och många av kollegerna i parlamentet. Efter den senaste krisen hoppas jag att det kommer att göras en ny, mer realistisk granskning av förslaget.
Slutligen vill jag passa på att påpeka för rådet att det nu är dags att vi, i ett EU där det råder fri rörlighet för tjänster, varor, kapital och personer, där tolv medlemsstater har en gemensam penningpolitik och där vi alla har en gemensam internationell handelspolitik, slutar låtsas att de beslut vi fattar om energin endast påverkar oss. Det framgick mycket tydligt av den senaste händelsen.
Det handlar inte om att beröva medlemsstaterna deras självständighet utan om att agera tillsammans i de frågor där gemensamma insatser gagnar alla.
Vincenzo Lavarra
(IT) Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Strömavbrottet den 4 november visar hur viktigt det är att vi så snart som möjligt vidtar gemensamma åtgärder för att lösa energiproblemet. Denna incident visade tydligt hur beroende elnäten är av varandra och att detta inte hanteras på lämpligt sätt.
Jag välkomnar kommissionens riktlinjer av den 9 november för att rationalisera den gränsöverskridande överföringen av el i Europa, som syftar till att förbättra hanteringssystemet. Det är dock viktigt att få tillsynsmyndigheterna att samarbeta mer. Vi måste skynda på genomförandet av en gemensam europeisk tillsynsmyndighet, ett europeiskt centrum för energinät, vilket kommissionen föreslog i sin grönbok. Enligt min mening är det också nödvändigt med nätadministratörer som är oberoende av kommersiella operatörer och en ökad datorisering som möjliggör kommunikation mellan överföringsnäten och distributionsnäten.
Den inre marknaden är en mycket viktig aspekt av den gemensamma energipolitiken. I dag är den här politiken viktigare än någonsin och måste ses som en prioriterad fråga. Vi måste fortsätta på detta spår med större mod. Tillsammans med medlemsstaterna måste vi skynda på processen och övervinna nationella protektionistiska egenintressen som hindrar avregleringen och konkurrensen på marknaden. Detta för att undvika en upprepning av händelsen den 4 november och framförallt för att EU som en enad aktör ska kunna nå balans i den känsliga internationella geopolitiken och garantera en tryggad, hållbar och gemensam energiförsörjning.
Paul Rübig
(DE) Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Det första vi måste göra är att se till att nätet är väl fördelat mellan stora och små leverantörer och mellan starka centrala enheter och regionala enheter för att kunna bygga upp en stark struktur. Till detta behövs det naturligtvis transeuropeiska nät och en tillsynsman eller samordnare som hanterar de här frågorna. Framför allt behövs det dock skattemässiga stimulansåtgärder för att vinsterna ska kunna användas till investeringsbidrag eller kortare avskrivningstakt.
Enligt min mening är det viktigast att upprätta beredskapsplaner som ger oss möjlighet att snabbt och effektivt stänga av nätet om en krissituation skulle inträffa för att sedan kunna reparera det och återställa elförsörjningen så fort som möjligt. Vi måste även ta upp energiförsörjningstrygghetens kvalitativa aspekter, det vill säga att de som är beredda att med kort varsel kopplas bort från nätet även ska få betala ett lägre pris, eller omvänt, att de som vill ha tillgång till nätet så länge som möjligt och kopplas på igen så snart som möjligt även bör betala ett högre pris.
Vi måste sluta med att bara diskutera energin i kvantitativa termer. Det behövs kvalitativa faktorer inom energiförsörjningen för att vid utformningen av prissättningen kunna kräva högre betalning av användare som vill ha en försörjningsgaranti. Flexibla användare, som till exempel kan tillgodose sitt varmvattenbehov genom att förbruka energin antingen dag- eller nattetid, bör däremot debiteras ett mer fördelaktigt pris.
Alla borde kunna välja energileverantör, och alla borde kunna hämta sin el från valfri producent. Detta skulle verkligen ge oss en möjlighet att omforma EU:s marknad.
Giles Chichester
(EN) Herr talman! Detta är ett exempel på lagen om oavsiktliga följder, inte på en katastrof.
Vi måste invänta resultatet av den utredning som ni har inlett och undvika reflexmässiga reaktioner. Vi har återigen fått se att människors beteende inte alltid kan förutses. Jag vill hävda att det är omöjligt att lagstifta om varje eventualitet. Det var i första hand ett tekniskt problem och inte nödvändigtvis ett politiskt.
Jag vill påminna kommissionsledamoten och parlamentet om att vi redan har lagstiftning i form av direktivet om åtgärder för att trygga elförsörjning och infrastrukturinvesteringar, för vilket jag var parlamentets föredragande. Vi bör vänta och låta denna rättsakt smälta in och bli korrekt införlivad och genomförd i medlemsstaterna innan vi går vidare och antar ytterligare lagstiftning. Låt oss lära av detta, men låt oss även komma ihåg att nätoperatörerna, de systemansvariga för överföringssystemen, har en anmärkningsvärd meritlista när det gäller att upprätthålla försörjningen. Som min kollega Paul Rübig sa är det svårt att nå ett mål på en hundraprocentig tillgänglighet. Jag anser att de har gjort ett ganska bra arbete.
Jag inbjuder kommissionsledamoten att göra oss sällskap i utskottet för industrifrågor, forskning och energi. Vi kommer att återuppta vårt utskottssammanträde efter denna debatt. En av de frågor som vi kommer att diskutera är Eluned Morgans rapport om grönboken. Det är trevligt att se kommissionsledamoten här och om han inte måste rusa iväg är han mycket välkommen att göra oss sällskap.
Andris Piebalgs
ledamot av kommissionen. (EN) Herr talman! För det första är jag mycket tacksam över inbjudan och jag ska verkligen komma, men jag kommer bara att lyssna till diskussionen och inte blanda mig i utskottets förehavanden.
För det andra är det viktigt att få samtliga resultat från utredningen innan vi drar en slutsats. Vi behöver verkligen få en saklig grund och därför vill jag göra alla dessa förfrågningar. Det var en planerad åtgärd och inte en naturkatastrof. Det är mycket viktigt att vi får veta varför det inträffade.
För det tredje har dagens debatt varit mycket värdefull. Den har på sätt och vis varit en inledning till den diskussion som kommer att hållas i utskottet eftersom man i dagens debatt har undersökt hur man bäst kan garantera att nödvändiga investeringar görs både i kapacitet och i energisektorn i allmänhet, samt vilka sätt som är de bästa för att garantera att investeringar görs och att systemet fungerar korrekt.
Jag vill berömma de systemansvariga för överföringssystemen som samarbetade helt frivilligt. Deras snabba reaktion förhindrade ett ännu värre strömavbrott.
Jag vill informera parlamentet om att de systemansvariga för överföringssystemen i EU alltid noga bevakar utbud och efterfrågan på elmarknaden sommartid. Som ni vet blir somrarna varmare och elförbrukningen ökar kolossalt vid den tiden. Därför ökar efterfrågan på elektricitet för varje år och systemen överbelastas.
Det är också mycket viktigt att nämna att normerna för säkerhetssystemen alltid måste uppfyllas. Därför måste vi helt klart ha en bindande norm som samtliga systemansvariga måste följa. Vi har redan sett exemplet med det schweiziska strömavbrottet som orsakade strömavbrottet i Italien. Det var uppenbart att den systemansvarige inte hade uppfyllt kraven på säkerhetsnormerna och detta resulterade i ett omfattande strömavbrott. Vi måste försäkra oss om att en sådan situation aldrig uppstår igen. Samtidigt måste vi inrätta ett mycket driftssäkert system, där omfattningen av EU:s nät och UCTE-systemet bidrar till att förhindra strömavbrott i stället för att orsaka eller förstora omfattningen av dem.
Tack för debatten. Som jag lovade återkommer jag till parlamentet så snart resultaten från utredningen finns tillgängliga.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
