Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen esittely - Vuosi 2008 (keskustelu) 
Puhemies
(DE) Esityslistalla on seuraavana tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen esittely.
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, hyvät kuulijat, minulle on kunnia osallistua tämänpäiväiseen Euroopan parlamentin keskusteluun, joka koskee Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomusta varainhoitovuoden 2008 talousarvion toteuttamisesta. Olen jo esitellyt tämän vuosikertomuksen teille, arvoisa puhemies, sekä talousarvion valvontavaliokunnalle 10. marraskuuta.
Tämänkertainen vuosikertomus sisältää neljä keskeistä viestiä.
Ensinnäkin tuomioistuin antaa tileistä toisena vuonna peräkkäin huomautuksia sisältämättömän lausuman. Tuomioistuin toteaa, että tilinpäätös antaa olennaisilta osiltaan oikeat ja riittävät tiedot Euroopan unionin taloudellisesta asemasta, toimien tuloksista ja rahavirroista vuoden lopussa. Toisin sanoen vuoden 2008 tilinpäätöksen antama kuva on oikea ja riittävä, vaikka huomiota olisikin kiinnitettävä komission useiden pääosastojen järjestelmissä esiintyvien puutteiden korjaamiseen.
Toinen keskeinen viesti on se, että tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta tarkasteltaessa on voitu huomata sääntöjenvastaisuuksien määrän laskeneen viime vuosina. Sääntöjenvastaisuuksien taso on tosin yhä liian korkea joillain aloilla.
Kuten aiempinakin vuosina tuomioistuin antaa vuoden 2008 tuloista ja maksusitoumuksista huomautuksia sisältämättömän lausuman. Maksujen osalta tilanne on sen sijaan edelleen kahtalainen.
Hallintomenojen ja muiden menojen osalta tuomioistuin antaa huomautuksia sisältämättömän lausuman kuten aiempina vuosina. Tuomioistuin antaa huomautuksia sisältämättömän lausuman myös koulutukselle ja kansalaisuudelle katsoen, että virhetaso on laskenut alle 2 prosentin. Tämä tulos on pääasiassa seurausta ennakkomaksujen suuresta osuudesta vuonna 2008, sillä ennakkomaksujen virheriski on vähäisempi kuin välimaksujen ja lopullisten maksujen virheriski. Tämän alan järjestelmät ovat kuitenkin arvioiden mukaan edelleen vain osittain vaikuttavia.
Maatalouden ja luonnonvarojen osalta tuomioistuin toteaa, että maaseudun kehittämistä lukuun ottamatta maksut olivat olennaisilta osiltaan lailliset ja asianmukaiset. Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun tuomioistuin antaa kielteisen lausuman sijasta huomautuksia sisältävän lausuman. Tämän toimintalohkoryhmän yleinen virhetaso on alle 2 prosenttia, mikä merkitsee laskua edellisvuosiin nähden. Tuomiostuimen näkemys järjestelmien vain osittaisesta vaikuttavuudesta perustuu suurelta osin maaseudun kehittämistä koskevien valvonta- ja tarkastusjärjestelmien puutteisiin.
Tuomioistuin antaa huomautuksia sisältävän lausuman myös talous- ja rahoitusasioiden toimintalohkoryhmälle kuudenteen tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevaan puiteohjelmaan liittyvissä tilitapahtumissa havaittujen virheiden vuoksi.
Tuomioistuin antaa aiempien vuosien tapaan kielteiset lausumat "koheesiopolitiikan", "tutkimuksen, energian ja liikenteen" sekä "yhteisön ulkopuolelle suunnatun tuen sekä kehitys- ja laajentumisasioiden" toimintalohkoryhmissä, sillä niissä on olennaisia virheitä; virhetaso tosin vaihtelee ryhmien välillä.
Eniten virheitä havaittiin tälläkin kertaa "koheesiopolitiikassa". Tuomioistuin arvioi, että vähintään 11 prosenttia vuonna 2008 korvatusta ohjelmakautta 2000-2006 koskevasta 24,8 miljardin kokonaissummasta olisi pitänyt jättää korvaamatta.
Komissio on väittänyt, että oikaisu- ja takaisinperintäjärjestelmät lieventävät virheiden vaikutuksia. Tuomioistuin katsoo kuitenkin, että jäsenvaltiot eivät toimita tämän väitteen tueksi riittäviä, täydellisiä ja luotettavia tietoja tekemistään rahoitusoikaisuista. Lisäksi tuomioistuin on havainnut tapauksia, joissa jäsenvaltiot ovat korvanneet komission hylkäämiä tukeen oikeuttamattomia menoja uusilla menoilla, jotka eivät myöskään oikeuta tukeen.
Ohjelmakaudella 2007-2013 lähes kaikki maksut olivat ennakkomaksuja, joille on asetettu suhteellisen vähän ehtoja. Näin ollen on liian aikaista sanoa, ovatko sääntöjen tai järjestelmien muutokset madaltaneet virhetasoja. Jäsenvaltioiden järjestelmäkuvausten, sääntöjenmukaisuuden arvioinnin ja tarkastusstrategioiden viivästynyt hyväksyntä hidastaa talousarvion toteuttamista ja lisää riskiä siitä, ettei valvontajärjestelmillä pystytä estämään ja havaitsemaan virheitä jo hankkeen käynnistysvaiheessa.
Virhetaso on yhä olennainen "tutkimuksen, energian ja liikenteen" toimintalohkoryhmässä, mutta komissio on toteuttanut korjaavia toimenpiteitä virhetason madaltamiseksi. Oikeudelliset vaatimukset ovat kuitenkin yhä monimutkaisia ja valvontajärjestelmät vain osittain vaikuttavia.
Myös "yhteisön ulkopuolelle suunnatun tuen sekä kehitys- ja laajentumisasioiden" maksuissa on edelleen olennaisia virheitä; puutteita on ulkoisen avun ja kehitysavun järjestelmissä erityisesti toimeenpanevien elinten ja valtuuskuntien tasolla.
Yhteenvetona voidaan todeta, että virhetasot näyttävät olevan laskussa, mutta oikeudelliset kehykset ovat edelleen monimutkaisia ja joissain valvontajärjestelmissä on yhä ongelmia. Sääntöjenvastaisten maksujen tason madaltaminen edelleen vaatii näin ollen valvontajärjestelmien jatkuvaa kehittämistä sekä sääntöjen ja säännösten yksinkertaistamista, sikäli kuin se on mahdollista.
Vuosikertomuksen kolmas keskeinen viesti on se, että tuomioistuimen aiempina vuosina antamat valvontajärjestelmien kehittämistä koskevat suositukset pätevät yhä, sillä kehittämistoimet ovat osa jatkuvaa prosessia ja niiden vaikuttavuus voidaan todeta vasta jonkin ajan kuluttua.
Päätavoitteena on yhä korjata puutteet, jotka tuomioistuin on havainnut eniten ongelmia sisältävillä aloilla ja joista mainitsin hetki sitten useita.
Edelleen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota rahoituskorjaus- ja takaisinperintäjärjestelmien kehittämiseen ohjelmakauden 2000-2006 päättymistä silmällä pitäen.
Tämän lisäksi komission tulisi edelleen valvoa järjestelmien vaikuttavuutta ja tarkastella, miten olemassa olevia menojen valvontajärjestelmiä voitaisiin hyödyntää paremmin tai missä kohdin olisi aiheellista harkita kyseessä olevien ohjelmien tai järjestelmien tarkistamista.
Lainsäädäntöviranomaisten ja komission tulisi tällaisten tarkistusten yhteydessä pyrkiä asettamaan sääntöjenvastaisuuksien riskin jäännöstaso, joka järjestelmän tulee saavuttaa, toisin sanoen niiden tulisi määrittää hyväksyttävä virheriski pikemmin kuin tehtävien tarkistusten määrä kuten tähän asti on tehty.
Säännönvastaisuuksien tason vähentämisessä on kuitenkin raja, joka voidaan saavuttaa parantamalla valvontajärjestelmien vaikuttavuutta.
Tämä liittyykin vuosikertomuksen neljänteen keskeiseen viestiin. Jos säännönvastaisten maksujen määrää halutaan vähentää merkittävällä ja kestävällä tavalla, meidän on kiinnitettävä erityishuomiota yksinkertaisuuden lisäämiseen. Alat, joilla tuomioistuimen havaintojen mukaan tapahtuu liikaa virheitä, ovat niitä, joilla on monimutkaisia ja epäselviä vaatimuksia, kuten tukikelpoisuuden edellytyksiä. Menojärjestelmien yksinkertaistamiseksi on jo tehty huomattavia parannuksia muun muassa maatalouden alalla, jossa on tuomioistuimen tarkastelun mukaan tapahtunut eniten edistystä.
Tuomioistuin katsoo edelleen myös, että hyvin suunnitellut säännöt ja säännökset, jotka ovat yksitulkintaisia ja helppoja panna täytäntöön, eivät pienennä ainoastaan virheriskiä, vaan myös valvonnan kustannuksia.
Yksinkertaistamisessa tulee kuitenkin edetä varovaisesti, jotta löydetään sopiva tasapaino yksinkertaisuuden ja asetettujen politiikan tavoitteiden välillä ja jotta vältytään sivuvaikutuksilta kuten huonommin kohdennetuilta menoilta.
Lisäksi yksinkertaisuuden lisäämistä tulisi toteuttaa, kuten tuomioistuin on myös korostanut, tavoitteiden selkeyden, realistisuuden, avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden periaatteiden rinnalla silloin, kun Euroopan unionin varojen käytön järjestelyjä tarkistetaan tai uudistetaan. Varainhoitoasetuksen tarkistamista, uutta rahoituskehystä ja uudistettua talousarviota koskevat ehdotukset tarjoavat tähän tilaisuuden uuden komission toimikaudella.
Myös Lissabonin sopimuksen voimaantulo tuo mukanaan muutoksia Euroopan unionin varojen hallinnointiin ja niiden käytön valvontaan vahvistaen Euroopan parlamentin asemaa. Muutokset tulevat vaikuttamaan tuomioistuimen työhön merkittävällä tavalla. Niiden tulisi auttaa lisäämään vastuuvelvollisuutta ja avoimuutta ja siten auttaa rakentamaan kansalaisten luottamusta Euroopan unionin toimielimiin.
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, Euroopan unioni on käymässä läpi merkittäviä muutoksia. Aiotut muutokset tarjoavat erinomaisen tilaisuuden kehittää Euroopan unionin varainhoitoa entisestään. Uudistuksia ja muutoksia suunniteltaessa on kuitenkin tärkeää muistaa myös aiemmin saatuja opetuksia. Uskon, että tuomioistuin voi vaikuttaa tuleviin uudistuksiin merkittävällä tavalla laatimalla kertomuksia ja lausumia, joissa ei ainoastaan tuoda esiin olemassa olevia ongelmia, vaan myös esitetään suosituksia tulevaa varten. Tuomioistuin aikoo myös jatkossa tehdä yhteistyötä muiden elinten kanssa, jotta nykyiset mahdollisuudet kehittää Euroopan unionin varainhoitoa voidaan hyödyntää mahdollisimman hyvin.
Siim Kallas
Arvoisa puhemies, komissio on tyytyväinen tuomioistuimen vuoden 2008 vuosikertomukseen. Olen jo aiemmin saanut tilaisuuden kiittää tuomioistuinta siitä erinomaisesta yhteistyöstä, jota olemme saaneet jälleen tehdä tänä vuonna. Vuoropuhelu on ollut hyvin hedelmällistä, ja kertomus on hengeltään rakentava.
Kuten tuomioistuimen presidentti äsken totesi, säännönvastaisuuksien kokonaismäärä on laskenut viime vuosina. Parannukset pääsivät todelliseen vauhtiin viisi vuotta sitten, ja "punainen alue", jolla tuomioistuin havaitsee eniten virheitä ja jolle se antaa "punaisen kortin", on nyt puolittunut vuoteen 2004 nähden.
Kertomuksessa annetaan vuoden 2008 tileille täysin puhdas lausuma toista vuotta peräkkäin, mistä on kiittäminen kattavia uudistuksia ja suoriteperusteiseen kirjanpitoon siirtymistä.
Toiseksi maatalous on kokonaisuutena saanut ensimmäistä kertaa "puhtaat ja vihreät paperit". Tämä on varmastikin viime vuosina tehtyjen merkittävien yksinkertaistamistoimien ansiota. Kolmanneksi myös "koulutuksen ja kansalaisuuden" toimintalohkoryhmälle on näytetty vihreää valoa.
Tutkimuksessa yleensä ottaen ollaan menossa parempaan päin, ja tuomioistuin toteaa, että säännönvastaisuudet ovat pääosin yhteydessä kuudenteen puiteohjelmaan, mikä antaa aihetta toivoa, että seitsemännen puiteohjelman aiempaa paremmat ja yksinkertaisemmat säännöt tuovat mukanaan parempia tuloksia.
Viime vuoden tapaan tuomioistuin ei tänäkään vuonna näyttänyt hallinnointi- ja valvontajärjestelmille lainkaan punaista valoa. Tämän lisäksi tuomioistuin katsoo, että kaikki komission yksiköiden vuotuiset toimintakertomukset antavat - joko ilman huomautuksia tai huomautuksin - kohtuulliset takeet siitä, että sisäiset valvontajärjestelmät takaavat tilien perustana olevien toimien laillisuuden ja asianmukaisuuden. Kertomuksessa kartoitetaan myös selkeästi tulevaisuudessa toteutettavia toimia.
"Punainen alue" on nyt noin 30 prosenttia, mikä vastaa koheesiopolitiikan varojen käyttöä. Koheesiopolitiikka on ainoa ala, jolla tuomioistuimen mukaan ei ole edelleenkään tapahtunut merkittävää kehitystä säännönvastaisuuksien vähentämisessä. Tämä oli kenties odotettavissa, sillä tuomioistuin ei vuonna 2008 tarkastanut maksuja, jotka tehtiin ohjelmakaudelle 2007-2013 laadittujen, parannettujen järjestelmien puitteissa. Tässä suhteessa komissio katsoo, että tuomioistuimen koheesiopolitiikkaa koskevat havainnot ovat suurelta osin yhteneväiset komission omien yleisten arvioiden kanssa.
Rakennerahastojen osalta komissiolla oli vuonna 2008 joitain varauksia Belgian, Saksan, Italian, Espanjan, Bulgarian, Yhdistyneen kuningaskunnan, Ranskan, Puolan ja Luxemburgin valvontajärjestelmien puutteiden vuoksi. Komissio ei halua peitellä sitä, missä jäsenvaltioissa keskeiset ongelmat piilevät. Näiden jäsenvaltioiden nimet julkaistiin kesäkuussa komission yhteenvetoraportissa.
Tuomioistuin muistuttaa meitä myös siitä, miten tärkeää on saada kaikista jäsenvaltioista kattavat ja luotettavat tiedot rahoitusoikaisuista. Vain niiden avulla voidaan osoittaa monivuotisten valvontajärjestelmien toimivuus ja lieventää havaittujen virheiden vaikutuksia.
Tuomioistuin suosittelee lisäksi, että komission pitäisi pyrkiä edelleen saamaan varmuus kaikkien jäsenvaltioiden vuotuisista yhteenvedoista sekä omaehtoisista aloitteista, jotka tulevat joissain tapauksissa jäsenvaltioita kansallisen ilmoituksen muodossa ja toisissa tapauksissa ylimmiltä tarkastuselimiltä.
Komissio on tuomioistuimen kanssa yhtä mieltä siitä, että meidän on luonnollisesti voitava luottaa jäsenvaltioiden panoksen laadukkuuteen. Parannuksia on tapahtunut, mutta komissio harkitsee myös oikeusperustan vahvistamista kehityksen nopeuttamiseksi.
Tuomioistuin korostaa myös selkeiden tavoitteiden, avoimien ja helppotajuisten sääntöjen sekä vaikuttavan valvonnan tärkeyttä. Ne vähentävät virheriskiä ja valvonnan kustannuksia. Kyse ei kuitenkaan ole muutoksesta, joka voidaan saada aikaan käden käänteessä. Talousarvion tulevat tarkistukset, rahoituskehys ja varainhoitoasetus tarjoavat tässä suhteessa luonnollisesti ainutlaatuisia tilaisuuksia.
Meidän on nyt parannettava jäsenvaltioilta rakennerahastojen osalta saatavaa varmuutta ja pyrittävä lisäämään yksinkertaisuutta, mikä tulee enenevissä määrin edellyttämään eri ohjelmia säätelevän lainsäädännön muutoksia. Varainhoitoasetuksen tarkistus on parhaillaan kuulemisvaiheessa, ja komissio tekee ehdotuksensa keväällä 2010. Meidän on myös määritettävä yhdessä sopiva kustannusten ja riskien välinen suhde, niin kutsuttu "hyväksyttävä virheriski".
Euroopan parlamentti on aiemmin tukenut voimakkaasti komission toimia myönteisen tarkastuslausuman saamiseksi. Nyt kun komission toimet alkavat kantaa hedelmää, toivon, että edetäkseni tässä asiassa voin yhä luottaa Euroopan parlamentin tukeen.
Vuoden 2008 vastuuvapausmenettely käynnistyy aivan tämän komission toimikauden lopussa ja sen on tarkoitus päättyä seuraavan komission toimikauden alkukuukausina. Vaikka kyse onkin viime vuoden talousarviosta, me voimme tehdä siitä tulevaisuuteen suuntautuvan menettelyn.
Ingeborg Gräßle
PPE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa tilintarkastustuomioistuimen presidentti, arvoisa komission jäsen, tämä päivä on menestys tilintarkastustuomioistuimelle, mutta myös talousarvion valvontavaliokunnalle, komissiolle ja erityisesti teille, Siim Kallas. Te olette erittäin ansioitunut komission jäsen, eivätkä kaikki kolleganne voi sanoa itsestään samaa.
Viime vuosina on tapahtunut selvää kehitystä talousarvion- ja varainhoidossa, ja tämä kehitys on tilintarkastustuomioistuimen tarjoaman neuvonnan ansiota. Haluan tästä syystä kiittää tilintarkastustuomioistuinta lämpimästi sen työstä ja erityisesti sen laatimista kertomuksista, jotka ovat yhä helppotajuisempia. Liikennevalojärjestelmä on hyvä ratkaisu, sillä se antaa selkeitä viestejä. Järjestelmän käyttöönotolla on onnistuttu innostamaan kaikki osapuolet pyrkimään parempaan. Haluan kiittää myös komission asiasta vastaavia yksiköitä, jotka ovat tehneet hyvää työtä ja ymmärtäneet, että näillä aloilla on ryhdyttävä toimiin. 31 prosenttia talousarviosta näyttää kuitenkin yhä punaista. Me tulemme ilman muuta keskittymään tähän tulevina vuosina.
Jotkin alat ovat tuomioistuimen luokituksessa paremmalla sijalla, esimerkiksi ulkoinen apu. Me tiedämme kuitenkin luonnollisesti, että ulkoisen avun hyvä sijoittuminen johtuu siitä, että budjettitukea ei voida valvoa, ja siitä, että vastaava pääosasto voi tehdä varojen käytöstä esimerkiksi YK:n kautta valituksia esittämättä siitä kuitenkaan vuosikertomuksessaan edes varauksia. Me keskitymme erityisesti tulevaan vuoden 2008 rakennerahastoja ja ulkoista apua koskevaan vastuuvapausmenettelyyn. Valtuuskunnissa on yli 5 000 ulkoisen avun virkaa; Brysselin ulkosuhteiden pääosastossa ja kehitysavusta vastaavassa yksikössä niitä on yli 2 000. Tästä olisi hyvä keskustella uuden ulkosuhteista vastaavan komission jäsenen kanssa.
Rakennerahastojen osalta me olemme astuneet aimo harppauksen eteenpäin nimeämällä asianosaiset julkisesti. Asia ei ole kuitenkaan vielä loppuun käsitelty. Meidän on puututtava näihin ongelmiin niiden alkulähteillä. Te mainitsitte nimeltä joitain jäsenvaltioita. Uskon, että komission tulee toteuttaa huomattavasti kattavampia toimia kahden uusimman jäsenvaltion, Romanian ja Bulgarian, kohdalla, sillä muutoin nämä ongelmat jäävät pysyviksi. Komission strategiattomuus Bulgarian ja Romanian kohdalla on huolestuttavaa. Näille kahdelle jäsenvaltiolle on tarjottava enemmän tukea, muutoin EU oikeusvaltion periaatteeseen perustuvana yhteisönä saattaa lakata olemasta.
Haluan kiittää teitä tekemästänne työstä ja vakuuttaa teille, että voitte talousarvion vastuuvapausmenettelyssä luottaa Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraattien) solidaarisuuteen ja rakentavaan yhteistyöhön.
(Suosionosoituksia)
Bogusław Liberadzki
Arvoisa puhemies, aloitan puheenvuoroni lähes samoin sanoin kuin jäsen Gräßle. Haluan ilmaista komission jäsen Kallakselle ja tilintarkastustuomioistuimelle kiitokseni heidän yhteistyöstään, jonka ansiosta talousarvion toteuttamista ja raportointia sekä vuosikertomuksia ja arviointia koskevat tilastotiedot kertovat vuosi toisensa jälkeen merkittävästä kehityksestä. Näillä aloilla nähdään myös paljon vaivaa talousarviomenettelyiden oikeellisuuden takaamiseksi. Sen lisäksi joillain aloilla, joilla parannuksia tarvitaan, tehdään töitä sopimukseen pääsemiseksi, ja näillä aloilla tapahtuu merkittävää kehitystä niin menettelyissä kuin hallinnoinnissa, valvonnassa ja lopullisen kertomuksen muotoseikoissakin.
Me olemme hyvin huolissamme aloista, joilla ei ole tapahtunut oleellisia parannuksia. Tuomioistuimen presidentti mainitsi nämä alat puheenvuorossaan. Haluan ottaa näistä aloista uudelleen esiin kaksi, jotka vaikuttavat erityisen keskeisiltä. Ensimmäinen niistä on koheesiorahastot ja aluepoliittiset rahastot. Meidän näkökulmastamme on erityisen tärkeää saada vastaukset kahteen kysymykseen. Ensimmäinen niistä kuuluu: mistä syystä komission suunnittelemat ja esittelemät ohjelmat, joiden avulla pyritään perimään väärin käytetyt varat takaisin tai ainakin saamaan tilanteelle selitys, eivät ole edistyneet? Toinen kysymys koskee sitä, että vuoden 2008 ilmoitettiin etukäteen olevan selvästi aiempia vuosia parempi. Vuodesta 2008 tuli kuitenkin aivan vuoden 2007 kaltainen, joten ilmoitukset valuivat hukkaan.
Me haluamme esittää komission jäsenten kuulemisen aikana seuraavan kysymyksen: oliko suunnitellut toimenpiteet suunniteltu asianmukaisesti ja olivatko tehdyt ilmoitukset oikeellisia ja pitävätkö ne yhä paikkansa?
Me pidämme yksinkertaisuuden lisäämistä erittäin tervetulleena sillä edellytyksellä, että se ei merkitse primitiivisten säännösten hyväksymistä. Me olemme tyytyväisiä ennakkomaksumalliin, sillä se helpottaa varojen käyttöä tuensaajavaltioiden näkökulmasta. Tavoitehan oli alunpitäen hyvin yksinkertainen: toimittaa varat käyttäjälle, saavuttaa tarvittavat edut ja saavuttaa ne ajoissa. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että tuensaajavaltiot ovat - ehkä etenkin kuluneiden kahden vuoden aikana - käyttäneet osan varoista talousarvion tuloksen parantamiseen, mutta eivät tuen suunnitellun kohdealueen tukemiseen.
Tämän vuoksi, vaikka me pidämmekin tämänhetkistä kehitystä erittäin myönteisenä, meillä on joidenkin alojen suhteen varauksia, joista toivomme voivamme keskustella komission jäsenten kuulemisen yhteydessä.
Luigi de Magistris
ALDE-ryhmän puolesta. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, haluan toivottaa tilintarkastustuomioistuimen presidentin tervetulleeksi ja kiittää häntä viimeaikaisesta, hedelmällisestä yhteistyöstä.
Talousarvion valvontavaliokunnan puheenjohtajana olen aina ollut sitä mieltä, että tilintarkastustuomioistuimen asema on ratkaisevan tärkeä. Tuomioistuimen asema on ratkaisevan tärkeä, sillä se toimii hyvin arkaluontoisella alalla. Kansalaiset ympäri Euroopan unionia tarkkailevat suurella mielenkiinnolla maksujen ja julkisen varainhoidon laillisuutta, avoimuutta ja oikeellisuutta ja ovat erittäin kriittisiä niiden suhteen.
Mielestäni on syytä toistaa myös tässä yhteydessä, että tuomioistuimen työn itsenäisyys ja riippumattomuus tulee taata kaikissa tilanteissa, sillä muutoin me emme voi tehdä asianmukaisia arvioita ja hyviä päätöksiä. Me pyydämme vastaavasti tuomioistuinta toimimaan niin, että Euroopan parlamentti ja talousarvion valvontavaliokunta voivat tehdä oman työnsä mahdollisimman tehokkaasti.
Meidän on löydettävä oikea tasapaino, joka mahdollistaa julkisten varojen vaikuttavan ja tehokkaan käytön, sillä niitä tarvitaan tärkeiden päämäärien, kuten talouden kehittämisen ja työpaikkojen luomisen, toteuttamiseen. Samaan aikaan vakavista säännönvastaisuuksista ja virheistä, jollaisia myös tuli esiin tuomioistuimen viime varainhoitovuoden tarkastelussa, tulee langettaa ankaria rangaistuksia. Toisaalta tarpeettomia muodollisuuksia ja byrokratiaa tulee pyrkiä välttämään. Kuten komission jäsen Kallas myös totesi, Euroopan parlamentin on pyrittävä löytämään hyväksyttävän virheriskin suhteen oikea tasapaino.
Tuomioistuimen kertomus, jonka olemme kaikki lukeneet suurella mielenkiinnolla, tarjoaa joitain hyödyllisiä tietoja, mutta se sisältää myös monia harmaita alueita. Meidän on pyrittävä saamaan näillä harmailla alueilla aikaan parhaat mahdolliset tulokset.
Kuten muut parlamentin jäsenet ovat jo todenneet, suurimmat ongelmat koskevat pääasiassa rakenne- ja koheesiorahastoja. On totta, että tuomioistuin tuo tarkastelussaan esiin näitä rahastoja koskevia virheitä ja säännönvastaisuuksia. Jos asiaa kuitenkin tarkastellaan ja analysoidaan pintaa syvemmältä, huomataan, että esiin tuotujen virheiden takana on niitäkin vakavampia ongelmia, kuten useiden valtioiden viime vuosina saamat oikeudelliset kokemukset osoittavat. Kyse saattaa olla petoksista tai vilpistä. Tarkoitan tällä muun muassa julkisia hankintoja koskevien sääntöjen rikkomista ja ylihintaan laskuttamista. Meidän on saatava näihin asioihin parannusta.
Mielestäni komission pitäisi tukea esimerkillisesti toimivia jäsenvaltioita ja rangaista niitä jäsenvaltioita, jotka eivät noudata sääntöjä. Katson myös, että OLAFin olisi hyvin tärkeää käyttää tilintarkastustuomioistuimen ehdotuksia lähtökohtanaan ja kehittää työtään nykyisestä, sillä se olisi kaikkien etujen mukaista. EU:n kansalaisten taloudelliset edut voidaan taata vain eri elinten - ja erityisesti Euroopan parlamentin, tilintarkastustuomioistuimen ja OLAFin - yhteistyön avulla.
Bart Staes
Tänään on todellakin paljon hyvää sanottavaa. Toista kertaa peräkkäin saamme keskustella huomautuksia sisältämättömästä lausumasta. Säännönvastaisuuksien määrä on laskussa. Liikennevalojärjestelmä, joka aiemmin näytti kaikilta osin punaista, on vähitellen siirtymässä kohti keltaista ja erityisesti vihreää. Nämä kaikki ovat myönteisiä näkökohtia.
Myös maatalous, joka aiemmin oli todellinen huolenaihe, kuuluu nyt myönteisiin aloihin. Me olemme jo vuosien ajan pitäneet maatalousmenojen yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää hyvänä järjestelmänä. Kreikka ja eräät muut jäsenvaltiot ovat joutuneet jättäytymään sen ulkopuolelle. Nämä kaikki ovat merkkejä siitä, että olemme menossa oikeaan suuntaan.
Meillä on kuitenkin myös joitain ongelmia. Niitä aiheuttavat koheesiopolitiikka, tutkimus ja kehitys, energia ja liikenne sekä koko yhteisön ulkopuolelle suunnattua tukea sekä kehitys- ja laajentumisasioita koskeva ryhmä. Tästä syystä meidän on mielestäni valittava tänään käsiteltävästä vastuuvapauden myöntämisestä joitain aiheita erityistarkastelun kohteeksi. Koheesiopolitiikka on näistä aiheista yksi. Haluan muistuttaa parlamentin jäseniä kertomuksen 6.17. kohdassa olevasta valitettavasta huomautuksesta, jonka mukaan vähintään 11:tä prosenttia rakennerahastojen, Euroopan kehitysrahaston ja Euroopan sosiaalirahaston menoista ei olisi pitänyt korvata. Meidän on syytä esittää näistä asioista vastaaville komission jäsenille monia kysymyksiä ja tarkastella asioiden todellista tilaa.
Koheesiopolitiikan ohella ongelmia tuottaa myös yhteisön ulkopuolelle suunnattu tuki sekä kehitys- ja laajentumisasiat, toisin sanoen koko YK:lle kanavoitu rahoituspaketti. Jälleen kerran sain lukea tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksesta, että YK ei ole antanut tuomioistuimen - eikä muidenkaan organisaatioiden - käyttöön riittäviä tai minkäänlaisia tietoja tileistään. Tämä tarkoittaa todellisuudessa sitä, että valtaosaa YK:lle kanavoiduista eurooppalaisista varoista ei voida valvoa asianmukaisesti.
Kolmas ratkaistava ongelma on koko yhteishallintojärjestelmä. Kuten yleisesittelijä totesi, 80 prosenttia kaikista EU:n varoista käytetään jäsenvaltioiden ja komission yhteishallintojärjestelmän puitteissa. Meidän on jälleen kerran painostettava erityisesti jäsenvaltioiden valtiovarainministereitä, jotta he kantaisivat vastuunsa ja antaisivat ilmoituksen, jossa todetaan, että he ovat tehneet työnsä asianmukaisesti, että heidän hallituksensa on käyttänyt varat oikein ja että varojen käyttöä on valvottu.
Olen itse vastuussa omista varoista talousarvion valvontavaliokunnassa. Arvonlisäveroasia aiheuttaa minulle päänvaivaa edelleen. Me olemme julkaisseet asiasta useita mietintöjä jo parlamentin viime toimikauden aikana. Arvioiden mukaan EU:ssa tehtyjen arvonlisäpetosten kokonaisarvo on 80-100 miljardia euroa. Myös tilintarkastustuomioistuin on kommentoinut tätä useaan otteeseen. Sen vuoksi tämä asia ansaitsee mielestäni vastuuvapausmenettelyssä erityishuomion.
Haluan lopuksi mainita vielä muiden elinten vastuuvapaudesta. Toimin parlamentin vastuuvapausmenettelyn esittelijänä. Tässä yhteydessä julkiset hankintamenettelyt, joissa on ilmiselviä ongelmia, tulisi mielestäni nostaa asialistan kärkeen. Neuvoston vastuuvapauden osalta haluan mainita, että me myönsimme sen aiemmin tällä viikolla. Myös tässä tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa nostetaan neuvoston kohdalla esiin joitain hyvin kielteisiä näkökohtia. Meidän on mielestäni painostettava neuvostoa jatkuvasti antamaan tilinsä käyttöömme, jotta Euroopan parlamentti voisi tehokkaasti valvoa myös tällaista... (puhuja siirtyi pois mikrofonin äärestä).
Ryszard Czarnecki
Arvoisa puhemies, tämänpäiväinen keskustelu on yksi tärkeimmistä Euroopan parlamentissa käytävistä keskusteluista, sillä meidän äänestäjämme, veronmaksajat ja EU:n jäsenvaltioiden kansalaiset ovat hyvin kiinnostuneita EU:n elinten ja erityisesti komission toiminnan avoimuudesta. Toisaalta tämä on perustelu euroskeptikoille ja toisaalta me tiedämme, että tällä alalla on viime vuosina havaittu useita säännönvastaisuuksia. Haluan muistuttaa teitä tilanteesta, joka vallitsi vuoden 1999 lopulla ja vuoden 2000 alussa, kun tilintarkastustuomioistuin julkaisi Euroopan komissiosta murskaavaa kritiikkiä, joka oli tuolloin täysin perusteltua. Tällä alalla on sittemmin tapahtunut selvää kehitystä, mutta haluan kuitenkin muistuttaa teitä tämän keskustelun tärkeydestä, sillä jos me haluamme kasvattaa Euroopan unionin ja EU:n elinten uskottavuutta, niin meidän on ehdottomasti kiinnitettävä huomiota avoimuuden periaatteeseen. Jos EU:n uskottavuus kärsi viime viikolla tavasta, jolla sen korkeimmat johtajat valittiin, niin tuo uskottavuus voidaan palauttaa juuri tämänkaltaisilla keskusteluilla.
Toivon todella, että presidentti Caldeira voisi selventää erästä seikkaa. Hän puhui kuudesta valtiosta, jotka toimittavat tietoja väärällä tavalla, ja mainitsi kaksi suurta valtiota, Puolan ja Yhdistyneen kuningaskunnan. On varmastikin perusteltua pyytää, että antaisitte näistä säännönvastaisuuksista tarkempia tietoja.
Haluan korostaa, että ennakkomaksut ovat erittäin myönteinen kehitysaskel, mutta niihin liittyy myös eräs heikkous, sillä hallitukset käyttävät näitä varoja todellisuudessa usein vaaleihin liittyviin tarkoituksiin.
Søren Bo Søndergaard
Arvoisa puhemies, haluan heti alkuun sanoa olevani tyytyväinen siihen, että EU:n varoista tehtävien säännönvastaisten maksujen määrä on vähentynyt. Tämä on luonnollisesti hyvä asia. Samalla kuitenkin on todettu, että koheesiopolitiikan kohdalla on valtavia ongelmia, ja koheesiopolitiikka on talousarvion toiseksi tärkein alue; sen kokonaisarvo vuonna 2008 oli 36,6 miljardia euroa. Vähintään 11:tä prosenttia hyväksytystä määrästä ei olisi pitänyt korvata. Tämä on erittäin merkittävä ongelma tavallisille eurooppalaisille veronmaksajille. Tämä on valtava ongelma. Miten ihmeessä on selitettävissä se, että vuosi vuoden jälkeen - ja tässä yhteydessä on todella kyse monista peräkkäisistä vuosista - miljardeja kruunuja maksetaan sääntöjen vastaisesti tai kenties jopa täysin vilpillisesti?
Tilintarkastustuomioistuin keskittyy suosituksissaan valvontajärjestelmien parantamiseen ja sääntöjen yksinkertaistamiseen, mikä on hyvä asia. Meidän on kuitenkin kysyttävä, voidaanko näin laajamittaista tuhlausta rajoittaa pelkän valvonnan ja sääntöjen yksinkertaistamisen avulla vai onko kyse pikemminkin perustavanlaatuisista rakenteellisista ongelmista. Meidän ryhmämme uskoo yhteisvastuuseen. Me kannatamme varojen uudelleen jakamista rikkaimmilta alueilta ja valtioilta köyhimmille sekä EU:n sisällä että kansainvälisesti. Kertomusta lukiessa täytyy kuitenkin kysyä itseltään, onko EU:n tapa jakaa varoja oikea. Onko tehokasta, että jokainen valtio suorittaa maksuja järjestelmään, joka sitten myöntää tukia yksittäisten valtioiden heikoimmille osille ottaen huomioon, että tuen maksamisesta huolehtivat kaikkein rikkaimmat valtiot? Jokainen tietää, että mitä pidempi matka on, sitä suuremmat ovat mahdollisuudet, että jotain hukkuu matkan varrella. Sen vuoksi meidän täytyy ryhtyä keskustelemaan EU:n rahavirtojen liikkumisen pääperiaatteista.
Marta Andreasen
EFD-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, kokeneena kirjanpitäjänä en valitettavasti voi jakaa muiden jäsenten innostusta tilintarkastajien lausumasta.
Tilintarkastajien kertomus vuoden 2008 tileistä ei todista merkittävästä edistyksestä. 10 vuotta Santerin komission eron ja monien uudistuslupausten jälkeen EU:n varoja käytetään yhä holtittomasti. Tilintarkastajat toteavat, että tilit ovat riittävät, mutta eivät kuitenkaan voi sanoa niiden olevan oikeat. Tilintarkastajien olisikin vaikea väittää niitä oikeiksi, sillä he toteavat pitävänsä taloudellisten tietojen laatua kyseenalaisena.
Kertomuksesta käy ilmi, että 10 vuotta hallinnollisen uudistuksen käynnistämisen jälkeen Euroopan komissiolla ei ole yhteistä kirjanpitojärjestelmää, vaan pääosastot syöttävät maksut paikallisiin järjestelmiinsä, joista Euroopan komission pääkirjanpitäjä ei ole edes hyväksynyt kaikkia. Laillisuuden ja asianmukaisuuden osalta tilintarkastajat hyväksyivät vain 9 prosenttia vuoden 2008 menoista, mikä vastaa aiempien vuosien lukuja. He antavat kielteisen lausuman 43 prosentille talousarviosta - osalle, joka koskee koheesiorahastoja, tutkimusta, energiaa ja liikennettä, ulkoista apua sekä kehitys- ja laajentumisasioita. Ylijääville 48 prosentille he antavat huomautuksia sisältävän lausuman.
Yksityisyrityksessä vastaavanlainen kertomus johtaisi tilintarkastuslautakunnan eroamiseen ja yrityksen konkurssiin, mutta täällä kukaan ei näytä olevan huolissaan. Tilintarkastajat ovat jopa todenneet, että 1,5 miljardin suuruista summaa ei olisi pitänyt maksaa.
Ensimmäinen perustelu, jonka tässä tilanteessa kuulee, on se, että tilintarkastajat eivät syytä ketään petoksesta, vaan kyse on ainoastaan virheistä. Puolustajat sanovat, että petos edellyttää rikollista tarkoitusta, ja meidän on todistettava tämä ja sitten soitettava paikalle poliisit.
Toinen yleinen perustelu on se, että säännöt ovat liian monimutkaisia. Tätä on väitetty jo vuosia, mutta säännöt eivät ole muuttuneet. Pitäisikö meidän siis syyttää Euroopan komissiota siitä, että se pitää voimassa sääntöjä, jotka edesauttavat virheiden tekemistä?
Kolmas perustelu on se, että virheistä pitäisi syyttää jäsenvaltioita. Perussopimuksissa todetaan yksiselitteisesti, että Euroopan komissio on vastuussa Euroopan unionin varainhoidosta, ja se itse asiassa on ainoa elin, joka voi keskeyttää maksut, jos se ei saa riittäviä todisteita varojen asianmukaisesta käytöstä.
Tosiasia on se, että nämä virheet tarkoittavat veronmaksajien rahojen väärinkäyttöä. Mutta rehellisesti sanottuna, kukaan ei välitä siitä. Kysehän on vain veronmaksajien rahoista. Ne ovat vain asuntolainansa ja lastensa koulutusmenojen kanssa kamppailevien ihmisten rahoja. Eikä tämä riitä. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamien 116 miljardin euron lisäksi EU:n kirstusta katosi vuonna 2008 40 miljardia euroa. 35 prosenttia talousarviosta on piilotettu tasetiliin otsikon "Ennakkomaksut" alle. Tilintarkastajat eivät tiedä kertoa eurooppalaisille veronmaksajille, onko nämä varat käytetty oikein.
Nämä ylimääräiset ennakkomaksut on tehty juuri niillä aloilla, joilta tilintarkastustuomioistuin löysi eniten virheitä. Kuinka pitkään Euroopan parlamentti aikoo katsella sivusta veronmaksajien rahojen väärinkäyttöä?
Daniël van der Stoep
(NL) Arvoisa puhemies, haluan Alankomaiden vapauspuolueen puolesta kiittää tilintarkastustuomioistuimen presidenttiä tuomioistuimen vuoden 2008 kertomuksesta.
Tämän kertomuksen ansiosta me tiedämme nyt, että noin 11:tä prosenttia koheesiorahaston vuoden 2008 varoista ei olisi pitänyt käyttää lainkaan. 4 miljardia euroa on näin ollen kadonnut kuin tuhka tuuleen. Neuvosto, komissio ja - muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta - myös Euroopan parlamentti yrittävät lakaista asian maton alle. Puolueeni pitää tällaista halpamaisena.
Haluaisin tietää, mitä komissio aikoo tehdä tilanteen korjaamiseksi. Miten komissio aikoo varmistaa, että nämä 4 miljardia euroa palautetaan? Aikooko se esimerkiksi pyytää niitä jäsenvaltioita, joiden ei olisi pitänyt käyttää näitä rahoja, maksamaan ne takaisin? Jos se ei aio, niin miksi ei?
Haluaisin myös kuulla Euroopan tilintarkastustuomioistuimelta, tutkiiko se komission varainhoidon avoimuuden nimissä myös kaikki Euroopan komission jäsenten antamat lausumat. Jos vastaus on myöntävä, voiko tuomioistuin toimittaa nämä lausumat parlamentille, ja jos ei voi, niin miksi ei? Toivon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vastaavan näihin kysymyksiin.
Jan Olbrycht
(PL) Arvoisa puhemies, keskustelu hyväksymisäänestyksestä on vuosi vuodelta mielenkiintoisempi, kun parlamentin jäsenet porautuvat yhä syvemmälle yksityiskohtiin. Tässä keskustelussa on tärkeää varmistaa tosiseikat, sen jälkeen esittää näiden seikkojen taustalla olevat syyt ja lopuksi tehdä johtopäätökset.
Tosiseikkojen osalta me parlamentin jäsenet voimme mielenkiinnolla tarkastella tilintarkastustuomioistuimen käyttämiä menetelmiä. Sitäkin mielenkiintoisempaa on kuitenkin se, että Euroopan komissio ei yhdy tilintarkastustuomioistuimen analyysiin tilanteesta. Me haluamme tämän keskustelun aikana selventää komission ja tilintarkastustuomioistuimen välisiä näkemyseroja. Sen lisäksi on hyvin tärkeää tutkia, onko kyse erehdyksistä, epätarkkuuksista vai rikoksista. Kaiken niputtaminen yhteen vaikeuttaa tilanteen tarkastelua ja sotkee keskustelun siitä, tuleeko meidän ryhtyä oikaisemaan erehdyksiä vai kutsua paikalle poliisit.
Syiden selittämisen osalta haluan kiinnittää kaikkien huomion siihen, että vuosikertomus osoittaa julkisessa hankintajärjestelmässä olevan vakavia ongelmia. Tässä yhteydessä kyse ei ole vain maksusuorituksista, vaan meidän on myös selitettävä ja yksinkertaistettava julkisiin hankintoihin liittyviä seikkoja.
Haluan vielä sanoa muutaman sanan johtopäätöksistä. Johtopäätöksiä on hyvin monenlaisia. Me voimme tehdä johtopäätöksiä, jotka koskevat valvontamenetelmiä ja vastuullisuutta, mutta myös tulevia politiikkoja. Nämä ovat johtopäätöksistä helpoimpia. On helppoa päätellä, että koska rahoja käytetään väärin ja koska tietyllä alalla on yhä ongelmia, niin paras ratkaisu on vähentää rahoitusta tällä politiikan alalla. Meidän tulee suhtautua tällaisiin johtopäätöksiin hyvin varovaisesti, sillä rahoituksen valvonta, politiikan vaikuttavuuden valvonta ja EU:n toiminnan tulevista linjoista päättäminen ovat kolme eri asiaa.
Inés Ayala Sender
(ES) Arvoisa puhemies, haluan aluksi kiittää presidentti Vítor da Silva Caldeiraa erityisesti tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen esittelemisestä. Tuomioistuimen vuosikertomus ei ole enää vain väline, jolla voi lietsoa skandaaleja ja vihamielisyyttä EU:ta kohtaan, vaan siitä on muodostunut erittäin rakentava asiakirja, joka antaa selkeitä ja motivoivia viestejä EU:n elinten ja jäsenvaltioiden kehitysmahdollisuuksista ja ehdottaa tarpeellisia työkaluja tämän kehityksen toteuttamiseen.
Tämä muutos on saatu aikaan uhraamatta tilintarkastustuomioistuimen yhä kasvavaa täsmällisyyttä ja ammattimaisuutta. Lisäksi tuomioistuin on itse ensimmäisenä ryhtynyt soveltamaan presidentti da Silva Caldeiran esittämiä periaatteita. Olen saanut olla talousarvion valvontavaliokunnan jäsenenä erittäin tärkeänä aikana ja kiitän teitä tekemistänne muutoksista, sillä niistä on meille suuresti apua.
Haluan luonnollisesti kiittää myös komission jäsen Kallasta siitä, että hän viisaasti kuunteli talousarvion valvontavaliokunnassa ilmaistuja Euroopan parlamentin vaatimuksia, mikä ei ollut helppo tehtävä. Varainhoidon valvontajärjestelmä kehittyy, ja me voimme vain toivoa, että sitä laajennetaan ja syvennetään.
Yhdyn hetki sitten esitettyyn näkemykseen, jonka mukaan me olemme saaneet kautta aikain parhaan tarkastuslausuman. Tilintarkastustuomioistuimella, komissiolla ja parlamentilla on toki jo aihetta onnitella itseään, mutta meillä on vielä pitkä tie edessämme.
Kertomuksessa on esimerkiksi edelleen huolestuttavia tilintarkastustuomioistuimen ja komission välisiä ristiriitaisuuksia, jotka koskevat varsin merkittävää alaa eli budjettitukea sekä sopeutumista kansallisiin uudistussuunnitelmiin.
Toinen huolestuttava seikka tänä vuonna on Euroopan kehitysrahaston kolmannen pilarin, organisaatioiden kanssa yhteistyössä toteutetun hallinnoinnin, valvonta. Kollegani YK:sta, Afrikan unionista ja muista organisaatioista ovat jo puhuneet tästä. Tämä merkitsee 6-7:ää prosenttia EKR:sta. Meidän on tietenkin otettava käyttöön tai löydettävä tehokkaita keinoja, joilla voidaan tehdä loppu tällaisesta sietämättömästä avoimuuden puutteesta.
Henkilöstön osalta täytyy sanoa, että vaihtuvuus on jälleen kerran liian suurta ja väliaikaisia työntekijöitä on liikaa. Sen vuoksi jatkuvuus, joka on tämäntyyppisille ohjelmille hyvin tärkeää, katoaa. Lisäksi valtuuskuntien valvonta ei ole riittävän systemaattista. Tämän ohella tilintarkastustuomioistuin on tuonut esiin merkittäviä virheitä sekä lukuisia virheitä, jotka eivät ole mitattavissa kvantitatiivisesti. Näihin on puututtava.
Pidämme kuitenkin lupaavina komission ja tilintarkastustuomioistuimen yhteisiä pyrkimyksiä hyväksyttävän virhemarginaalin määrittelemiseksi. Tämä on mielestämme oikea suunta.
Jorgo Chatzimarkakis
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Kallas, arvoisa presidentti Caldeira, näen tilintarkastustuomioistuimen esittelemässä EU:n talousarvion vuosikertomuksessa sekä myönteisiä että kielteisiä puolia. Haluan ensiksi kiittää tilintarkastustuomioistuinta selkeästä sekä aiempaa rohkeammasta ja poliittisemmasta kertomuksesta, joka on meidän kannaltamme helppotajuisempi.
Myönteisiin seikkoihin kuuluu talousarvion toteuttaminen kokonaisuutena. Siinä on tapahtunut kehitystä aiempiin vuosiin nähden. Tämä on ennen kaikkea seurausta parannuksista maataloutta ja luonnonvaroja koskevassa varainhallinnossa, joka on aiheuttanut meille eniten päänvaivaa kuluneina vuosina.
Tuomioistuimen lausuma on ensimmäistä kertaa myönteinen, ja se on hyvä uutinen. Kertomuksessa korostuu se, että kun varojen valvonnasta ja jakamisesta vastaa EU itse, talousarviota toteutetaan asianmukaisesti. Toteutuksen tehokkuus on sitten toinen asia. Haluan onnitella komission jäsen Kallasta tässä suhteessa. Nämä huomattavat parannukset ovat tapahtuneet teidän ansiostanne ja teidän virkakautenne aikana. Onnittelut!
Nyt on kuitenkin erityisesti jäsenvaltioiden vastuulla kehittää valvontajärjestelmiään. Jos EU:n talousarvion toteuttamisessa on yhä arvostelun aihetta, kyse ei ole - kuten olemme nyt nähneet - EU-tason ongelmista, vaan jäsenvaltioiden ongelmista. Ongelma piilee tässä. Koheesiopolitiikka, jonka toteuttamisesta huolehtivat jäsenvaltiot ja joka saa noin kolmasosan varoista, on ongelmallisin ala. Teidän mukaanne 11 prosenttia maksuista on sääntöjen vastaisia, ja sitoutumattoman jäsenen mukaan luku on 4 miljardia euroa. Tämä ei pidä paikkaansa. Oikea luku on yli 2,5 miljardia euroa, ja te totesitte yksiselitteisesti tämän olevan veronmaksajien rahoja, joita ei olisi pitänyt käyttää. Meidän on sanottava tämä hyvin selvästi ja meidän on otettava käyttöön selkeitä valvontatoimia.
Tästä seuraa kuitenkin, että Euroopan komission on myös jatkossa painostettava jäsenvaltioita. Me tuemme teitä tässä asiassa, arvoisa komission jäsen Kallas. Meidän on nimettävä syylliset julkisesti. Meidän on saatettava tuhlailevat jäsenvaltiot, joita on edelleen, julkisesti häpeään sekä kuvattava tilanne selvästi.
Johtopäätös tästä kokonaisuudesta on se, että säännöksiä on yksinkertaistettava. Me haluamme tukea teitä tässä pyrkimyksessä, mutta haluamme myös esittää yhden lisätoivomuksen. Meidän on panostettava aiempaa enemmän paitsi säännönmukaisuuteen, myös vaikuttavuuteen, jotta veronmaksajien varat käytetään varmasti asianmukaisesti.
Reinhard Bütikofer
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, haluan viitata tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen 7 lukuun, joka koskee tutkimusta, energiaa ja liikennettä.
Haluan ensin kiittää tilintarkastustuomioistuinta sen tekemästä perusteellisesta työstä. 7 luvusta käy kuitenkin selvästi ilmi, että tilintarkastustuomioistuin ei voi antaa vuosikertomuksessaan hyviä arvosanoja tutkimuksen, energian ja liikenteen alasta. Tämän alan menot ovat yli 9 miljardia euroa. Tilintarkastustuomioistuimen arvion mukaan virhetaso on 2-5 prosenttia. Tämän laskelman perusteella 180-450 miljoonaa euroa olisi siis käytetty väärin. Tilintarkastustuomioistuin pitää tätä päätelmissään "osittain vaikuttavana", mikä nähdäkseni vastaa korkeintaan tyydyttävää kouluarvosanaa. Pidän kummallisena, että komissio ei katso tarpeelliseksi esittää tästä lausuntoa. Komission vaikeneminen kertoo mielestäni paljon.
Tilintarkastustuomioistuin toteaa suosituksissaan, että komission pitäisi myös jatkossa pyrkiä yksinkertaistamaan rahoitusasetuksia. Olen samaa mieltä. Asiasta vastaava valiokunta on käynyt saman suuntaisia keskusteluita. En yhdy kuitenkaan näkemykseen, jonka mukaan komissio antaessaan lausuntonsa tilintarkastustuomioistuimen suosituksesta kääntäisi tämän suosituksen päälaelleen. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että säännösten yksinkertaistamisen lisäksi on pyrittävä myös kehittämään kustannustehokasta valvontaa, jolla pystytään varmistamaan varojen asianmukainen käyttö. Komissio sen sijaan sanoo haluavansa kustannustehokasta valvontaa ja viittaa hyväksyttävään virheriskiin, joka on otettava huomioon alusta lähtien. Tämä ei ole järkevää veronmaksajien varojen käyttöä. Komission tulisi harkita sanojaan uudelleen, ja Euroopan parlamentin tulisi tukea tilintarkastustuomioistuimen erinomaisen tärkeää toimintaa.
Kay Swinburne
(EN) Arvoisa puhemies, olen tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen kertomukseen. Olen tyytyväinen myös puhtaisiin tileihin, joista EU ensimmäistä kertaa on suoriutunut ilman kielteistä kertomusta etenkin, kun niin monien vuosien ajan olemme taistelleet tämän tärkeän prosessin ja tehtävän kanssa tavalla, joka olisi saanut minkä tahansa yksityisyrityksen rikkomaan monia EU-direktiivejä.
Haluan kuitenkin käsitellä erityisesti yhtä aluetta, jolla on yhä huomattavia puutteita, nimittäin rakenne- ja koheesiorahastoja. Komissio kenties pitää suurena saavutuksena sitä, että vain 11 prosenttia talousarvion suurimmasta alueesta - koheesiopolitiikan varoista - sisältää virheitä. Itse pidän järkyttävänä tilintarkastustuomioistuimen arviota, jonka mukaan lähes 5:ttä miljardia euroa 46 miljardin määrärahoista ei olisi pitänyt lainkaan maksaa.
Voin sanoa, että kotialueeni Wales, joka saa rakennerahaston varoja tuosta 46 miljardin euron potista, olisi hyvin voinut käyttää nuo ylimääräiset 5 miljardia euroa ja pitää siitä kirjanpitoa. Wales ei ole joutunut palauttamaan yhtään varoja väärinkäytösten vuoksi, vaikka Yhdistynyt kuningaskunta kokonaisuutena on saanut moitteita terveysalasta.
Virheet tapahtuvat ilmeisesti toteuttavien elinten tasolla. Sen vuoksi pyydän, että Euroopan parlamentti ja komissio kehottaisivat yksittäisiä jäsenvaltioita toteuttamaan perusteelliset tilintarkastukset saamiensa varojen käytöstä. Walesissa paikallishallinto (Welsh Assembly Government) hallinnoi eri elinten välityksellä EU:n rakenne- ja koheesiorahastojen varoja. Näin ollen virallisen tilintarkastuksen toteuttaminen ei olisi liian työlästä.
Kuitenkin hankkeet, joita EU rahoitti seitsemisen vuotta sitten, ovat vasta nyt tilintarkastustuomioistuimen tarkastelussa. En oikein tiedä, mitä tällä saavutetaan. Me tarvitsemme jokavuotista samanaikaista arviointia, jossa voidaan havaita virheet ja taata tiukkojen standardien noudattaminen.
Kun veronmaksajien rahat ovat kyseessä, kuten ne ovat kautta EU:n alueellisten määrärahojen tapauksessa, kirjanpitovelvollisuuden suhteen ei voida koskaan olla liian tiukkoja.
Cornelis de Jong
(NL) Haluan sanoa muutaman sanan Euroopan komission ulkosuhteita koskevista menoista. Tilintarkastustuomioistuimen mukaan tällä alalla tehtiin vuonna 2008 enemmän virheitä kuin vuonna 2007, ja näitä virheitä löytyi kaikilta ulkopolitiikan aloilta.
Pidän hälyttävänä sitä, että hankkeiden hankintojen yhteydessä tapahtuu paljon virheitä. Komissio pitää silmällä jäsenvaltioiden hankintamenettelyitä. Tämän vuoksi saan säännöllisin väliajoin avunpyyntöjä kuntien ja läänien edustajilta, jotka valittavat menettelyiden monimutkaisuutta ja vaikeatajuisuutta.
He pelkäävät toimivansa väärin komission silmissä. Mikä komissio on valvomaan paikallisviranomaisia, jos se itse kerta toisensa jälkeen syyllistyy virheisiin omien hankkeidensa hankintamenettelyissä? Mikä on komission jäsenen oma kanta tähän asiaan?
Komissio esiintyy mielellään 28. lahjoittajana. En oikein tiedä, kuinka vaikuttavaa tämä on. Mielestäni on myös valitettavaa, että tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa, joka muuten on erinomainen, ei ole yksityiskohtaisia tietoja vaikuttavuudesta, ja että tätä aihetta käsitellään eri kertomuksissa vain sattumanvaraisesti. Olisiko tiedot politiikan vaikuttavuudesta mahdollista sisällyttää tuleviin kertomuksiin?
Luin kertomuksesta esimerkiksi, että maksuehtojen noudattamisen valvonta on talousarviotuen osalta riittämätöntä. Komissio on toisin sanoen jaellut valtioille rahaa suorittamatta tarvittavaa valvontaa. Minkälaisia ehtoja komissio itse asiassa asettaa? Haluaisin tietää myös missä määrin komissio mittaa sitä, auttaako budjettituki valtioiden kehittymistä todellisuudessa? En löytänyt kertomuksesta minkäänlaista mainintaa tästä, eikä siellä ollut myöskään viitteitä omaksutusta lähestymistavasta.
Yleisemmällä tasolla haluan todeta, että lukiessani kuinka huolimattomasti komissio käyttää sille kohdennettuja varoja, mietin todella, olisiko kehitysmenot parempi antaa jäsenvaltioiden omiin käsiin. On selvää, että komissio ei ole kiinnittänyt juurikaan huomiota tilintarkastustuomioistuimen suosituksiin. Sen vuoksi haluan kysyä tuomioistuimen presidentiltä, eikö ole masentavaa vuosi toisensa jälkeen todeta, että komissio ei ole edelleenkään saanut asioitaan järjestykseen tässä suhteessa.
Bastiaan Belder
(NL) Euroopan tilintarkastustuomioistuin on havainnut varainhoitovuoden 2008 tileissä monia virheitä, jotka koskevat rakennerahastoja, aluekehitystä ja tutkimusohjelmaa. Virheiden määrä johtuu siitä, että avustuksia koskevia sääntöjä on liikaa ja ne ovat liian monimutkaisia.
Euroopan tilintarkastustuomioistuin korostaa sääntöjen yksinkertaistamisen tärkeyttä ja on siinä aivan oikeassa. Ryhmä viranomaisia neljästä jäsenvaltiosta jätti Euroopan komission puheenjohtajalle lokakuussa lausunnon EU:n sääntöjen aiheuttaman paineen lieventämisestä. He kehottivat perustamaan ulkoisen, riippumattoman toimikunnan, jonka tehtävänä olisi vähentää sääntöjen aiheuttamaa painetta EU:n tasolla. Tämä on askel oikeaan suuntaan lainsäädäntöstrategian parantamisessa. Mikä on komission kanta tähän tilanteeseen?
Varainhoidon kehittämisen ei pidä kuitenkaan rajoittua vain sääntöjen yksinkertaistamiseen. Me tarvitsemme myös parempaa valvontaa. Euroopan komission ja jäsenvaltioiden on laadittava toimintasuunnitelma valvonnan kehittämiseksi. Kansalliset hallinnointia koskevat ilmoitukset ensinnäkin, niiden pitäisi johtaa Euroopan antamaan myönteiseen tarkastuslausumaan. Katsooko Euroopan tilintarkastustuomioistuin, että tällainen toimintasuunnitelma voisi olla tehokas varainhoidon kehittämisväline? Mielestäni tällainen toimintasuunnitelma voisi antaa varainhoidolle sen poliittisen painoarvon, jota se kipeästi tarvitsee. Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, tavoitteenahan on lopulta vain varmistaa, että EU:n menot päätyvät oikealla hetkellä oikeaan paikkaan.
Philip Claeys
(NL) Euroopan tilintarkastustuomioistuimen uusin vuosikertomus kertoo jälleen hämmentävää tarinaa siitä, miten Euroopan unioni käsittelee eurooppalaisten veronmaksajien rahoja. Tilintarkastustuomioistuin osoittaa realistisin otoksin, että kaudella 2000-2006 noin 11:tä prosenttia koheesiorahaston 36,6 miljardin euron kokonaissummasta ei olisi pitänyt käyttää. Tämä tarkoittaa, että avustuksia on jaettu virheellisesti yli 4 miljardin euron arvosta.
Belgian osalta tilintarkastustuomioistuin toteaa, että suuri osa Vallonian alueella ja erityisesti Hainautissa käytetyistä varoista on käytetty väärin. Tämä itse asiassa vahvistaa sen, mitä eräs Euroopan parlamentin jäsen totesi tässä salissa muutama kuukausi ennen Euroopan parlamentin viime vaaleja. Hän totesi, että EU:n avustukset eivät olleet saaneet aikaan suunniteltua vaikutusta Valloniassa erityisesti verrattaessa muihin eurooppalaisiin alueisiin. Hän lisäsi vielä, että tästä tilanteesta vastuussa on paitsi Vallonian alue, myös Euroopan unioni, joka viime kädessä hyväksyy avustuksia saavat hankkeet.
Tällä hetkellä useimmat rahansiirrot ovat kaikkea muuta kuin välittömiä, ne kulkevat monen välikäden kautta. Meidän on puututtava ennen kaikkea tähän ongelmaan. Sen lisäksi meidän on luonnollisesti myös parannettava valvontajärjestelmiä.
Jean-Pierre Audy
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa tilintarkastustuomioistuimen presidentti, arvoisa komission varapuheenjohtaja, haluan kiittää teitä, presidentti Caldeira, tästä erittäin laadukkaasta kertomuksesta ja teitä, komission jäsen Kallas tekemästänne työstä. Haluan samalla onnitella teitä uudesta nimityksestänne Euroopan komissiossa. Olemme siihen varsin tyytyväisiä.
Tilintarkastustuomioistuin on antanut vuoden 2008 tilinpäätöksestä viime vuoden tavoin varauksettoman myönteisen tarkastuslausuman. Haluan onnitella tilinpitäjää, Philippe Tavernea, sekä hänen edeltäjäänsä, Brian Graytä. Samalla kuitenkin haluan toistaa pitäväni edelleen hämmentävänä sitä, että oma pääoma on 47 miljardia euroa miinuksella. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että me emme ole huomioineet vaatimuksia, joita meillä on jäsenvaltioita kohtaan niiden henkilökunnan eläkkeitä koskevien sitoumusten perusteella. Haluan muistuttaa, että niiden kokonaissumma 31. joulukuuta 2008 on 38 miljardia euroa, mikä merkitsee 4 miljardin euron vuosittaista lisäystä.
Pyytäisin teitä, presidentti Caldeira, kertomaan parlamentille, onko tuomioistuimen tarkastuslausuma tilien perustana olevien toimien osalta myönteinen vai kielteinen. Tuomioistuimen lausuma on jaettu viiteen kohtaan, jossa lausumat esitetään poliittisten ryhmien mukaan. En oikein osaa erottaa sitä perussopimuksen 248 artiklan mukaisesta tarkastuslausumasta. Samassa artiklassa todetaan myös, että tuomioistuin voi esittää erillisiä arvioita kustakin yhteisön toiminnan keskeisestä alueesta.
Koheesiopolitiikan menoja lukuun ottamatta huomautukset ovat sisällöltään myönteisiä. Koheesiopolitiikan menoissa on liikaa virheitä. Haluaisin kysyä teiltä myös, pidättekö kyselyiden lukumäärää riittävänä lausumanne laatimiseen. Esimerkiksi sosiaalirahaston kohdalla kyselyitä on tehty 49, mikä edustaa tuhansia tapahtumia. Suurimmat ongelmat piilevät kuitenkin jäsenvaltioiden kanssa toteutettavassa yhteisessä hallinnoinnissa ja siinä, että aivan liian suuri osa virheistä johtuu EU:n varainhoidon monimutkaisuudesta.
Päätän puheenvuoroni yhteisestä hallinnoinnista ja tilintarkastusketjusta ja haluan toistaa ehdotukseni kansallisten tilintarkastustuomioistuinten sisällyttämisestä menettelyyn aiempaa tiiviimmin, sillä neuvoston päätöksen mukaan me emme tule saamaan hallituksilta kansallisia lausumia. Arvoisa presidentti Caldeira, Lissabonin sopimuksen 287 artiklan 3 kohdassa teille annetaan valtuudet lähestyä kansallisia tilintarkastustuomioistuimia. Haluan muistuttaa teitä vielä kerran tästä ehdotuksesta.
Jens Geier
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Kallas, arvoisa presidentti Caldeira, hyvät parlamentin jäsenet, haluan ensiksi kiittää teitä, presidentti Caldeira, johdantopuheenvuorostanne. Haluan myös kiittää teitä ja tilintarkastustuomioistuimen jäseniä laatimastanne kertomuksesta. Euroopan parlamentti perehtyy tarjoamiinne tietoihin tarkasti ja ryhtyy tarvittaviin toimiin lähikuukausina. Pidin erittäin myönteisenä sitä, että maatalouspolitiikan aiemmin niin korkea virhetaso on laskenut. Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen luettuani minusta kuitenkin vaikuttaa, että jäljelle jääneistä sääntöjenvastaisuuksista on vastuussa suurelta osin yksi ainoa jäsenvaltio, nimittäin Romania. Näyttää siltä, että meidän on panostettava enemmän henkilöstön kouluttamiseen ja valvontajärjestelmän oikeaan täytäntöönpanoon uusissa jäsenvaltioissa, jos mahdollista jo ennen niiden liittymistä.
Euroopan rakennerahasto, johon aiemmissa puheenvuoroissa on jo useasti viitattu, on toinen huolenaihe. On totta, että sääntöjenvastaisten maksujen määrä on laskenut edellisvuoteen verrattuna. Avustusten maksaminen säännönmukaisella tavalla tuottaa kuitenkin edelleen valtavia ongelmia. Haluan muistuttaa euroskeptisiä jäseniä siitä, että puheena oleva 11 prosentin osuus viittaa maksujen yhteissummaan eikä koko talousarvioon. Kyse on siis 2,7 miljardista eurosta, ei 5 miljardista. Myönnän, että tässäkin on toki 2,7 miljardia liikaa, mutta totuuden nimissä meidän on puhuttava oikeista luvuista.
Säännönvastaisuudet johtuvat pääasiassa liiallisista maksuista ja varojen väärästä käytöstä. Jos Euroopan sosiaalirahaston rahoja esimerkiksi käytetään julkisen viranomaisen palkan maksamiseen tai jos Euroopan aluekehitysrahaston rahoja käytetään rakennustontin ostamiseen, niin asianomaisilla henkilöillä ei ilmeisestikään ole riittävästi tietoa avustusvarojen oikeasta käytöstä tai jäsenvaltioilla ei ole tarvittavaa tahtoa tai kykyä hallinnoida varoja oikein; ongelma voi olla myös näissä molemmissa.
Hakumenettelyä tarkistettaessa on laadittava selkeitä ja avoimia sääntöjä, jotka ovat nykyistä helppotajuisempia. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että täytäntöönpanoa valvotaan kansallisella tasolla tarkemmin.
On selvää, että eurooppalaisten veronmaksajien rahojen tuhlaaminen tai väärinkäyttö ei ole missään muodossa hyväksyttävää. Toisaalta EU:ta ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kertomusta puolueettomasti tarkasteltaessa ei löydä paljon moitteen sijaa. Se tarjoaa lukuisia lähtökohtia meidän työllemme, jonka tavoitteena on tehdä Euroopasta päivä päivältä parempi ja tehokkaampi. Tältä pohjalta me myönnämme vastuuvapauden Euroopan komissiolle.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Haluan kiittää tilintarkastustuomioistuinta sen kristallin kirkkaasta vuosikertomuksesta. Haluan sen lisäksi kiittää erityisesti komission jäsen Kallasta hänen viime vuosina tekemästään mittavasta työstä. Hän voi mielestäni sanoa saaneensa aikaan huomattavaa edistystä tänä aikana.
Haluan tuoda tästä vuosikertomuksesta esiin kolme seikkaa. Ensimmäinen niistä on se, että suurimmat ongelmat piilevät yhä jäsenvaltioissa. Aluepolitiikan ongelmiin on tänään viitattu jo useita kertoja, ja pidän sitä täysin aiheellisena. Joissain jäsenvaltioissa laaditaan kansallisia ilmoituksia. Haluan sen vuoksi kysyä komissiolta, voisiko se mahdollisesti laatia ehdotuksen näiden ilmoitusten tekemisestä pakolliseksi kaikille Euroopan unionin jäsenvaltioille.
Toinen seikka, jonka haluan ottaa esiin, on EU:n sääntöjen määrä ja monimutkaisuus. Myös tämä ongelma on noussut monissa puheenvuoroissa esiin. Voisimmeko me käynnistää perusteellisen keskustelun siitä, millä tavoin me haluamme käyttää varamme, ja niistä säännöistä, joita tämä edellyttää? Nykyinen järjestelmä perustuu mielestäni liiallisesti epäluuloon luottamuksen sijaan, ja loppujen lopuksi tällainen vain ruokkii säännönvastaisuuksia.
Kolmas seikka on maatalous. On tietenkin erinomaista, että koko maatalousalalle näytetään nyt ensimmäistä kertaa vihreää valoa, mutta meidän ei pidä tyytyä tähän. Suurimmat ongelmat piilevät maatalouden kehittämisessä. Kyse on siis juuri siitä maatalouden alasta, jonka merkitys tulee lähivuosina kasvamaan huomattavasti. Sääntöjen noudattamisen ohella on tärkeää panostaa myös vaikuttavuuteen, sillä me olemme maatalousvarojen käytössä pahasti jäljessä ympäristö- ja luontotavoitteiden saavuttamisen suhteen.
Vicky Ford
(EN) Arvoisa puhemies, EU:n varainhoito aiheuttaa huolta äänestäjilleni ja Yhdistyneen kuningaskunnan asukkaille yleensä. Yhdistynyt kuningaskunta on sentään EU:n talousarvion toiseksi suurin nettorahoittaja, joten muiden jäsenvaltioiden olisi näistä rahoista keskustellessaan hyvä muistaa, että merkittävä osa niistä tulee brittiläisten veronmaksajien taskusta.
Jos brittien ja Brysselin välinen suhde säröilee jostain yksittäisestä syystä, niin siitä syystä, että britit kokevat EU:n käyttävän heidän rahojaan kevytmielisesti. Tämä pätee myös muihin valtioihin. Tässä keskustelussa ei ole kyse vain tileistä, vaan perustavanlaisesta luottamuksen rikkoutumisesta Brysselin toimielinten ja edustamiemme kansalaisten välillä.
Meidän on annettava tilintarkastajien lausumalle sen ansaitsema huomio. Lausuma on toki myönteisempi kuin aiempina vuosina. Kuitenkin, aivan kuten liikemies miettii kaksi kertaa ennen kuin ryhtyy tekemään kauppaa huomautuksia sisältävän lausuman saaneen yrityksen kanssa, niin myös EU:n kansalaiset miettivät kaksi kertaa suhdettaan EU:hun niin kauan kuin huomautuksia riittää.
Me emme voi teeskennellä, että vika olisi tilintarkastajissa. Tilintarkastajat eivät käytä rahaa. Viranomaiset ja hallitukset käyttävät, niin täällä kuin kotivaltioissammekin. Meidän on saatava heidän toimintansa kuntoon.
On kuitenkin muistettava, että edes puhdas lausuma ei itsessään riitä. 18-vuotiaasta lähtien olen joka kuukausi saanut tiliotteen pankiltani. Luvut täsmäävät. Tarkastuslausuma olisi puhdas. Tiedän kuitenkin, että en ole aina käyttänyt rahojani viisaasti.
Jotta me voisimme ansaita edes hiukan kunnioitusta veronmaksajilta kotivaltioissamme, niin meidän on näinä taloudellisesti vaikeina aikoina kohdeltava heidän rahojaan kunnioituksella. Viestini päättäjille, jotka istuvat jäsenvaltioissa ympäri EU:ta ja tässä tarpeettomassa, kalliissa Strasbourgin istuntosalissa, on, että meidän on lopetettava veronmaksajien rahojen tuhlaaminen.
Hans-Peter Martin
(DE) Demokratia tarvitsee vallankumousta! Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, tervetuloa uuteen Lissabonin sopimuksen maailmaan. Tämä on teille erinomainen tilaisuus. Olen seurannut kertomuksianne 11 vuoden ajan Euroopan parlamentista käsin ja sitä ennen toimittajana, ja mielestäni ne ovat pohjimmiltaan kaikki hyvin samankaltaisia. Nyt teillä on kuitenkin tilaisuus katsoa kohti tulevaa. Hyödyntäkää parlamentin ammatillista osaamista ja jäsentäkää tilintarkastustuomioistuimen työ uudella tavalla. Me emme ole täällä tänään vain sattumalta, Søren Bo Søndergaard ja Jorgo Chatzimarkakis, Bart Staes ja omalla puolellani ryhmätoverini Martin Ehrenhauser. Tarkastelkaa muualla käytössä olevia toimivia käytäntöjä. Esimerkiksi Saksassa voidaan arvioida menojen kustannustehokuutta ja järkevyyttä. Myös Itävallassa on toimiva käytäntö. Kehittäkää viitekehys, kenties osana parlamentin valiokunta-aloitteista mietintöä, jossa kuvataan, miten tehtävänne voitaisiin hoitaa paljon paremmin, jotta te voisitte aidosti täyttää velvollisuutenne.
Tamás Deutsch
(HU) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, mielestäni meillä Euroopan parlamentin jäsenillä on jokaista eurooppalaista veronmaksajaa kohtaan velvollisuus valvoa riittävän tarkasti, että heidän verorahojaan käytetään Euroopan unionissa asianmukaisella, perustellulla ja laillisella tavalla. Me olemme tämän velkaa jokaiselle veroja maksavalle EU:n kansalaiselle kansalaisuudesta riippumatta.
Hyvät parlamentin jäsenet, Euroopan tilintarkastustuomioistuin on tehnyt perusteellista ja ammattimaista työtä laatiessaan vuoden 2008 kertomuksen. Haluan sen vuoksi kiittää presidentti Caldeiraa ja jokaista tuomioistuimen jäsentä. Katson myös, että Euroopan tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnan välille on syntynyt hedelmällistä teknistä yhteistyötä, jonka ansiosta parlamentti voi huolehtia valvojan tehtävistään asianmukaisesti. Myös komission jäsen Kallas ansaitsee kiitokset niistä selvistä parannuksista, joita Euroopan komission varainhoidossa on viime vuosina tapahtunut.
Toisaalta yhdyn kuitenkin myös niiden parlamentin jäsenten huomioihin, jotka ovat todenneet tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen sisältävän myönteisten seikkojen ohella myös tyrmistyttäviä ja jopa hälyttäviä kohtia. Meidän on ehdottomasti tuotava esiin muun muassa se seikka, että tilintarkastustuomioistuimen havaintojen mukaan koheesiorahaston varojen käytön virhetaso oli 11 prosenttia. Jotta nämä samat virheet eivät toistuisi ensi kerralla, meidän on mielestäni selvitettävä, kuka on vastuussa mistäkin laiminlyönnistä sekä milloin ja missä ne ovat tapahtuneet. Vain näin me voimme taata, että samat virheet eivät toistu enää uudelleen.
Edit Herczog
(EN) Arvoisa puhemies, kun tapaan äänestäjiäni, vertaan EU:ta usein tietokoneeseen, jossa jäsenvaltiot muodostavat laitteiston, komissio muodostaa ohjelmiston ja parlamentti on todennäköisesti näppäimistö, joka mahdollistaa vuorovaikutuksen. Tässä mielessä tilintarkastustuomioistuimen valvonta vastaa tietokoneen ohjauspaneelia. Tietokonetta ei osteta ohjauspaneelin perusteella, mutta yksikään tietokone ei toimi kovinkaan pitkään ilman kunnollista ohjauspaneelia.
Haluan onnitella tilintarkastustuomioistuinta siitä, että se toimii EU:n asianmukaisena ohjauspaneelina ja kehittää omaa työtään vuosi vuodelta kehottaen samalla myös meitä parantamaan omaa toimintaamme.
Kuuden vuoden kokemuksen jälkeen olen oppinut tilintarkastustuomioistuimen kertomuksista sen, että me teemme usein virheitä ja että meidän pitäisi muistuttaa jäsenvaltioissa toimivia virkaveljiämme heidän velvollisuuksistaan. Kaikkein tärkein viesti minulle on kuitenkin se, että Lissabonin sopimuksen tullessa voimaan meidän on pyrittävä karsimaan monimutkaisuutta, meidän on tarjottava paikallistason varainhoidolle paremmat olosuhteet ja meidän on toimitettava varat ajoissa jäsenvaltioissa oleville hakijoille oli kyse sitten pk-yrityksistä, tutkijoista tai maanviljelijöistä.
Viesti meille on se, että meidän on kehitettävä paikallistason taitoja. Meidän on edelleen karsittava monimutkaisuutta EU:n tasolla. Meidän on pyrittävä kehittämään jäsenvaltioiden tilintarkastusjärjestelmien välistä yhteistyötä ja meidän on tehtävä yhteistyötä jatkossa.
Kiitän teitä tästä viisi vuotta kestäneestä yhteistyöstä.
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Olle Schmidt
(SV) Arvoisa puhemies, haluan kiittää tilintarkastusistuinta sen erinomaista kertomuksesta. Haluan kiittää myös komission jäsen Kallasta - on hyvä, että jatkatte. Brittiläisten jäsenten esittämä arvostelu on aiheellista, mutta lehtitietojen perusteella näyttää siltä, että monet brittiläisetkään päättäjät eivät ole olleet järin rehellisiä rahankäyttönsä suhteen. Tämä ei tietenkään tarkoita, etteikö meidän pitäisi pyrkiä kehittymään, mutta en ole varma, onko jäsenvaltioiden tilanne niin paljon EU:n tilannetta parempi.
Aloilla, joilla EU on suoraan vastuussa talousarviosta, virheet ovat vähäisiä. Ongelmat piilevät jäsenvaltioissa. 2,7 miljardia euroa on tietenkin todella suuri summa. Se on kohtuuttoman suuri summa, eikä sen tuhlaamista voida hyväksyä. Se edustaa merkittävää osaa EU:n talousarviosta, ja jäsenvaltioilla on tässä suhteessa vastuu kannettavanaan. Katson monen jo aiemmin puhuneen parlamentin jäsenen tavoin, että komission pitäisi taata, että valtiot, jotka ovat kieltäytyneet julkaisemasta tilinpäätöksiään ja toimittamasta tilintarkastuskertomusta, joutuvat pyörtämään päätöksensä. Teidän, arvoisa komission jäsen, tai komission - te ette tietenkään tiedä, mitä tehtäviä myöhemmin hoidatte - täytyy varmistaa, että nämä valtiot tekevät parannuksia, jotta jatkossa tiedot voidaan kerätä ja valvonnasta huolehditaan. Tämä on Euroopan veronmaksajien vaatimus. Me tarvitsemme myös parempaa ja tehokkaampaa valvontajärjestelmää, jonka avulla voidaan tuoda esiin esimerkkejä hyvistä käytännöistä.
Jäsen Søndergaard esitti puheenvuoronsa päätteeksi ehdotuksen, joka voisi olla toimiva ratkaisu. Hän kehotti laatimaan täysin uuden talousarviojärjestelmän, joka antaisi jäsenvaltioille paremman mahdollisuuden valvoa kassavirtoja.
(Suosionosoituksia)
Esther de Lange
(NL) Arvoisa puhemies, te tunnette ehkä elokuvan Päiväni murmelina, jossa päähenkilö herää samaan päivään kerta toisensa jälkeen. Tämä on vasta kolmas vuoteni parlamentin jäsenenä, mutta tunnen jo samaistuvani tuon elokuvan päähenkilöön. Tilintarkastustuomioistuin tulee joka vuosi kertomaan meille, että se valitettavasti ei voi antaa meille tarkastuslausumaa, ja joka vuosi Euroopan komissio tekee parhaansa kiillottaakseen jokaista vähäisintäkin toivon pilkahdusta.
Kehitystä on toki tapahtunut esimerkiksi maatalouden alalla, mutta perusongelmat pysyvät. Te voisitte toki nostaa hyväksyttyä virhetasoa Euroopan komission ehdotuksen mukaisesti, mutta se olisi melkeinpä pelin sääntöjen muuttamista omaksi eduksi. Jos pelaajat eivät saa palloa maaliin, valmentaja ei mene suurentamaan maalia, vaan tekee kaikkensa, jotta pelaajat pelaisivat paremmin. Tämä vaatii yhteistyötä. Myönteinen lausuma voidaan saavuttaa vain EU:n ja kansallisten tilintarkastajien yhteistyön ja kansallisten hallinnointia koskevien ilmoitusten kautta, kuten on jo todettu.
Tosiasia on ikävä kyllä se, että osa jäsenvaltioista menettelee yhä vapaammin EU:n rahojen kuin omien, kansallisten varojensa kanssa; ostoksilla on helpompi käydä jonkun muun luottokortilla kuin omalla. Lasku tulee teille kuitenkin aikanaan, arvoisa komission jäsen. Jos te ja teidän seuraajanne ette saa valvontaa toimimaan, siitä aiheutuu vahinkoa paitsi Euroopan unionin talousarvion valvonnalle ja teille, Euroopan komissiolle, myös meille kaikille ja meidän työmme legitimiteetille.
Tämän vuoksi te voitte olla varma, arvoisa komission jäsen, että Euroopan parlamentti tarkkailee teitä ja teidän seuraajaanne tässä suhteessa hyvin tiiviisti.
Barbara Weiler
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisa presidentti Caldeira, hyvät parlamentin jäsenet, haluan aluksi kiittää presidentti Caldeiraa ja muita tuomioistuimen jäseniä. Heidän kertomuksensa tulee olemaan meille todella hyödyllinen käsitellessämme vastuuvapauden myöntämistä.
Minulla on tunne kuin olisin ollut tässä tilanteessa aiemminkin, sillä neuvosto näyttää viime vuoden tavoin loistavan jälleen kerran poissaolollaan. Nostan tämän esiin, sillä mielestäni neuvosto, joka on yksi EU:n tärkeimmistä toimielimistä, ei voi eikä saa jäädä tämän keskustelun ulkopuolelle.
Me vaadimme oikeutetusti jäsenvaltioita huolehtimaan valvonnasta ja avoimuudesta, mutta me vaadimme tätä myös EU:n elimiltä, ja neuvosto on osaltaan vastuussa siitä, mitä jäsenvaltioissa tapahtuu tai ei tapahdu.
Talousarvioiden säännönvastaisuudet eivät tietenkään vaikuta neuvoston talousarvioon yhtä vakavasti kuin maatalousalaan, mutta meillä on kuitenkin kysymyksiä myös julkisista hankinnoista, myöhästyneistä tai erääntyneistä maksuista sekä toistuvista yliarvioinneista. Me keskustelemme tästä neuvoston kanssa tulevina viikkoina.
On totta, että virhe ei ole sama asia kuin petos, ja että maksujen takaisinperintä on hyödyllinen väline. Toinen hyvä väline on syyllisten nimeäminen julkisesti maatalouden alalla. Tämä on osoittanut arvonsa Baijerissa ja muualla Saksassa. Meidän tulee mielestäni jatkaa tätä menettelyä, sillä on tullut selväksi, että asianomaiset jäsenvaltiot ja yritykset reagoivat siihen.
Me odotamme, että puheenjohtajavaltio Ruotsi on valmis keskustelemaan tästä parin seuraavan päivän aikana ja että...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Arvoisa puhemies, hyvä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen presidentti Caldeira, arvoisa komission jäsen, haluan kiittää tilintarkastustuomioistuinta arvokkaasta työstä eurooppalaisen veronmaksajan hyväksi.
EU:n tileissä sallitaan kahden prosentin virhemarginaali. Näkisin, että erityisesti palkat ja muut hallintokustannukset pitää pystyä tekemään tarkemmin. Niissä ei pidä sallia minkäänlaisia epäselvyyksiä.
Sen sijaan on muita kustannusryhmiä, joissa kahden prosentin virhemarginaalin saavuttaminen tuntuu olevan vaikeaa, jopa mahdotonta. Tilintarkastustuomioistuimen mukaan koheesiopolitiikassa jopa 11 prosenttia korvatuista kokonaismääristä on sellaisia, joita ei olisi pitänyt käyttää ollenkaan. Tilanne on ollut sama myös kahtena edellisenä vuotena.
Kun tilanne on se, että kahden prosentin rajaa ei saavuteta, haluan kysyä, onko komissiossa tai tilintarkastustuomioistuimessa mietitty, pitäisikö kahden prosentin rajaa tarkistaa, jottei vuosi vuoden jälkeen todeta, että emme missään tapauksessa saavuta rajaa tänä vuonna emmekä ensi vuonna? Jatkossa on pystyttävä toimimaan entistä huolellisemmin ja kustannustehokkaammin, ja hakumenettelyä on yksinkertaistettava.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Arvoisa puhemies, tilintarkastustuomioistuimen talousarvion toteuttamista vuonna 2008 koskevasta vuosikertomuksesta voi tehdä sen päätelmän, että tilanne on parempi kuin aiempina vuosina. Erityisen myönteistä on se, että talousarvion asianmukaista hallinnointia on voitu laajentaa merkittävästi. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen menoissa on tapahtunut poikkeuksellista kehitystä, ja nämä alat kattavat yli 40 prosenttia EU:n talousarviosta. Tämä on ratkaiseva muutos aiempiin kertomuksiin nähden. Se on seurausta yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisesta ja yksinkertaistamisesta. Me myönnämme varoja nyt yksinkertaisten teknisten edellytysten perusteella.
Toisaalta tilintarkastajat tuovat esiin joitain kiistanalaisia aloja, sillä he ovat havainneet, että jäsenvaltioiden koheesiopolitiikkaa koskevista avustushakemuksista 11 prosenttia sisälsi virheitä. Korostan, että puhun nyt hakemuksista. Saattaa vaikuttaa siltä, että nämä kielteiset tiedot ovat seurausta komission tai jäsenvaltioiden huolimattomuudesta. Siinä voi olla osa totuutta, mutta uskon, että todellinen ongelma on jossain muualla. Suurin syy koheesiopolitiikan ja aluekehityspolitiikan alalla havaittuihin lukuisiin rahoituksellisiin puutteisiin on lainsäädännön liiallinen monimutkaisuus, minkä tilintarkastajat myöntävätkin kertomuksessaan.
Kehotan tilintarkastustuomioistuinta tiivistämään edelleen yhteistyötään jäsenvaltioiden vastaavien elinten kanssa. Haluan vielä sanoa, että meidän on kehitettävä edunsaajille suunnattua tiedotusta ja koulutusta, joka koskee EU:ta ja institutionaalisia politiikkoja, jotka panevat täytäntöön ja hallinnoivat tiettyjä ohjelmia.
Komission pitäisi mielestäni siis tehdä kaikkensa erityisesti yksinkertaistaakseen rahoitusta koskevia säännöksiä ja samalla säilyttää keskeiset valvontajärjestelmät, jotka estävät väärinkäytökset. Eurooppalaisten rahastojen edunsaajat joutuvat kuitenkin usein kamppailemaan lukemattomien epäselvien säännösten kanssa ja nämä säännökset tekevät käytännössä mahdottomaksi laatia tilinpäätöksiä, jotka vastaisivat täysin tilintarkastajien vaatimuksia. Tähän olisi puututtava. Avainsanat ovat yksinkertaistaminen ja tiedottaminen, mutta myös valvonta.
Georgios Stavrakakis
(EL) Arvoisa puhemies, haluan aiempien puhujien tavoin onnitella tilintarkastustuomioistuinta sen erinomaisesta työstä. Haluan onnitella myös Euroopan komissiota. Olen erittäin tyytyväinen, sillä kokonaistilanne on kohentunut. Haluan erityisesti korostaa sitä, että kyseessä on ensimmäinen kerta, jolloin maatalouden menot eivät ole punaisella. Asiat sujuvat kaiken kaikkiaan paremmin, mutta koheesiopolitiikan menoissa on edelleen ongelmia, joihin monet parlamentin jäsenet ovat jo viitanneet. Olen kuitenkin melko optimistinen tulevaisuuden suhteen.
Me emme saa unohtaa hyviä uutisia. EU:n varojen takaisinperintäjärjestelmä toimii. Vuonna 2008 perittiin takaisin 1,6 miljardia euroa ja lisää on tulossa; tämä todistaa, että järjestelmä toimii kunnollisesti. Petosten osuus on todella pieni, ja niitä on havaittu vain muutamissa yksittäisissä tapauksissa. Ongelmia on vain joissain harvoissa jäsenvaltioissa, mikä osoittaa, että järjestelmä kokonaisuudessaan toimii hyvin ja että koheesiopolitiikan tavoitteet saavutetaan.
Pitkällä aikavälillä meidän on tarkistettava yhteistyössä toteutettavan hallinnon järjestelmää ja siirrettävä suurempi osa lopullisesta vastuusta jäsenvaltioille, mikä auttaisi yksinkertaistamaan sääntöjä. Tästä säädetään Lissabonin sopimuksen 310 artiklassa, jonka nojalla yhteistyö sallitaan talousarvion toteuttamisessa Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden välillä, siinä missä tähän asti vastuun on kantanut yksin komissio.
Haluan lopuksi huomauttaa, että tilintarkastustuomioistuimen viesti sääntöjen yksinkertaistamisen välttämättömyydestä on otettu vastaan neuvostossa ja komissiossa, ja toivon todella, että muutokset...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Lambert van Nistelrooij
(NL) Vuoden 2008 kertomus antaa jälleen kerran aihetta syvälliseen analyysiin ja toimiin, myös Euroopan parlamentin osalta. Kiitän teitä tästä kertomuksesta. Tämä lähestymistapa - tämä yhteistyö - on saanut kuluneina vuosina aikaan näkyviä parannuksia.
Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraattien) koordinaattorina haluan kuitenkin esittää joitain erityisesti aluepolitiikkaa koskevia huomautuksia. Onko totta, että aluepolitiikassa todettu 11 prosentin virhetaso johtuu mainituista kolmesta jäsenvaltiosta, ja miten tämä suhteutuu teidän arvioihinne? Onko totta, että valtaosa puutteista havaittiin julkisten hankintamenettelyiden yhteydessä? Onko totta, että kertomus ei vielä voi heijastella uuteen, kautta 2007-2013 koskevaan asetukseen perustuvia varainhoidon parannuksia? Kuten tiedätte viime vuoden aikana on tehty monia parannuksia. Jos tämä on totta, niin me voimme jatkaa työtämme näitä nykyiseen lainsäädäntöön tehtyjä parannuksia noudatellen vuoteen 2013 asti.
On myös tärkeää, että nämä EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoon tehdyt parannukset toteutetaan painokkaammin julkisia hankintoja koskevien hankintojen osalta, että valtuuksia ongelmien ratkaisemiseen ja täytäntöönpanoon kohennetaan erityisesti jäsenvaltioissa. EU:n ja jäsenvaltioiden välillä on tässä asiassa selvää kitkaa. Sen vuoksi meidän todella täytyy nimetä asianomaiset valtiot.
Tämä 11 prosentin virhetaso voidaan sitä kautta muuttaa punaisesta, jota ei voida hyväksyä, keltaiseksi ja lopulta vihreäksi. Siksi kansalaiset ovat äänestäneet meitä, jotta me saisimme tällä alalla aikaan parempia tuloksia ja enemmän selvyyttä. Hyväksyn mielelläni myös kertomuksessanne esitetyt yksinkertaistamista koskevat ehdotukset.
Christel Schaldemose
(DA) Arvoisa puhemies, kiitän tilintarkastustuomioistuinta sen perinpohjaisesta ja varsin käyttökelpoisesta kertomuksesta. Tämänpäiväinen keskustelu on tuonut mieleeni tanskalaisen sanonnan puolityhjästä tai puolitäydestä lasista. Toisin sanoen tässä on kyse siitä, olemmeko optimisteja vai pessimistejä. Vaikuttaa siltä, että aivan liian monet läsnäolijoista ovat olleet aivan liian optimistisia. Myös komission jäsen on ollut liian optimistinen. Lyhyesti sanottuna nämä tulokset eivät mielestäni riitä. Jos tanskalainen valtionvarainministeri olisi vastuussa tällaisesta talousarviosta, josta alle puolet voidaan hyväksyä virheettömänä ja josta alle puolet - 47 prosenttia - on luokiteltu vihreäksi, hänet olisi jo erotettu virastaan.
On erittäin valitettavaa, että tehtävää on yhä näin paljon ja että asiat edistyvät näin hitaasti. Ymmärrän, että tämä on vaikeaa ja että säännöt voivat olla hyvin monimutkaisia. Ymmärrän myös, että kehitystä on tapahtunut, mutta sitä ei ole tapahtunut riittävästi. Jos tarkastelette tahtia, jolla talousarvion vihreää osiota on laajennettu, voitte todeta, että kehitys on liian hidasta. Vaadin komissiota kantamaan oman vastuunsa. Teillä on tarvittavat välineet. Teidän on reagoitava nopeammin.
Monika Hohlmeier
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, keskustelussa on tähän asti keskitytty erityisesti koheesiorahastoon, ja tämä on varmasti perusteltua määrärahojen suuruuden vuoksi. Haluan kuitenkin kiinnittää teidän huomionne alaan, jolla käytettiin viime vuonna vain 2,7 miljardia euroa, mutta joka aiheuttaa huomattavia ongelmia.
Euroopan tilintarkastustuomioistuin, jota haluan kiittää lämpimästi, on laatinut melkeinpä mestariteoksen, sillä se on onnistunut tuomaan avoimuutta kehitysavun sirpaleiseen hallintoon ja nimeämään selvästi alaa yhä vaivaavat ongelmat. En sanoisi, että kehitysavun alalta puuttuu täysin yleiset periaatteet ja avoimet rakenteet, mutta sillä on kuitenkin huomattavia ongelmia.
Parannuksia on tehty esimerkiksi hankkeiden maksujen suhteen, mutta on kuitenkin yhä tosiasia, että joidenkin hankkeiden kohdalla ei voida tehdä lainkaan tilintarkastuksia, koska kuitit ovat kadonneet tai niitä ei edes ole saatu alunperinkään tai koska seurantatilintarkastuksia ei ole mahdollista järjestää. Myös budjettitukeen liittyy erityisiä ongelmia, sillä varoja ja niiden käyttöä ei ole mahdollista seurata tai jäljittää. Meidän tulisi mielestäni pohtia tarkkaan, voisiko Euroopan kehitysrahaston viimeinkin sisällyttää yleiseen talousarvioon avoimuuden, jäljitettävyyden ja hallinnoitavuuden parantamiseksi. Tämä antaisi meille mahdollisuuden yhdistää Euroopan kehitysrahasto muihin aloihin ja koordinoida niitä yhdessä, jotta voisimme saada kattavamman ja avoimemman yleiskuvan. Tällaisia muita aloja voisivat olla kehitysapu, ulkopolitiikka, naapuruuspolitiikka ja muut saman alueen politiikat. Tämä on minun ehdotukseni.
Andrea Cozzolino
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, kuten tänään on jo todettu Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2008 kertomus tuo meille ennen kaikkea myönteisiä uutisia. Paljon säännönvastaisuuksia sisältävien EU:n menojen osuus on laskenut 60 prosentista vuonna 2005 31 prosenttiin vuonna 2008. Tämä on merkittävä saavutus; se on osoitus myönteisestä lähestymistavasta, jota meidän on jatkettava myös vastaisuudessa.
Rakennerahastojen ja erityisesti koheesiopolitiikan kohdalla ongelmat ja vaikeudet jatkuvat. Meidän täytyy tulevina kuukausina ja vuosina keskittää huomiomme näihin aloihin.
Tuomioistuimen ohjelmakautta 2000-2006 koskevaan analyysiin verrattuna rakennerahastojen ohjelmakauden 2007-2013 hallinta- ja valvontajärjestelmät saavat aikaan tiukempaa sääntelyä ja suurempaa menojen luotettavuutta ja avoimuutta sekä aiempaa parempaa vastuuvelvollisuutta jäsenvaltioissa.
Tilintarkastustuomioistuin korostaa tarvetta yksinkertaistaa sääntöjä. Sääntöjen yksinkertaistaminen edellyttää vielä paljon työtä.
Talouskasvun laatu ja yhteisön varainhoidon avoimuus ovat kaksi toisiinsa liittyvää tavoitteita, jotka meidän on saavutettava. Uskon, että meidän on samalla myös tehtävä itseämme koskevista ja etenkin kansalaisia koskevista keskusteluistamme julkisempia.
Koheesiopolitiikat, rakennerahastot ja aluepolitiikat ovat ja tulevat myös jatkossa olemaan eurooppalaisen hankkeen keskeinen osa. Niissä tiivistyvät Euroopan unionin perusarvot. Meidän on toimittava yhdessä taataksemme vaikuttavuus ja avoimuus tulevina vuosina.
Mairead McGuinness
(EN) Arvoisa puhemies, kiitän tilintarkastustuomioistuimen edustajia erityisesti siitä, että he tänä aamuna esittelivät hyvin havainnollisella tavalla laajan kertomuksensa sisällön niin hyvine kuin huonoinekin uutisineen. EU:n tilinpitokäytäntöjen huonoimmat puolet on onneksi jo onnistuttu jossain määrin korjaamaan.
Haluan puhua erityisesti maataloudesta, joka on jäänyt tässä keskustelussa vähälle huomiolle, sillä se on saanut suhteellisen puhtaat paperit. Otan puheeksi maatalouden, sillä haluan varoittaa teitä siitä, että me saatamme olla matkalla takaisin tulevaisuuteen.
Meidän on tässä keskustelussa syytä muistaa, että maatalouden tilanne on parantunut, koska me olemme suurelta osin irrottaneet maksut tuotannosta. Maksut menevät suoraan aktiivisille maanviljelijöille, aktiivisille tuottajille, ja sen vuoksi virheiden todennäköisyys on pienentynyt selvästi.
Mukauttamisen nimissä me olemme nyt kuitenkin siirtämässä näitä rahoja maaseudun kehittämiseen, mikä herättää huolta monissa meistä. Paluulla tulevaisuuteen viittasin tähän tilanteeseen.
Olen huolissani myös siitä, miten me voimme vastata vesivarojen hallinnan, ilmastonmuutoksen ja biodiversiteetin säilyttämisen haasteisiin. Ajatelkaa, mikä määrä monimutkaisia sääntöjä tuleekaan säätelemään - ja syystä - kaikkia näitä kysymyksiä, jos julkisia varoja käytetään niihin, ja miten vaivalloista ja kallista sellaisten sääntöjen noudattaminen tulee olemaan.
Meillä on edessämme Euroopan unionin talousarvion tarkistus kiitos Yhdistyneen kuningaskunnan entisen pääministerin Tony Blairin, jonka hallitus ei ole varsinaisesti saanut puhtaita papereita omista tileistään.
Tarkistuksen yhteydessä tarkastelemme varojen käyttämistä aloilla, joista tilintarkastustuomioistuin on selvästikin huolissaan, erityisesti tutkimuksen ja innovoinnin alalla. Meidän on siis oltava hyvin varovaisia, jotta emme tee aiempaa hyvää työtämme tyhjäksi tulevilla toimilla.
Peter Jahr
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, kun olin koululainen, opettajani tapasivat sanoa: on hyvä luottaa, mutta on vielä parempi valvoa.
(Puhuja suostuu vastaamaan toisen parlamentin jäsenen kysymykseen työjärjestyksen 149 artiklan 8 kohdan mukaisesti)
Ingeborg Gräßle
(DE) Arvoisa puhemies, halusin kysyä teiltä, huomasitteko, että tämän tärkeän keskustelun kuluessa jäsen Martin, joka on antanut meille kaikille runsaasti neuvoja, saapui saliin kello 10.00, puhui kello 10.09 ja poistui salista kello 10.12?
Peter Jahr
(DE) Mieleeni tulee kaksi tärkeää opetusta lapsuusajoiltani. Minulle opetettiin: "Kun joku puhuu sinulle, anna hänen puhua loppuun. Jos esität kysymyksen, niin malta kuunnella vastaus." Tämän ajatuksen perusteella olisi ollut mukavaa, jos hän olisi jäänyt saliin seuraamaan parlamentin keskustelua. Tämä on minun mielipiteeni.
Tilintarkastustuomioistuimen ehdottamat parannukset ja valvonta edistävät EU:n varojen vaikuttavampaa ja taloudellisempaa käyttöä merkittävällä tavalla. Maatalousasioista kiinnostuneena parlamentin jäsenenä pidän erityisen myönteisenä sitä, että maatalouden varojen käytölle annettiin myönteinen arvio ja että alalta ei keskimäärin löytynyt merkittäviä säännönvastaisuuksia. Kyse on kuitenkin vain keskiarvoista, ja ongelma piilee juuri siinä. Maatalousalalla on sanonta: keskimäärin järvi oli vain metrin syvyinen, mutta silti lehmä hukkui. Toisin sanoen, kun kaikki keskimäärin sujuu asianmukaisesti ja valtaosa valtioista toteuttaa hallinnollisia määräyksiä oikein, niin silloin meidän on sitä suuremmalla syyllä kiinnitettävä huomiota niihin valtioihin, jotka eivät pysy ruodussa, pahantekijöihin. Tässä yhteydessä on tärkeää nimetä syylliset. Arvoisa presidentti, älkää antako periksi. Te voitte puhua asioista niiden oikeilla nimillä, parlamentti antaa teille tukensa siitä huolimatta.
Maaseudun kehittämistä koskeva virhetaso on asia erikseen. Vaikka virhetaso on alhaisempi kuin viime vuonna, se on silti selvästi korkeampi kuin maatalousmenojen virhetaso. Tässä yhteydessä on kuitenkin sanottava, että suurin osa havaituista ongelmista johtuu monimutkaisten EU:n säännösten virheellisestä toteuttamisesta ja puutteellisesta hallinnasta. Tämä ei välttämättä tarkoita, että rahoja olisi heitetty hukkaan. Meidän kaikkien on toimittava yhdessä muokataksemme ja kehittääksemme EU:n säännöksiä, jotta jäsenvaltiot voisivat soveltaa niitä helpommin.
Sophie Briard Auconie
(FR) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2008 kertomuksessa todetaan, että Euroopan unionin tilien laillisuudessa ja asianmukaisuudessa on tapahtunut yleistä kehitystä. Kertomuksessa todetaan kuitenkin myös, että koheesiopolitiikkaa koskevissa menoissa on yhä merkittäviä ongelmia, sillä niistä löytyy suurin osa talousarvion virheistä.
Koheesiopolitiikan käytettävissä olevat varat muodostavat lähes kolmasosan EU:n talousarviosta. Se on eurooppalaisen integraation ja sitä tukevan yhteisvastuun periaatteen kannalta yksi keskeisimmistä ja myös symbolisesti merkittävimmistä politiikan aloista.
Meidän on oltava vaativia ja varmistettava, että asianmukaisia menettelytapoja noudatetaan. Meidän on kuitenkin otettava huomioon myös se, että koheesiopolitiikka on luoteeltaan varsin hajautettua, minkä vuoksi sitä hallinnoivat jäsenvaltioiden alueelliset viranomaiset. Tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat virheet eivät ole seurausta hankkeiden edistäjien petosyrityksistä, vaan ne johtuvat tukikelpoisuusvaatimusten monimutkaisuudesta.
Näin ollen menettelyiden hankaloittaminen entisestään ei mielestäni ole oikea ratkaisu. Sen sijaan meidän on yksinkertaistettava niitä sekä yhteisön tasolla että jäsenvaltioissa. Yhteisön tason yksinkertaistamistoimet ovat tällä hetkellä neuvoston ja parlamentin käsittelyssä. Kansallisella tasolla olen itse mukana ranskalaisten menettelyiden yksinkertaistamisessa tiiviissä yhteistyössä vaaleilla valittujen edustajien sekä kansallisen ja paikallistason viranomaisten kanssa.
Nyt kun talouskasvu on hidastumassa, olisi erityisen harmillista jättää hankkeiden edistäjät, joita on yhä lukuisia, ilman tarjolla olevan EU:n rahoitusta.
Ville Itälä
(FI) Arvoisa puhemies, käsittelemme tärkeää asiaa, ja haluan ensinnäkin todeta, että talousarvion hallinnointi on mennyt huomattavasti parempaan suuntaan. Ongelmia kuitenkin on, ja haluan ottaa niistä muutaman esille.
Ensimmäinen niistä on toimielinten rakennus- ja kiinteistöpolitiikka. Kun laadin talousarviota vuodelle 2008 parlamentille ja muille toimielimille, huomasin, että tältä osin asiat eivät ole kunnossa. Toivoisinkin, että tehtäisiin perusteellinen tutkimus siitä, miksi toimielinten kiinteistöt ja rakennukset maksavat enemmän kuin markkinoilla keskimäärin. Kun tutkimus on tehty, tiedämme, onko tässä asiassa jotain epäilyttävää vai onko kaikki hyvin.
Toinen asia, johon haluaisin kiinnittää huomiota, on Romanian ja Bulgarian tilanne, joka on jo aiemmissa puheenvuoroissa tullut esille. Me tiedämme, mitkä ovat ongelmat, ja meidän täytyy löytää keinot auttaa Romaniaa ja Bulgariaa, jotta asiat saadaan järjestykseen. Asia on myös poliittinen, puhutaan siitä, mikä on laajentumisen oikeutus, jos me otamme jäseniksi valtioita, jotka eivät pysty järjestämään talousarvioiden hallinnointia riittävässä määrin kuntoon.
Kolmas asia on erityisesti YK:hon liittyvät ulkoiset toimet, mutta muutenkin meidän pitää pystyä suorittamaan tarkistuksia niin, että saamme kansalaisille tiedon siitä, että asiat ovat kunnossa.
Ennen kaikkea on kuitenkin huomattava, että virheettömien alueiden määrä on kasvanut, ja siitä kiitos kuuluu komissaari Siim Kallasille ja tilintarkastustuomioistuimelle, jotka molemmat ovat tehneet erinomaista työtä.
(Suosionosoituksia)
Seán Kelly
(EN) Arvoisa puhemies, haluan vain esittää yhden kysymyksen. Puheenvuoroissa on todettu, että monet säännönvastaisuuksista johtuvat menettelytapojen ja säännösten puutteellisesta ymmärtämisestä.
Uskotteko tämän pitävän paikkansa? Jos tämä on totta, niin kuinka suuri prosenttiosuus säännönvastaisuuksista johtuu tästä valitettavasta tilanteesta tietoisen sääntöjen rikkomisen sijaan?
Ivaylo Kalfin
(BG) Haluan aiempien puhujien tavoin onnitella Euroopan tilintarkastustuomioistuimen edustajia heidän esittelemästään kertomuksesta sekä komission jäsen Siim Kallasta aiempaa selvästi mittavammasta työstä, jonka Euroopan komissio on tehnyt EU:n rahastomenojen suhteen. Bulgarialaisena olen voinut todeta omakohtaisesti, että komissio on äärimmäisen tarkka rahastomenojen suhteen ja että sen toimilla on todellakin vaikutusta. Vuoden 2008 kertomus on Euroopan tilintarkastustuomioistuimen viimeinen nykyisten perussopimusten alainen kertomus. Haluan ottaa erään tähän liittyvän seikan esiin. Ensi vuoden kertomus perustuu Lissabonin sopimukseen. Tähän liittyy useita kysymyksiä, jotka on tuotu esiin, mutta joihin ei ole edelleenkään saatu tyydyttäviä vastauksia. Kyse on muun muassa talousarvion määrittelystä ja sen toteuttamiseen liittyvistä menettelyistä. Mielestäni kaikkien elinten - muun muassa Euroopan parlamentin, neuvoston ja Euroopan komission sekä luonnollisesti myös Euroopan tilintarkastustuomioistuimen - tulisi tehdä kaikkensa, jotta saisimme vastaukset näihin kysymyksiin ja jotta pääsisimme näistä asioista yhteisymmärrykseen.
Jean-Pierre Audy
(FR) Arvoisa puhemies, an aio käyttää "catch the eye" -menettelyn mukaista puheenvuoroa. Haluan vain ilmaista pettymykseni siihen, että neuvoston paikka on tyhjä. Neuvosto on budjettivaltaa käyttävä toimielin, ja me olemme lisäksi todenneet, että jäsenvaltioissa on lukuisia ongelmia. Halusin vain tuoda tämän seikan esiin, arvoisa puhemies.
Bart Staes
(NL) Olen ollut läsnä koko keskustelun ajan. Yksi tärkeimmistä kysymyksistä, mitä olen tänään kuullut, koskee koheesiopolitiikan alalla käytettyjä 11:tä prosenttia, joita ei olisi pitänyt maksaa. Toivon, että presidentti Caldeira voi selittää tämän asian tyhjentävästi. Tästä on keskustelun aikana esitetty monenlaisia selityksiä. Jotkut ovat puhuneet 4 miljardista, toiset 2 miljardista ja niin edelleen. Vastuuvapauden myöntämismenettelyn aloittamisen kannalta on mielestäni äärimmäisen tärkeää, että te selitätte selvästi ja yksiselitteisesti, minkälaisista summista tässä on kyse. Lisäksi haluan esittää erityiskiitokseni komission jäsen Kallasille hänen viime vuosina tekemästään työstä. Uskon, että talousarvion valvontavaliokunta koki yhteistyön kanssanne aina hyvin rakentavaksi. Me emme aina olleet kaikesta samaa mieltä, mutta te aloitatte todennäköisesti pian toisen kauden uudessa komissiossa ja uusissa tehtävissä, ja minä toivotan teille menestystä.
Puhemies
(FR) Haluan ilmoittaa jäsen Martinille, että huomasin hänen pyytävän puheenvuoroa henkilökohtaiseen asiaan liittyen ja että aion kyllä antaa hänelle puheenvuoron työjärjestyksen mukaisella tavalla. Hän saa siis puheenvuoron keskustelun päätteeksi komission puheenvuoron jälkeen.
Edit Herczog
(HU) Arvoisa puhemies, yhdyn täysin jäsen Audyn näkemykseen. Neuvoston poissaoloa on vaikea olla huomaamatta, samoin poliittisten ryhmien johtajien poissaoloa. Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmän varapuheenjohtajana koin, että muiden ryhmien puheenjohtajat eivät myöskään pitäneet tätä keskustelua tärkeänä. Eniten silmään pistää kuitenkin neuvoston poissaolo.
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Arvoisa puhemies, haluan ensiksi kiittää kaikkia puheenvuoron pitäneitä parlamentin jäseniä. Tilintarkastustuomioistuimen jäsenet ja kaikki tämänpäiväisen kertomuksen laatimiseen osallistuneet arvostavat heidän huomioitaan varmasti suuresti.
Puheenvuorolleni tässä intensiivisessä ja mielenkiintoisessa keskustelussa varattu aika ei valitettavasti riitä kaikkiin minulle suoraan esitettyihin kysymyksiin vastaamiseen. Haluan ensin vastata jäsen de Jongille, joka kysyi, koenko masentavaksi sen, että tilintarkastustuomioistuimen presidenttinä en voi antaa myönteistä tarkastuslausumaa. Vastaukseni on, että tilintarkastajana annan mielihyvin myönteisen tarkastuslausuman, kun sen aika tulee, mutta tilintarkastajien tehtävänä ei ole antaa lausumia, joista he tulevat hyvälle mielelle. Tilintarkastajien lausumien tulee olla luotettavia ja perustua kentältä saatuihin todisteisiin.
Ollakseni rehellinen annan tilintarkastajana mieluummin tällaisia lausumia, jollaista tänään käsittelemme. En aio sanoa jäsen Audylle, onko kyse myönteisestä vai kielteisestä lausumasta. Kyse on realistisesta lausumasta, jossa tuodaan esiin parannusta tehneet alat. Olemme todenneet, että joillain aloilla, kuten erityisesti maataloudessa, virheiden määrä on laskenut huomattavasti. Toisilla aloilla kaivataan kuitenkin nykyistä enemmän huolellisuutta. Tilintarkastajana en siis halua olla optimisti enkä pessimisti, vaan mieluummin realisti.
Näin viestimme tulisi mielestäni ymmärtää tulevaisuuden näkymien suhteen. Useat parlamentin jäsenet ovat kysyneet, mitä näiden ongelmien ratkaisemiseksi voidaan tehdä. Tilintarkastustuomioistuin on antanut oman panoksensa tämänvuotisessa kertomuksessaan ja aiemmissa kertomuksissaan. Niissä tuomioistuin toteaa, että sen jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien kehittämistä koskevat suositukset ovat tärkeitä. Lisäksi se toteaa komission suhteen, että myös sääntelykehyksen yksinkertaistaminen on yhtä tärkeää. Tämä tarkoittaa sitä, että asioista ei pidä tehdä tarpeettoman monimutkaisia. Me emme voi siirtyä tilanteesta, jossa me haluamme tehdä kaiken ja valvoa kaikkea - mikä edellyttää liiallista valvontaa -, tilanteeseen, jossa valvontaa ei ole lainkaan. Muutoin me emme voi löytää oikeaa tasapainoa, jota politiikkojen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää.
Monet teistä ovat sanoneet, että kertomuksessa ei käsitellä sitä, kuinka tehokkaasti varoja on käytetty. Estivätkö esiin tulleet muutamat virheet tai säännönvastaisuudet hankkeita toteutumasta? Tilintarkastustuomioistuimen odotetaan luonnollisesti antavan kertomuksissaan lausuman tilinpäätöksistä; tämä on selvästi myönteinen lausuma. Sen lisäksi tuomioistuimen on annettava lausuma myös tilien perustana olevista toimista. Tässä lausumassa käsitellään sitä, ovatko toimet niitä koskevien sääntöjen mukaisia.
Me tarjoamme kuitenkin teille ja etenkin toimivaltaisille parlamentin valiokunnille, talousarvion valvontavaliokunnalle, myös kaikki tilintarkastustuomioistuimen kertomukset, jotka koskevat politiikkojen vaikuttavuutta ja sitä, onko varojen käyttö ollut asianmukaista eri aloilla. Toivon, että löydätte näistä kertomuksista tarvitsemanne tiedot siitä, mitä näiden politiikkojen yhteydessä voitaisiin tehdä paremmin. Kuten tuomioistuimen kertomuksessa todettiin ja kuten myös puheenvuorossani korostin, on tärkeää tarttua tilaisuuteen, jonka varainhoitoasetuksen tarkistaminen ja uusi rahoituskehys meille tulevaisuudessa tarjoavat, sekä mahdollisuuteen, jonka talousarviouudistus antaa meille joidenkin perusasioiden tarkasteluun.
Arvoisa puhemies, haluan lopuksi todeta, että menettelymme ovat kansainvälisten tilintarkastusstandardien mukaisia. Pidämme otoksiamme riittävinä johtopäätöstemme tekemistä varten. Jäsen Audy kysyi, ovatko otoksemme riittävän laajoja. Vastaus on kyllä. Jos meillä olisi enemmän resursseja, me voisimme luonnollisesti käsitellä laajempia otoksia. Resurssimme ovat kuitenkin rajalliset ja joudumme jakamaan ne huolellisesti.
Haluan vielä sanoa muutaman sanan asemasta, joka tilintarkastustuomioistuimella ja jäsenvaltioiden tilintarkastustuomioistuimilla voi olla tulevaisuudessa. Me teemme aina yhteistyötä jäsenvaltioiden tilintarkastustuomioistuinten ja kansallisten tilintarkastajien kanssa; tämä yhteistyö perustuu luottamukseen. Yhteistyöstä on määrätty perustamissopimuksessa ja uudelleen Lissabonin sopimuksessa. Noudattamalla näitä määräyksiä me teemme parhaamme, jotta voimme yleisesti ottaen tuoda lisäarvoa ulkoisten tarkastusten asemaan Euroopan unionissa.
Päätän puheenvuoroni tähän, arvoisa puhemies, sillä en halua käyttää enempää aikaanne.
(Suosionosoituksia)
Siim Kallas
Arvoisa puhemies, haluan kiittää tästä keskustelusta ja komissiolle osoitetuista kannustavista sanoista. Haluan ottaa esiin kaksi vuoteen 2008 ja aiempiin vuosiin liittyvää asiaa. Ensinnäkin yksi hyvin tärkeä asia on tuotu painokkaasti esiin, nimittäin avoimuus. Haluan muistuttaa, että me olemme yhdessä saaneet aikaan varsinaisen mullistuksen. Kaikki EU:n rahastojen edunsaajia koskevat tiedot ovat nyt julkisia; tämä on myös ollut yksi tämän kauden merkittävimmistä uudistuksista.
Toinen menneitä vuosia koskeva seikka on se, että me keskustelimme muun muassa siitä, kuinka paljon rahaa on menetetty ja kuinka paljon sitä pitäisi periä takaisin. Haluan kuvata tätä yhdellä luvulla, jonka otsikko on varsin vaikeaselkoinen. Se löytyy yhteenvetoraporttimme liitteestä IV ja on nimeltään "perimisestä luopumista koskeva yhteenveto". Tämä tarkoittaa rahamäärää, joka on täysin ja peruuttamattomasti menetetty. Vuoden 2008 yhteenvetoraportissa tämä summa oli 18 380 363,22 euroa, mikä edustaa alle 0,01:tä prosenttia EU:n talousarviosta. Tämän verran on menetetty. Me olemme keskustelleet miljardeista, joita ei ole rakennerahastoissa hallinnoitu asianmukaisesti, mutta osa saadaan kuitenkin perittyä takaisin. Tämä prosessi ei ole täydellinen; meidän on tehtävä sen suhteen paljon töitä ja toisinaan virheitä saadaan korjattua. Kyse on pitkästä prosessista, joka meidän on otettava hyvin vakavasti.
Haluan ottaa esiin muutamia tulevaisuutta koskevia näkökohtia. Me aloitamme lähitulevaisuudessa keskustelut uudesta varainhoitoasetuksesta ja uusista talousarvionäkymistä. Tähän prosessiin liittyy monia asioita. Kansalliset ilmoitukset ja jäsenvaltioiden osallistuminen edellyttävät vahvaa oikeusperustaa. Me voimme selvästikin jatkaa tämän yksinkertaistavan ratkaisun kanssa; tästä on keskusteltu täällä paljon ja moneen otteeseen. Kuten presidentti Caldeira jo totesi, yli viisisataa komission, parlamentin ja neuvoston hyväksymää ohjelmaa on määritellyt tavoitteensa. Jokaisella ohjelmalla on oma oikeusperustansa, omat tavoitteensa, ja kaikki on mitattava - mukaan lukien varat, jotka näiden tavoitteiden mukaisesti on käytetty. Tämä on keskeinen kysymys.
Vuoden 2007 vastuuvelvollisuuden myöntämisestä keskusteltaessa täysistunnossa ehdotettiin muun muassa, että ohjelmien lukumäärää rajoitetaan ja että suositaan suurempia hankkeita ja ohjelmia, joita on paljon helpompi valvoa. Tämä on keskeinen asia. Me emme voi mitata tavoitteita, kuten eräs parlamentin jäsen totesi maaseudun kehittämisen kohdalla. Me emme voi mitata etenkään ulkoisten toimien tavoitteita, jotka voivat olla hyvin poliittisia, ja todeta, että tavoitteet on saavutettu. Tämä on keskeinen asia, jota tullaan käsittelemään varainhoitoa koskevista säännöksistä käytävissä keskusteluissa.
Keskustelussa korostettiin vuoropuhelun tärkeyttä. Haluan sanoa, että olen tehnyt parhaani, jotta voisimme käydä hedelmällistä vuoropuhelua parlamentin, talousarvion valvontavaliokunnan sekä tilintarkastustuomioistuimen kanssa. Arvostan itse keskusteluja kaikista mahdollisista aiheista; arvostan mahdollisuutta kuulla eri ihmisten erilaisia näkemyksiä, erilaisia asenteita ja erilaisia arvioita. Se kuuluu elämään. Sen sijaan en pidä siitä, että tietyt henkilöt käyttävät virheellisiä tietoja tahallisesti ja toistuvasti. Vuoropuhelua ei voida käydä virheellisin tiedoin. Me voimme arvioida ja tulkita asioida eri tavoin, meillä voi olla erilaisia näkemyksiä, mutta tosiasioiden on vastattava todellisuutta. Toivon, että tätä periaatetta noudatetaan keskusteluissamme myös jatkossa.
(Suosionosoituksia)
Puhemies
(EN) Jäsen Martin, haluatteko pitää puheenvuoron tämän keskustelun päätteeksi?
Hans-Peter Martin
(DE) Arvoisa puhemies, pahoittelen, että joudun käyttämään tämän tilaisuuden esittää henkilökohtainen huomautus, joka esityslistan mukaan voi kestää korkeintaan kolme minuuttia. En kuitenkaan tarvitse kolmea minuuttia.
Puheenvuoroni lähestymistapa oli hyvin rakentava ja esitin keskustelussa hyvin rakentavasti, mitä tässä uudessa tilanteessa voitaisiin tehdä. Muodostaakseni näkemykseni seurasin tämänaamuista keskustelua hyvin tiiviisti. Saavuin istuntosaliin paljon väitettyä aiemmin, poistuin myöhemmin ja olen jälleen paikalla. Mielestäni on hyvin valitettavaa, että jäsen Gräßle katsoo tarpeelliseksi tehdä tällaisia vyön alle suunnattuja henkilökohtaisia hyökkäyksiä. Toivoisin häneltä rakentavampaa suhtautumista ja vähemmän tuulesta temmattuja tarinoita saksalaisessa Bild Zeitung -lehdessä. Haluaisin mieluummin kuulla rakentavia ehdotuksia siitä, miten tilanne voidaan pelastaa ja miten tilintarkastustuomioistuinta voidaan auttaa siinä. On myös hyvin valitettavaa, että erityisesti jäsen Gräßle pyrkii turhaan vaikeuttamaan sitoutumattomien jäsenten työtä, syrjii meitä, estää meitä saamasta tietoja, ei salli meidän työskennellä työntekijöiden kanssa ja katsoo vielä tarpeelliseksi hyökätä meitä vastaan perusteettomin tiedoin. Hyvä jäsen Gräßle, teillä olisi opittavaa siitä, mitä demokratia on.
Puhemies
(FR) Päätämme asian käsittelyn tähän. Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Elisabeth Köstinger  
On totta, että joillain aloilla on yhä huomattavia puutteita, erityisesti niitä on koheesiopolitiikassa. Virhetason laskeminen alle 2 prosenttiin maatalouden ja luonnon varojen alalla antaa mielestäni kuitenkin aihetta suhtautua tulevaisuuteen luottavaisesti. Tätä suhteellisen alhaista 2 prosentin virhetasoa voidaan pitää tyydyttävänä erityisesti, koska kyse on alasta, joka kattaa valtaosan Euroopan unionin menoista. Meidän pitää jatkossa keskittää kaikki huomiomme kahteen seikkaan. Ensimmäinen niistä on komission ja jäsenvaltioiden välinen yhteistyö. Tavoitteena on tunnistaa epätarkat ja virheelliset tiedot kaikilla eri menoaloilla ja korjata virheet. Toiseksi meidän on kehitettävä EU:n menettelyitä varojen maksamiseksi jäsenvaltioille ja niiden perimiseksi takaisin.
Véronique Mathieu  
kirjallinen. - (FR) Haluan onnitella tilintarkastustuomioistuinta sen EU:n talousarvion toteuttamista koskevasta vuosikertomuksesta varainhoitovuodelta 2008. Haluan kiinnittää huomion Euroopan unionin virastoja koskevaan kohtaan, jossa tilintarkastustuomioistuin toteaa antaneensa huomautuksia sisältämättömän lausunnon kaikille tarkastetuille virastoille lukuun ottamatta Euroopan poliisiakatemiaa.
Tässä vaiheessa on syytä muistuttaa, että vuoden 2007 vastuuvapauden myöntämismenettelyn yhteydessä jouduttiin samankaltaiseen tilanteeseen. Tilintarkastustuomioistuin on julkaissut kertomuksen, jonka tarkastuslausuma sisältää Euroopan poliisiakatemian tilejä ja tilien perustana olevia toimia koskevia varauksia. Kertomuksessa todetaan erityisesti, että määrärahoja on käytetty yksityisten menojen rahoittamiseen. Esittelijä pyysi vastuuvapauden myöntämisen lykkäämistä Euroopan poliisiakatemian osalta talousarvion valvontavaliokunnan tuella. Tämä ehdotus kuitenkin hylättiin täysistunnossa 23. huhtikuuta 2009 pidetyssä äänestyksessä äänin 226 puolesta ja 230 vastaan paljolti Euroopan parlamentin sosialistiryhmän ja Vihreiden / Euroopan vapaan allianssin ryhmän myötävaikutuksella.
Tilintarkastustuomioistuin on tänään tuonut esiin uusia Euroopan poliisiakatemiaa koskevia ongelmia. Tämän vuoksi meidän on ehdottoman tärkeää myöntää ilmeinen virhe, joka huhtikuussa tehtiin myönnettäessä vastuuvapaus äänestämällä esittelijän ja toimivaltaisen valiokunnan mietintöä vastaan.
