Tradiciniai energijos šaltiniai ir energetikos technologijos (diskusija) 
Pirmininkas
Kitas punktas - H. Reulio ataskaita Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto vardu dėl tradicinių energijos šaltinių ir energetikos technologijų [http://www.europarl.eu.int/oeil/FindByProcnum.do?lang=2&procnum=INI/2007/2091" ].
Herbert Reul  
pranešėjas. - (DE) Gerb. Pirmininke, Komisare, gerbiamieji Parlamento nariai, nes turiu kelias papildomas minutes, leiskite pirmiausia padėkoti Komisijai, Komiteto sekretoriatui ir kitiems pranešėjams. Tai nebuvo lengva užduotis ir esu dėkingas, kad mums pavyko objektyviai bendradarbiauti ir siekti kiek įmanoma platesnio pagrindo sudėtingesniais klausimais.
Mūsų darbas buvo paremtas trimis Komisijos pranešimais, o mūsų tikslas šioje ataskaitoje buvo teikti atsakymus trijose srityse, kurias tie pranešimai apima. Tai mums didžiaja dalimi pavyko įgyvendinti atsakingame komitete. "Pradinis taškas buvo bendrai priimtinas principas, kad energetikos politika turi tris pagrindinius tikslus - konkurencingumą, kitaip tariant, prieinamas kainas, aplinkos apsaugą ir tiekimo saugumą. Išvada, kad išeitis - nuolatinis naujų ir esamų energetikos technologijų vystymas, žinoma, buvo lengviausia ataskaitos dalis.
Technologijos - raktas į šių trijų tikslų įgyvendinimą. Pasaulyje, kuriame energetikos poreikis nuolat auga, o iškastinio kuro ištekliai nuolat mažėja, privalome investuoti į mokslinius tyrimus ir naujoves bei pamėginti siekti pažangos šiose srityse. Mums tereikia atsižvelgti į anglimis kūrenamų jėgainių veiksmingumo didėjimo galimybes, kuris šiuo metu siekia maždaug 34 proc., tačiau gali būti padidintas iki 55 proc. naudojant "protingas" technologijas. Jei trečdalis senųjų jėgainių būtų pakeistos moderniais įrengimais, kuro sunaudojimas galėtų būti sumažintas 30 proc. Tai tik nedidelis naujų technologijų siūlomų galimybių pavyzdys.
Mes taip pat kalbėjome apie du energijos šaltinius, kurie labai skiriasi vienas nuo kito, tačiau abu pasižymi tuo, kad skatina didžiausias politines diskusijas. "Niekas neabejoja, kad iškastinio kurio dalis, kuris 2004 m. sudar79 proc. Europos Sąjungos sunaudojamo kuro, artimiausioje ateityje išliks didelė. Tačiau kiek tai besitęstų, faktas yra tas, kad mes kažkurį laiką tikrai turėsime naudoti iškastinį kurą. Anglis yra pagrindinis veiksnys, vaidinantis svarbų vaidmenį - viena iš priežasčių, žinoma, yra tai, kad tai - vienas iš nedaugelio Europoje turimų energijos šaltinių, nors skirtingose valstybėse narėse jos sunaudojama nevienodai. Tai - didelis privalumas, ypač saugumo ir energijos tiekimo prasme.
Tai reiškia, ir tai yra svarbus punktas mūsų diskusijoje, kad kai sakome, kad anglis turi ateitį, kurią, laimei, apibūdino Komisija, privalome užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į kritinius anglies naudojimo aspektus. Vienas iš kritinių aspektų - anglies dioksido emisija. Viena vertus, tai yra didesnis veiksmingumas ir geresnės technologijos, kita vertus, reikia mėginti naudoti naująsias technologijas ir atskirti CO2 bei jį saugoti po žeme - įžymioji anglies dvideginio sugavimo ir saugojimo technologija (CCS).
Žinoma, lengviau pasakyti nei padaryti, tačiau yra požymių, rodančių jog tai veikia. "Mes tai pripažinome šioje ataskaitoje ir pasisakėme už CCS technologijos skatinimą, nes ji suteikia mums galimybę naudingai išnaudoti anglį, kuri yra labai patikimas energijos šaltinis Europoje. Todėl mes taip pat pabrėžėme, kad turime elgtis apdairiai, kad anglies dvideginio sugavimas gali sumažinti veiksmingumą, ir todėl sudėtinga numatyti, kada CCS technologijos išpopuliarės. Nepaisant visko, mes privalome atlikti savo darbus ir suformuluoti atitinkamas teisines nuostatas.
Trečioji ir daugiausiai prieštaravimų kelianti ataskaitos dalis susijusi su branduolinės energijos klausimu. Europoje branduolinės elektrinės gamina daugiau kaip 30 proc. energijos. Nepriklausomai nuo politinių įsitikinimų, branduolinenergija turi neginčytinų privalumų. "Ji yra čia, ji yra įperkama ir labai daug prisideda prie tiekimo saugumo. CO2 mažinimo požiūriu, tai labai puiki ir įdomi galimybė, ir manau, jog pasielgtume beatodairiškai, tiesiog atmetę šią energijos formą jos net nepsvarstę.
Nors ir sunkiai, tačiau mums pavyko rasti formules, kurioms galėtų pritarti dauguma, ir kurios perduotų žinią, kad tokių idėjų platinimas yra visų diskusijų dalis, tačiau sprendimą dėl to, ar jas priimti, ar atmesti, turi priimti valstybės narės. "Tai - gana svarbus punktas, tačiau mes siekiame prisidėti prie srities, už kurią Europa yra kažkiek atsakinga, tai - tiekimo saugumas. Šiuo požiūriu būtų išmintinga įsteigti Branduolinio saugumo ir atliekų tvarkymo aukšto lygio grupę ir Europos branduolinės energijos forumą ir, be jokios abejonės, teisinga, kaip nurodyta Bendrijos branduolinės energetikos veiklos programoje (PINC dokumente), toliau plėtoti šią diskusiją ir, kalbant apie investicijas į naująsias technologijas, nenusigręžti nuo galimos išeities.
Trumpai sakant, energijos maišymas reiškia ne tai, kad bus atmetami tam tikri energijos šaltiniai, o tai, kad bus atsižvelgiama į visus šaltinius. Tikiuosi, kad mums rytoj pavyks priimti šią rezoliuciją tokia forma, kokią patvirtino didžioji komiteto dauguma.
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Gerb. Pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti H. Reuliui už jo ataskaitą. Ji yra panaši į paskutinę Eurpos Parlamento ataskaitą po sausio 10 d. energetikos ir klimato kaitos paketo. Kitos dvi, A. Vidal-Quadraso ir B. Thomseno ataskaitos vertingai prisidėjo prie tolesnių Komisijos pasiūlymų formulavimo.
Pirmoji susijusi su mūsų vidaus rinkos paketo rengimu, o antroji - su besitęsiančiu darbu dėl Atsinaujinančios energijos direktyvos. Taip pat esu labai dėkingas už laiku atliktą H. Reulio ir šių Rūmų įnašą į energijos naujovių, švaraus iškastinio kuro ir branduolinės energijos sritis.
Manau, Komisija jau informuota apie Parlamento raginimus ir sprendžia daugelį šioje ataskaitoje nurodytų neišspręstų klausimų.
Europa turi įgyvendinti svarbų tikslą - kovoti su klimato kaita. "Dėl to, ir dėl tiekimo saugumo, mums reikia labai veiksmingų ir mažai anglies naudojančių energijos technologijų. Mes taip pat privalome tausiau naudoti iškastinį kurą. Ir nenaudojant branduolinės energijos bus sunku pasiekti klimato kaitos tikslų.
Leiskite man pradėti nuo energijos naujovių klausimo. Lapkričio mėn. pabaigoje Komisija ketina pristatyti Europos strateginį technologijų planą. "Europa įrodsėkmingai įgyvendinanti reglamentavimo sistemą, remiančią mažai anglies naudojančias technologijas. Buvo sutarta dėl energijos taupymo atsinaujinančios energijos tikslų. Mes taip pat kuriame tikrą vidaus rinką. Be abejo, tai - trečiosios pramonės revoliucijos pagrindas.
Tačiau to toli gražu nepakanka. Jei priklausysime tik nuo importuotų, mažai anglies naudojančių technologijų, neįgyvendinsime savo tiekimo saugumo ir konkurencingumo tikslų.
Šiuo metu Komisijos atliekama analizrodo, kad Europa toli gražu nepakankamai vysto mažai anglies naudojančias technologijas. Iš esmės mes nesame pajėgūs pekeisti aukštos kokybės, pagrindinių tyrimų, kurie atliekami ES pasaulyje pirmaujančių technologijų srityje. Šiandien mes nepakankamai stengiames mokslinius tyrimus pritaikyti prie verslo vystymosi, statydami bandomuosius ir domonstracinius įrengimus, kad pasiektume pilną komercinę skalę.
Kad Europa pirmautų pasaulyje klimato kaitos ir energijos saugumo naujovių srityse, būtina veiksmingiau valdyti į energijos naujoves investuotų išteklius.
Todėl mums reikia geresnio, bendro strateginio planavimo ES lygmeniu bei veiksmingesnio energijos technologijų programų ir priemonių įgyvendinimo.
Be to, kaip nurodyta H. Reulio ataskaitoje, privalome sutelkti papildomus finansinius ir žmogiškuosius išteklius energijos technologijoms tirti ir demonstruoti.
Mes jau 50 proc. padidinome Septintosios pagrindų programos energetikai skirtą biudžetą ir 100 proc. padidinome Konkurencingumo ir naujovių programos biudžetą. To nebūtume pasiekę be stiprios Europos Parlamento paramos.
Valstybės narės taip pat eina šiuo keliu ir, esu įsitikinęs, kad privatus sektorius padarys tą patį, kai tik bus sudarytos tam tinkamos pagrindinės sąlygos. Tai ypač taikytina pramoniniams demonstraciniams projektams ir ankstyvajam rinkos išdėstymui bei pagrindiniam mažųjų ir vidutinių įmonių vaidmeniui.
Dabar pereisiu prie antrosios ataskaitos dalies: su įprastiniais energijos šaltiniais susijusių iššūkių. Turime pripažinti, kad tokie energijos šaltiniai ateityje atliks pagrindinį vaidmenį maišant energijas.
Mes laikomės tokios pat nuomonės, kad turime pereiti nuo tradicinio prie tausaus iškastinio kuro. Iki metų pabaigos, Komisija imsis tolesnių veiksmų moderniųjų technologijų energijos išgavimo iš iškastinio kuro srityje.
Pirma, Komisija spręs teisinio pagrindo dėl anglies dioksido sugavimo ir jo geologinio laikymo klausimą. Mes pateiksime įstatyminį pasiūlymą, kuriuo siekiama nustatyti reglamentavimo sistemą, siekiant teisinio aiškumo, ir užtikrinti visuomenės pasitikėjimą anglies dvideginio sugavimo ir laikymo (CCS) saugumu. Aš taip pat šiuo metu rengiu pranešimą dėl CCS rėmimo politinės sistemos įvedimo.
Sutinku, kad kol CCS komerciškai perspektyvus. Tai patreikalaus didelių pastangų mokslinių tyrimų srityje. Todėl CCS bus įtrauktas į Strateginį energetikos technologijų planą tarp strateginių energetikos technologijų. Todėl mes taip pat jį išskiriame pranešime dėl pasiūlymo dėl teisės aktų.
Šalia tęsiamų pastangų mokslinių tyrimų ir plėtros srityje, ES turi pasistūmėti į priekį su demonstraciniais įrengimais. Tokie projektai suteiks neįkainojamos patirties. "Jie leis mums optimaliai panaudoti esamas technologijas ir nustatyti likusius iššūkius bei su jais tvarkytis.
Tikslas aiškus: iki 2015 m. ES turi veikti keletas didelės apimties demonstracinių įrengimų, o iki 2020 m. technologijos turi būti perkeltos į rinką. Tai įvyks tik tada, jei bus stiprus Europos privataus sektoriaus įsipareigojimas ir stipri, palaikanti vyriausybės politika. Komisija pasirengusi imtis iniciatyvos, tačiau tam reikės gauti visų valstybių narių ir Europos Parlamento paramą.
Dabar pereisiu prie branduolinės energijos. Man malonu pastebėti, kad jūsų pranešimas dėl branduolinės energijos visiškai sutampa su mūsų Branduolinės energetikos veiklos programos išvadomis, kurioms pritarEkonomikos ir socialinių reikalų komitetas.
Taip pat džiaugiuosi, kad spalio 12 d. įvyko pirmasis Aukšto lygio branduolinio saugumo ir atliekų tvarkymo grupės susitikimas. Grupei pavesta palaipsniui plėsti bendrą susitarimą, ir aukštesnį branduolinio saugumo lygį.
Pritariu ataskaitoje išreikštai nuomonei, kad būtina atvirai kalbėti apie branduolinę energiją. "Dėl to Komisija, remdamasi kitais forumais, įsteigBranduolinį forumą. Branduolinio forumo tikslas - plėsti diskusijas dėl branduolinės energijos ir į jas įtraukti visus susijusius dalyvius.
Lapkričio 26-27 d., įvyks pirmasis šio Forumo, dar vadinamo Bratislavos ir Prahos forumu, susitikimas. Tikiu, kad jis suteiks daugiau skaidrumo, sudarydamas galimybę visoms susijusioms šalims konsultuotis tarpusavyje. Man malonu, kad jame taip pat dalyvaus ir Europos Parlamentas.
Norėčiau dar kartą padėkoti pranešėjui ir šešėliniams pranešėjams už nuostabią ataskaitą. "Dėkoju Europos Parlamentui už palaikymą ir bendradarbiavimą. Šią ataskaitą panaudosime savo darbe. Labai laukiu diskusijų.
Margrete Auken  
Vystymosi komiteto nuomonės rengėja. - (DA) Gerb. Pirmininke, atleiskite man, tačiau ši ataskaita nėra gera kaip ir nebuvo geras su ja susijęs darbo procesas. "Kodėl Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas nesiklauskitų komitetų pareiškimų? Vystymosi komiteto vardu apgailestauju dėl to, kad mūsų buvo paprašyta pasisakyti tik dėl Komisijos anglies dvideginio emisijų. Energijos veiksmingumas bei taupymas ir mūsų didžiausia kritika yra pernelyg silpi. Be to, jie yra absoliučiai lemiami besivystančiosioms šalims. Labai daug energijos galima gauti taupant, ir čia galima naudoti žinomas technologijas, o tai, bent jau besivystančiosioms šalims, daug svarbiau nei CSS. ,Tai taip pat taikytina pramonės šalims. Be to, kodėl visiškai pamiršta apie naftą? Aukštos naftos kainos - didžiausia kliūtis besivystančiosioms šalims, ypač transporto sektoriuje, kuriame dominuoja nafta. Gerinant veiksmingumą reikia ir kitų transporto modelių. Tačiau, atsinaujinanti energija būtina besivystančiųjų šalių vystymuisi ir labai keista, kad apie ją šioje ataskaitoje vos užsimenama. Pasiūlymas yra nenuovokus ir į jį visiškai nėra įtrauktos Vystymosi komiteto nuomonės. Todėl norėčiau visus paraginti rytoj atkreipti į tai dėmesį.
Bogusław Sonik  
Aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonės pranešėjas. - (PL) Gerb. Pirmininke, sutikčiau su Herberto Reulio nuomone dėl elektros gamybos bei tiekimo diversifikavimo ir energijos veiksmingumo bei naudojimo tobulinimo. Tai, kad gamtiniai ištekliai nuolat senka ne naujiena energijos tiekimo srityje dirbantiems mokslininkams. Jau daug metų pirmaujantys mokslinių tyrimų centrai stebėjo gamtinių išteklių naudojimo lygmenis ir skelbnerimą keliančius pranešimus. Šių ataskaitų rezultatai akivaizdžiai rodo, kad jei ir toliau bus remiamasi vien įprastiniais energijos gamybos metodais, ateityje pasaulio ekonomiką ištiks energetikos krizė. Gamtinių išteklių mažėjimas reiškia, kad Europa turės vis daugiau importuoti iš kaimyninių šalių, o tai gali palaipsniui baigtis priklausomybe nuo tiekėjų. Mes jau ne kartą matėme neigiamus tokios politikos padarinius kaimyninėse šalyse.
Dėl to vienas iš Europos Sąjungai keliamų iššūkių yra energijos šaltinių diversifikacija bei darbas, kuriant naujas energijos gamybos technologijas. "Teigiama politika šioje srityje bus naudinga ne tik visuomenei ir ekonomikai, bet ir gamtai. Tačiau norėčiau pabrėžti, kad ne visos šalys pajėgs greitai įgyvendinti tokią politiką. Tai susiję su per daugelį metų energetikos sektoriuje istoriškai susiklosčiusiomis sąlygomis, kurios, lyginant su senosiomis ES šalimis yra atsilikusios. Todėl, žvelgdamas iš tokios šalies piliečio perspektyvos, norėčiau pabrėžti, kad kaip jau minėjau, Lenkija ar kitos šios geografinės srities šalys turės daugiau darbo modernizuojant energetikos sektorių nei vakarų Europos šalys. Prašau atsižvelgti į šį ypatingą punktą. Atsižvelgdama į klimato kaitą, ES turėtų daugiau dirbti su švariomis anglies technologijomis kaip optimaliausia išeitimi gamtai, ypač tose šalyse, kuriose energetikos sektorius labai priklauso nuo anglies naudojimo.
András Gyürk Gyürk
PPE-DE frakcijos vardu. - (SV) Gerb. Pirmininke, dėkoju už galimybę pasisakyti. Komisare, gerbiamieji Parlamento nariai, mums pateiktoje ataskaitoje neslepiama tai, kad yra rimtų argumentų prieš įprastines energijos formas. Šios srities klausimas, apie kurį šiandien daugiausia kalbama, yra klimato kaita. "Iškastinis kuras ne tik prisideda prie pasaulinio klimato atšilimo; jis taip pat daro Europą labiau priklausomą nuo išorės tiekėjų.
Leiskite paminėti vieną Vengrijos pavyzdį, iliustruojantį mano požiūrį. Šalyje, kurioje nedaug žaliavų, dujos sudaro 50 proc. mišrios energijos, o 80 proc. jų gaunama iš vienintelio išorės šaltinio - Rusijos. "Todėl priklausomybtokia didelė, kad turi ne tik socialinių ir ekonominių padarinių, bet ir gali daryti didelę įtaką Vengrijos tarptautiniams santykiams. Tačiau taip pat šie ir panašūs skaičiai rodo, kad įprastiniai energijos šaltiniai per ateinančius dešimtmečius neišvengiamai suvaidins svarbiausią vaidmenį tiekiant Europos energiją, net jei ir bus naudojami atsinaujinantys energijos šaltiniai. Teigti priešingai būtų tas pats kaip kišti galvas į smėlį.
Gerbiamieji Parlamento nariai, vis dėlto, prieštaravimas tarp įprastinių šaltinių būtinybės ir su jais susijusios rizikos turi būti išspręstas. "Manau, kad H. Reulio ataskaita - būtina priemontam atlikti. Sutinku su pranešėju, kad Europos Sąjunga, nustatydama įprastinių energijos šaltinių politiką turi susikoncentruoti ties trimis pagrindiniais tikslais: veiksmingumo didinimu, ir kartu su juo, mokslinių tyrimų ir vystymo galimybių išnaudojimu bei priklausomybės nuo išorės šaltinių mažinimu. Geriausias šio paskutinio punkto pavyzdys - Nabucco projektas; šio dujotiekio statybos bus svarbus žingsnis diversifikacijos link, todėl Bendrija suinteresuota, kad tai įvyktų. Labai jums ačiū, gerb. Pirmininke.
Adam Gierek
PSE frakcijos vardu - (PL) Gerb. Pirmininke, Komisare, energija - esminis veiksnys kalbant apie konkurencingumą ir ES gyventojų gyvenimo kokybę. Dėl to pagrindiniai politiniai ir ekonominiai tikslai privalo būti tausios energijos gamybos veiksmingumas, mažinant bendrą naudojimą, bei energijos tiekimo patikimumas ir saugumas. Įgyvendinus šiuos tikslus taip pat turėsime saugią visuomenę. Negalime pamiršti, kiek mūsų gyventojai tiesiogiai ar netiesiogiai moka už kiekvieną energijos vienetą. ES valstybių narių ekonomikų konkurencingumas, be kitų veiksnių, priklauso ir nuo geresnio regioninių iškastinio kuro išteklių panaudojimo. Tačiau taip įvyks tik tada, jei Komisija suteiks garantijas, kad emisijų prekybos sistema neliudys esamų jėgainių, pvz., anglimi kūrenamų jėgainių, pakeitimui modernesnėmis sistemomis su mažesnėmis CO2 emisijomis. Lenkija nuo 1988 m. emisijas sumažino jau 32 proc., kitos ES šalys per tą patį laiką nuveikdaug mažiau. Dabartinis emisijų dydis vienam Lenkijos gyventojui yra 7 t per metus, o senosiose ES šalyse šis skaičius yra daugiau nei dvigubai didesnis. "Esant tokioms aplinkybėms, būtų neteisinga nuo ateinančių metų Lenkijai drastiškai CO2 emisijas sumažinti dar 30 proc. Toks Komisijos sprendimas gali turėti labai nepalankius socialinius padarinius.
Mano šalis negali būti paaukota klimato isterijos politikai. Gerai žinoma, kad klimatas pasikeitė, keičiasi ir toliau keisis, ir kad mes turime neutralizuoti tokių pokyčių padarinius, t. y, sausras, potvynius ir geriamojo vandens trūkumą. Tačiau teisingumas reikalauja, kad CO2 mažinimas būtų susijęs su per capita skaičiais ES šalyse. Svarbu, kad dėl emisijų išlaidų nebūtų nuspręsta savavališkai, remiantis mažinimais ir neskaidriais principais. "Konkurencingumas negali būti netikrų rinkos iniciatyvų funkcija, o energijos kainos turi atspindėti jos realias kainas. Atrodytų būtų protinga panaudoti visus galimus ir išbandytus anglies dioksido ir metano dujų absorbavimo metodus, įskaitant biologinius metodus. Tačiau šiuo metu pirmenybturėtų būti teikiama metodams, gerinantiems pirminės energijos pavertimo kitomis energijos formomis veiksmingumą, paremtiems eksperimentiniais technologijų įrengimais anglies pavertimui į dujas ir į skystį, bei vandenilio kūrimui.
Baigdamas norėčiau padėkoti pranešėjui H. Reuliui už vaisingą bendradarbiavimą rengiant šią ataskaitą, kuri pateikia visapusišką, suderintą ir ilgalaikį būdą iškastinio kuro ir branduolinės energijos problemoms spręsti.
Šarūnas Birutis
Pirmiausia noriu pasveikinti H. Reulį ir kolegas, teikusius vertingas pataisas, su puikiai atliktu darbu ir darniu pranešimu.
Abiems energijos rūšims, apie kurias kalbama šiame pranešime, yra skiriamas pakankamas dėmesys, kartu pabrėžiant alternatyvios energetikos ir naujų energetinių technologijų diegimo svarbą.
Energijos diversifikacija labai prisideda prie energijos tiekimo saugumo, o šis klausimas gyvybiškai svarbus ir mano šaliai - Lietuvai. Šioje srityje esame labai pažeidžiami, nes esame visiškai priklausomi nuo vieno tiekėjo ir kol kas neturime alternatyvų. Vienas iš sprendimų šiai situacijai pakeisti - modernios, saugios atominės elektrinės statyba. Tai mums būtų ir politinio saugumo, ir ekonominio stabilumo pagrindas.
Šio pranešimo svarstyme nebuvo apseita be diskusijų dėl branduolinės energijos ateities.
Suprasdami esamos alternatyvios energijos ir dar naujų energijos rūšių svarbą ir galbūt dominavimą ateityje, turime nusileisti ant žemės ir susidurti su realybe, kuri dabar yra tokia - 31 proc. visos elektros energijos Europos Sąjungos gamina branduolinės jėgainės. Tai -energija, padedanti įgyvendinti Kioto uždavinius ir svariai prisidedanti prie energijos tiekimo saugumo užtikrinimo.
Manau, veidmainiška teikti pataisas, neigiančias branduolinę energiją, kaip energingai dabar daro kai kurie "žalieji" politikai Europos Sąjungos piliečių saugumo vardan, taip didindami kitų Europos Sąjungos piliečių nesaugumą.
Todėl raginu kolegas būti tolerantiškais ir palaikyti nuostatas, leidžiančias kiekvienai valstybei apsispręsti, ar jai reikalinga saugi branduolinenergetika, ar ne. Tik diskutuodami ir išklausydami vieni kitus surasime teisingą sprendimą.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
UEN frakcijos vardu. - (PL) Gerb. Pirmininke, šioje diskusijoje dėl įprastinių energijos šaltinių ir energetikos technologijų, kalbėdamas Europos tautų sąjungos frakcijos vardu, norėčiau padėkoti Herbertui Reuliui už parengtą išsamų pranešimą šia tema.
Pirma, pranešimo autorius yra teisus pastebėdamas, kad pats svarbiausias klausimas, taip pat ir iš įprastinio kuro gaunamos energijos požiūriu, yra bendras Europos Sąjungos šalių darbas šioje srityje.
Antra, atsižvelgiant į tai, kad Europos Sąjungos priklausomybnuo iškastinio kuro importo iki 2030 m. išaugs maždaug 70 proc., būtina kuo maksimaliau išnaudoti Europos Sąjungos šalių turimus iškastinio kuro išteklius.
Trečia, būtent toks išteklius yra anglis, kurios Vokietija turi net 7 proc. visų pasaulio išteklių, o Lenkija - 2 proc. šių išteklių. "Svarbu nekelti klausimo dėl šio kuro išgavimo ir energijos gavybos iš jo, nes iš iškastinio kuro išgaunama energija vis dar perpus pigesnnei iš atsinaujinančių šaltinių gaunama energija.
Ketvirta, dėl elektros išgavimo iš anglies keliamos ekologinės rizikos, reikia bendrų Europos investicijų į mokslinius tyrimus dėl naujųjų technologinių šioje srityje, finansuojamų iš Europos sąjungos biudžeto lėšų.
Ir galiausia penkta, reikia remti Europos Sąjungos šalių investicijas į atominę energiją. Norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į susitarimą, sudarytą dėl modernios Ignalinos atominės elektrinės, kuri yra bendras Lenkijos, Lietuvos, Estijos ir Latvijos projektas, statybos.
Rebecca Harms
Verts/ALE frakcijos vardu. - (DE) Gerb. Pirmininke, Komisare, leiskite pasakyti H. Reuliui, kad, kadangi buvo daugiau ar mažiau paskelbta, jog Žalieji nepritaria šiai ataskaitai, ketinu susitelkti ties, mano nuomone, labiausiai nerimą keliančiais klausimais. Jie taip pat atsispindi mūsų pateiktuose pakeitimuose.
Kol buvo rengiama ši ataskaita, nebuvo įmanoma imtis jokių kritinių apmąstymų dėl atominės energijos. Buvo draudžiama kalbėti apie bet kokias Europos problemos, susijusias su saugumo kultūros nebuvimu mūsų elektrinėse, nors incidentai Vokietijoje, Vattenfall bendrovės prižiūrimuose reaktoriuose - ryškus, nerimą keliantis pavyzdys. "Diskusijos dėl atliekų tvarkymo finansavimo sunkumų atrodo buvo nesibaigiančios, ir nuolat didėjo pavous, kad branduolinmedžiaga gali būti panaudoti bomboms gaminti ar galimiems teroristiniams tikslams.
Turiu jums pasakyti, H. Reuli, kad yra vienas dalykas, kuris iš tiesų mane suerzino, ir pasakysiu tai prieš mums susitinkant Bratislavoje. Tai faktas, kad dabar, 2007 m., Slovakijoje Italijos ENEL bendrovketina užbaigti atominę elektrinę, kuri buvo statoma Sovietų Sąjungoje dar prieš Černobylį. Statybos Čekoslovakijos Respublikoje prasidėjo devinto dešimtmečio pradžioje ir buvo atlikta du trečdaliai statybos darbų. "Dabar ENEL planuoja baigti elektrinės statybas be naujo planavimo leidimo ir neatlikus patikrinimo, ar planai atitinka Europos standartus. Tai - gėda.
Žmonės, liaupsinantys atominę energiją, neturi teisės neatsižvelgti į tokį negarbingą elgesį.
Esko Seppänen
GUE/NGL frakcijos vardu. - (FI) Gerb. Pirmininke, Komisare, žaliavinnafta brangesnnei kada nors anksčiau. "Tai taip pat turi įtakos kitokio iškastinio kuro kainoms. Auga visų energijos rūšių kainos, nes keturias penktosias visos ES suvartojamos egergijos sudaro iškastinis kuras.
Žmonės nėra pasirengę mažiau vartoti, todėl reikia naujų technologijų, didesnio energijos veiksmingumo, anglies dvideginio sugavimo bei laikymo (CCS) ir naujų branduolinių technologijų, įskaitant mokslinius branduolinės sintezės tyrimus.
Po balsavimų Komiteto ataskaitoje viltys ir svajonės dėl pagrindinių alternatyvų yra susijusios su CCS technologijomis ir branduoline energija. Tačiau nėra garantijų, kad suskystintas anglies dvideginis galės būti saugiai ir amžinai laikomas. "Jokie požymiai nerodo, kad gali būti investuojama į vandenilio ekonomiką transporto infrastruktūros srityje. Belieka tik, kaip buvo paminėta ataskaitoje, elekrinių automobilių, varomų elektra ir neišskiriančių anglies dvideginio, naudojimas. Tikriausiai prireiks maždaug pusės amžiaus, kad būtų numalšinta branduolinsintezė.
Apskritai, Komisijos pasiūlymas, kad iki 2020 m. 20 proc. ES sunaudojamos energijos būtų gaminama iš atsinaujinančio kuro, yra tiesiog neįtikima. "Tai neįmanoma. Bent jau ne su ES teritorijoje ar didžiosiose ES valstybėse narėse gaminamu atsinaujinančiu kuru.
Diskutuojamas pranešimas yra pernelyg optimistiškas, nes jame numatoma, jog iškastinis kuras ir toliau bus naudojamas be jokių realių alternatyvų ir be jokių apribojimų. Jis bus sustabdytas tik tada, jei kažkas paskatins tokią situciją. "Mes būsime priversti tai padaryti jei iki 2020 m. išseks gamtiniai ištekliai, tačiau taip nenutiks, jeigu ES valstybės narės sistemingai imsis veiksmų arba jei bus paskelbta ES deklaracija. Iš tiesų, tai priklausys ne tik nuo mūsų valios, gražių kalbų ir nerealių vilčių, bet ir nuo tikrų veiksmų, metant iššūkį mūsų dabartiniam gyvenimo būdui.
Be to, turėtų būti persvarstyta elekros kainų sistema, kurioje didmeninės elektros energijos kainas lemia energijos mainai. "Kaina visada nustatoma pagal didžiausiais gamybos kaštais pagamintą elektrą, kurios gamyba paremta brangiausiomis išmokomis. Tai kaina, kurią gauna visi gamintojai. Deja, nėra jokių garantijų, kad įmonės taip gautą papildomą pelną skirs moksliniams tyrimams energetikos srityje, nes mūsų laikams būdinga tai, kad jos savo pelną dividentų forma paskirsto akcininkams. Emisijų prekybos lėšos veikiau yra būdas padidinti bendrovių pelną nei sumažinti emisijas.
Lydia Schenardi
Gerb. Pirmininke, gerbiamieji Parlamento nariai, pranešėjas teisus, pažymėdamas, kad įprastiniai energijos šaltiniai bus būtini dar keletą artimiausių dešimtmečių. Jis taip pat teisus, ragindamas diversifikuoti energijos šaltinius ir tiekimą, siekiant saugesnės ir aplinkai palankesnės energijos gamybos ir taupesnio energijos naudojimo.
Tačiau mes šiek tiek skeptiškai žiūrime į tai, kokiu pagrindu šios priemonės yra skatinamos. Pirma, minėtos priežastys labai didelia dalimi atkartoja mitą, kad klimato kaitą lemia žmonių veiklos sukeliamos anglies dvideginio emisijos. "Vis daugėja mokslininkų, kurie, neneigdami klimato kaitos fakto, teigia, jog klimatos nuolat kinta ir iškelia klausimą dėl visuotiniio atšilimo sąvokos, CO2 kaltės ir minties, kad dėl viso to kalta žmonija. Jei taip yra, įžymioji CCS (anglies dvideginio sugavimo ir laikymo) technologija, kuriai ataskaitoje skiriama daug dėmesio, tačiau kurios ilgalaikrizika nėra žinoma, skamba tarsi apgaulingas išsigelbėjimas.
Antra, ir nepaisant įprastų užuominų į tai, kad už savo pasirinkimus energetikos srityje pirmiausia atsakingos valstybės narės, pranešėjas negali padėti bandant nukreipti jas tam tikra kryptimi. "Šioje ataskaitoje skiriama labai daug dėmesio branduolinei sričiai, kuri yra visiškai savarankiško kiekvienos valstybės narės pasirinkimo klausimas ir negali būti svarstoma vien tik CO2 emisijų perspektyvoje.
Trečia, visiškai nėra užsimenama apie tai, kad globalizacija prisideda prie per didelio iškastinio kuro naudojimo. "Tarptautinių prekių mainų skatinimas trumpesnių, vietinių ir šalių tiekimo grandinių sąskaita čia visiškai netinka. Tai, ką Komisija daugelį metų darvykdydama ultra liberalią prekybos politiką ir atidarydama mūsų rinkas pasaulinei konkurencijai, nepalikdama vietos mūsų ekonomikos apsaugai, nors tai ir atrodo racionalu, labai daug prisidėjo prie problemų, kurias ji dabar sakosi norinti spręsti.
Roger Helmer
Gerb. Pirmininke, šiame pranešime yra daug pagirtinų dalykų. "Žinoma, jame tradiciškai keliaklūpsčiaujama klimato kaitos isterijai, nepaisant vis didėjančių abejonių dėl galimo CO2 ir klimato kaitos sąryšio. Tačiau pranešime taip pat pripažįstama energijos tiekimo įvairinimo ir iškastinio kuro, įskaitant anglį, naudojimo maišant energijas svarba. Jame pabrėžiamas energijos saugumo poreikis, ir šiame kontekste, teisingai pažymimas energijos taupymo, tolesnio vidaus išteklių, įskaitant anglį, ir branduolinės energijos, tiek dabar naudojamo branduolio dalijimosi, tiek ir gyvybiškai svarbių mokslinių tyrimų dėl sintezės, poreikis.
Svarbiausias diskusijų dėl energetikos veiksnys yra tai, kaip Žalieji ir jų kolegos keliautojai kankinasi dėl anglies dvideginio emisijų, tačiau prieštarauja vieninteliai vyraujančiai mažai anglies naudojančiai technologijai. Kai nafta kainuoja 90 JAV dolerių už barelį, R. Harmsui būtų laikas pripažinti, kad atominenergija yra pigiausia, saugiausia, švariausia, tausiausia ir labiausiai nuspėjama didelius energijos kiekius gaminanti turima technologija. "Kaip minėjo mano kolega A. Vidal-Quadras, branduolinių atliekų šalinimas yra techninproblema, dabar jau išspręsta.
Jan Březina
(CS) Gerbiamieji Parlamento nariai, pirmiausia norėčiau padėkoti pranešėjui, parengusiam geriai suderintą ir realistišką pranešimą, atspindintį paskutinius išradimus, už darbą. Taip pat vertinu Parlamento iniciatyvą, nes tai - vienas iš nedaugelio pranešimų, kuriame kalbama apie įprastinius energijos šaltinius.
Esu įsitikinęs, kad keletą artimiausių dešimtmečių iškastinis kuras ir toliau liks nepakeičiamas maišant energijos rūšis: todėl jam turėtų būti skiriamas atitinkamas dėmesys. Atsinaujinantys energijos šaltiniai yra svarbūs, nors jie ir negali pakeisti įprastinių energijos šaltinių. Kaip nurodoma šiame pranešime, mes turėtume stengtis vystyti naujas technologijas, kurios leistų gaminti mažesnį poveikį aplinkai darančią energiją, tokią kaip švari anglies energija. Šiais laikais, kai suvartojama kaip niekad daug energijos ir trūksta technologijjų, kurios galėtų pakeisti esamus energijos šaltinius, bendras vienkryptiškas orientavimasis į atsinaujinančius šaltinius galėtų paradoksaliai pagreitinti valstybių narių priklausomybę nuo importo iš kitų šalių. Kadangi energija tapo labiausiai strategiška reikme, diskusijos dėl visiško įprastinių energijos šaltinių pakeitimo gali būti populiarios, tačiau labai neatsakingos.
Mano nuomone, tai, kad šiame pranešime pakankamai dėmesio skiriama branduolinei energijai, yra blaivaus proto triumfas. Jei mes rimtai kalbame apie CO2 lygmenų mažinimą beveik iki nulio, negalime atmesti branduolinės energijos, kuri, be abejo, yra vienas iš švariausių energijos šaltinių. Baigdamas noriu pasakyti, kad stengtis mažinti CO2 emisijas turime ne vieni, ir turime bandyti įkalbėti kitas supervalstybes prie mūsų prisijungti. Jei tokios šalys kaip JAV, Kinija ir Indija nesiims panašių priemonių, mūsų taikomos priemonės neturės jokio realaus poveikio pasaulio mastu, nes jos gali turėti įtakos tik maždaug vienai septintajai pasaulio CO2 gamybos.
Baigdamas norėčiau patarti, kad pranešėjas atidžiau išnagrinėtų atominių reaktorių skirtumus. "Negali lyginti Černobylyje sprogusio reaktoriaus ir Čekijos Respublikoje pastatytų reaktorių.
Reino Paasilinna
(FI) Gerb. Pirmininke, Komisare, H. Reulio nagrinėjama svarbi tema, kokia kryptimi Europa ir pasaulis eina energijos srityje. Konfliktas tęsiasi. Kaip ilgai tai gali tęstis?
Esant dabartinėms sąlygoms, iškastinei energijai paprastos alternatyvos nėra, net jei padarytume viską, ką galime, kad sutaupytume daug daugiau energijos nei dabar. "Nafta sudaro 37 proc. mūsų sunaudojamos energijos, dujos - 24 proc., o anglis - 16 proc. Taigi iškastinis kuras sudaro 77 proc. visos mūsų sunaudojamos energijos. Mes žinome, kad Tarptautinenergetikos agentūra numato, kad pasaulinis energijos suvartojimas kasmet išaugs daugiau nei pusantro karto. Tikimasi, kad iškastinės energijos suvartojimas išaugs dar labiau, nes didelės besivystančiosios šalys nelabai pasitiki vėjo jėgainėmis. Besivystančiosiose šalyse energijos suvartojamas yra išaugęs 70 proc., iš kurių 30 proc. priklauso vien Kinijai. Todėl iškastinio kuro ištekliai senka ir yra sutelkiami į vis mažiau valstybių.
Prireiks dešimtmečių energijos sistemai pakeisti. Laikas bėga. Iš tiesų tai - lenktynės su laiku. Nors ir norime išspręsti aplinkos ir energijos problemas, negalime užtikrinti taikos.
Galėčiau paminėti keletą veiksmų sričių: turime sustiprinti mokslinius tyrimus, produktų vystymąsi ir naujas technologijas, taip pat, privalome pakeisti savo elgesį. Europoje mes net neatliekame intensyvių mokslinių tyrimų, nors einame didesnės priklausomybės, didesnių kainų ir konfliktų link. Neseniai išgirdau, kad Jungtinės Amerikos Valstijos išleidžia penkis kartus daugiau pinigų moksliniams tyrimams aplinkos apsaugos srityje nei Europa. Kodėl Lisabonos žiniomis pagrįsta ekonomika šitaip veikia?
Galiausia, reikia pasakyti, kad energetika turi savo socialinę plotmę. Vos per kelerius metus kainos išaugo 50 proc.
Anne Laperrouze
(FR) Gerb. Pirmininke, Komisare, Gerbiamieji Parlamento nariai, H. Reulio pranešimas labai geras ir išsamus. Sveikinu. Tačiau mane nustebino tai, kiek dėmesio jame skiriama angliai.
Be abejo, anglis - gausus energijos šaltinis. "Tai taip pat labiausiai paplitęs iškastinio kuro šaltinis. Vis dėlto, man nerimą kelia vis didėjantis ir vyraujantis anglies vaidmuo elekros gamyboje. Susidaro įspūdis, kad anglies dvideginio sugavimas ir laikymas išspręs šiltnamio efektą sukeliančių dujų iš anglimi kūrenamų jėgainių problemą, tačiau turiu pripažinti, jog žiūriu į tai skeptiškai. Anglimi kūrenamų jėgainių yra visame pasaulyje: ar įmanoma jose visose įrengti anglies dvideginio sugavimo sistemas? Kaip užkirsime kelią CO2 emisijoms iš vadinamųjų "švarių" anglimi kūrenamų jėgainių? Argi nerizikinga tai, kad praėję medžio, anglies ir naftos deginimo eras, vėl galime žengti žingsnį atgal į dar vieną anglies deginimo erą?
Norėdama pabaigti labiau optimistiška gaida, manau, kad pranešimo stiprioji vieta - pasiūlymas dėl Europos strateginio energetikos technologijų plano. "Plane turi būti sprendžiamas aiškios energijos diversifikacijos iki 2020 m., 2030 m. ir 2050 m. klausimas. Taip pat jis turi atspindėti regioninių išteklių panaudojimo svarbą.
Wiesław Stefan Kuc
(PL) Gerb. Pirmininke, iš visų pranešime išvardytų energijos šaltinių, Europos Sąjungoje randama tik anglis - antracitas ir rudoji anglis. Kitą iškastinį kurą turime importuoti. Kartu su augimu, didės ir energijos paklausa. Šiuo metu nėra aišku, kaip sėkmingai mes vystysime atsinaujinančios energijos šaltinių ir vandenilio baterijų kūrimą, tačiau jiems taip pat reikalingas energijos tiekimas. Dėl to nepaisant milžiniškų pastangų, neturėtume iš karto atmesti anglies, kaip prieinamo energijos šaltinio. "Mes nepakankamai stengiamės išvystyti švarią anglies energiją. Turėtų būti skiriama daugiau išteklių anglies apdirbimui ir katilų bei generatorių veiksmingumui didinti. Privalome išlaikyti energetikos saugumą ir viena to sudedamųjų dalių yra prieinama beveik visose ES šalyse. Negali sau leisti nemėgti savo gamtos išteklių.
Baigdamas norėčiau pasveikinti Herbertą Reulį ir jo kolegas su puikiu ir suderintu pranešmu, kuriam visiškai pritariu.
Alyn Smith
Gerb. Pirmininke, Komisare, malonu matyti, kad jūs, kartu su mumis, dirbate iki išnaktų.
Europoje turime dideles atsinaujinančios energijos galimybes. Škotijoje tai geriausiai žinome. Kaip minėjo R. Harms, šioje ataskaitoje mano frakcija mato tam tikrų sunkumų, susijusių su pro-branduoliniais aspektais. Tačiau, manau, mes taip pat turime užtikrinti, kad būtų atliekami tyrimai kitokios, nebranduolinės energijos srityje, ir atliekami taip, kad būtų galima tokią energiją pagerinti.
47 straipsnio dalyje, anglies dvideginio sugavimas yra eksperimentinis, tačiau teikiantis vilčių, ir 47 straipsnio dalyje raginame Komisiją kiek įmanoma greičiau pateikti aiškias politines gaires dėl mokslinių tyrimų skatinimo anglies dvideginio sugavimo ir laikymo srityse. Komisare, man labai malonu girdėti, kad jūs ketinate tai daryti. Tai svarbu, nes palikus tai vien tik valstybių narių valiai, jos su tuo nesusidoros.
Škotijoje, Peterheade, mes turėjome pasaulyje pirmaujantį pasiūlymą dėl parodomosios vietos įrengimo. Dėl politinio neapsisprendimo, kurį lėmLondono vyriausybė, nepriskyrusi jo prie prioritetinių, projektas vykdomas kitur, jis vykdomas Kalifornijoje.
Europa gali iš to pasimokyti; mes galime būti svarbūs pasaulio mastu savo turimu mokslinių tyrimų potencialu, tačiau tam privalome imtis realių veiksmų. Džiaugiuosi girdėdamas, kad šiame pranešime yra kelios idėjos, kurias Komisija jau įgyvendina.
Miloslav Ransdorf
(PL) Norėčiau pažymėti 10 punktų dėl H. Reul pranešimo. "Tai - puikus ir gerai suderintas pranešimas, kuris, mano nuomone, yra parengtas Antoine de Saint Exupéry žodžių apie mūsų ateitį dvasioje: mūsų pareiga ne numatyti, o įgyvendinti.
Pranešime išvardijami beveik visi įprastiniai energijos šaltiniai, galbūt išskyrus, ebonito lazdeles ir pašiaušėlius. Paminiu juos norėdamas įsiteikti mūsų Parlamento Žaliesiems nariams. "O kalbant rimtai, pripažįstu, kad pranešime per daug kalbama apie bendrus energetikos sektoriaus reglamentus. Kaip patvirtina profesoriaus Semjonovo istoriniai atradimai, nuo priešistorinių laikų galiojo tos pačios pagrindinės taisyklės: viena vertus, žmonės bandsumažinti energijos technologijų intensyvumą, o kita vertus, stengėsi gaminti daugiau energijos.
Mano nuomone, šiandien būtina veiksmingai derinti energijos šaltinius ir dujų importo diversifikacijas. Turi išaugti Bendros Europos rinkos svoris kaip veiksnys, užtikrinantis tiekimo stabilumą ir patikimumą.
Žinoma, turi būti kruopščiai įvertinta rizika aplinkai. Pranešėjas H. Reul remiasi Arkties išteklių klodų pavyzdžiu, kuris, tam tikrais duomenimis, sudaro daugiau nei 25 proc. mūsų naujų dujų ir naftos išteklių.
Be abejo, Komisijos bus paprašyta imtis priemonių energijos intensyvumui vienam BVP vienetui mažinti. Kita svarbi užduotis - parengti tinkamą technologijų perdavimo politiką.
(Pirmininkas pertraukia kalbėtoją)
Ján Hudacký
(SK) Leiskite pasveikinti pranešėją H. Reulį su puikiu pranešimu. "Šis pranešimas įgauna status quo įprastinės energijos šaltinių ir technologijų srityje ir atkreipia dėmesį į daugelį jų tolesnio panaudojimo aspektų, saugaus energijos tiekimo bei poreikio palaipsniui mažinti ir didinti sąlygomis.
Kadangi vis labiau auga energijos poreikis pasaulio mastu, Europos Sąjunga negali sau leisti visiškai atsisakyti iškastinio kuro, nes jis - svarbi bendros energijos gamybos dalis, nors jo ištekliai vis mažėja. Nepaisant to, kad vidutiniškai, Europos Sąjunga palyginti efektyviai gamina energiją iš šių įprastinių šaltinių, kai kurios valstybės narės vis dar gali padaryti daug daugiau įtraukdamos ir paremdamos naujas, efektyvesnes technologijas ir vystydama naujas, efektyvesnes bendradarbiavimo grupes. "Taip pat valstybės narės neturėtų kurti bereikalingų kliūčių naujoms investicijoms į iškastinio kuro išteklių naudojimą, panaudojant naujausias technologijas.
Kitas klausimas, ties kuriuo norėčiau susitelkti, yra branduolinenergija. Kaip žinome, branduolinenergija beveik negamina CO2 emisijų ir esu įsitikinęs, kad anksčiau ar vėliau ji ras vietą netgi tose valstybėse narėse, kurios itin jai prieštaravo daugiau dėl ideologinių nei dėl pragmatinių priežasčių. "Kadangi nuolat vystosi naujos technologijos, kaip kad ketvirtos kartos reaktoriai (netgi Rusijoje, R. Harmsai), dabar yra naujų galimybių tolesniems jų veikimo saugumo tobulinimams bei saugiam panaudoto branduolinio kuro laikymui.
Baigdamas norėčiau pasakyti, kad vertinu tai, jog Komisijos darbas rodo apčiuopiamą postūmį atviresnio ir objektyvesnio požiūrio ir branduolinės energijos privalumų vertinimo link, imdamasi tokių iniciatyvų kaip Europos branduolinės energijos forumas, kurio pradinis susitikimas, kaip jau buvo minėta, vyko šių metų lapkričio mėn. pabaigoje Bratislavoje. Europai jau seniai trūko tokios ilgalaikės diskusijų platformos, padedančios keistis žiniomis, informacija ir nuomonėmis. Tokie mainai bus naudingi ir ekspertams, ir visuomenei, ir, manau, jie bus taip pat naudingi ir Žaliesiems.
Hannes Swoboda
(DE) Gerb. Pirmininke, norėčiau pakalbėti apie du dalykus. Pirmasis, dėl kurio tikiuosi ir tikiu, kad mes visiškai sutariame, yra požiūris, kad įprastiniai energijos bei technologijų šaltiniai ir formos ateityje ir toliau atliks svarbų vaidmenį. Idėja, kad viską galime pakeisti energija iš alternatyvių šaltinių yra iliuzinė. Tačiau privalome padaryti taip, kad įprastinės technologijos būtų palankesnės aplinkai. Tai būtina. Taip pat privalome užtikrinti, kad įprastinės technologijų formos būtų veiksmingesnės. Čia mūsų nuomonės sutampa ir, šiuo požiūriu, pranešimui gali būti visiškai pritarta.
Tačiau kalbant apie branduolines technologijas, situacija yra šiek tiek kitokia. Turi būti absoliučiai aišku, be jokių "jeigu" ar "bet", kad kiekviena šalis gali pati pasirinkti savo technologijų formas, kitaip sakant, gali pasirinkti branduolinę technologiją arba pasirinkti be jos apsieiti.
Kitas principas, kuris turi būti mums visiems bendras - tai pirmenybsaugumui. Ne tik saugumui energijos gamybos procese, bet ir, žinoma, saugus galutinis šalinimas, ir tai labai svarbu dabartiniame pasaulyje, kuriame nuolat ir pasaulio mastu darosi vis svarbiau, kad branduolintechnologija nebūtų panaudota kariniais sumetimais.
Būtų buvę malonu, jei pranešme būtų daugiau atsižvelgta į šiuos klausimus. Reikia pripažinti, kad šiais klausimais kalbėjome kituose pranešimuose ir manau, kad Europa šioje srityje privalo parodyti geriausią pavyzdį. Nepaisant to, ką būtų galima pavadinti ideologine pozicija, ar mes esame už ar prieš branduolinę technologiją, saugumui turi būti teikiama absoliuti pirmenybė. Tikiuosi, kad mes šiame Parlamente ir, žinoma, Komisija būsime itin budrūs, kad užtikrintume, jog visi šie saugumo klausimai, įskaitant nepanaudojimą, išliktų svarbiausioje vietoje, nes priešingu atveju, paminsime savo pareigą žmonijai ir taikai pasaulyje. Tikiuose, kad ši žinia rytoj galėtų aiškiau atsispindėti pakeitimuose, nei yra perteikta H. Reulio pranešime.
Mariela Velichkova Baeva
(BG) Geopolitiniai interesai ir pusiausvyros nebuvimas, technologinių vystymosi lygmuo bei jo poveikis ekonomikai sudaro reikiamas sąlygas, kad branduolinei energijai būtų suteikta antra proga kaip svarbiai energijos maišymo sudėtinei daliai. Ši tema labai svarbi ir aktuali vykstant karštoms diskusijoms dėl klimato kaitos, energijos tiekimo saugumo ir alternatyvių energijos gamybos būdų.
Mano šalyje, Bulgarijoje, Kozlodui atominjėgaingamino 43 proc. visos šalyje gaminamos energijos ir prisidėjo prie tvaraus ekonomikos vystymo 2006 m. Žinoma, šie skaičiai priklauso laikotarpiui iki 2006 m. gruodžio 31 d. trečio ir ketvirto atominės jėgainės sektorių uždarymo. Analizrodo, kad per kelis artimiausius dešimtmečius energijos suvartojimas visame pasaulyje išaugs dvigubai. Visame pasaulyje statomas 31 reaktorius, o kiti planuojami statyti. Šis dinamiškas procesas rodo, kad efektyviai stengiamasi ieškoti išeičių, siekiant įveikti sunkumus, su kuriais susiduria modernioji ekonomika, teikti nebrangią ir švarią energiją, laikytis Kioto protokole numatytų šiltnamio efektą sukeliančių emisijų kvotų, laikytis tiekimo saugumo ir mažinti priklausomybę nuo importuojamų dujų bei naftos. Paminėdama kitą faktą, t. y., tai, kad dabartinės branduolinės jėgainės gamina trečdalį Europos Sąjungos elektros, norėčiau baigti tuo, kad galbūt, atėjo laikas branduoliniam Renesansui.
Vladimír Remek
(CS) Gerbiamieji Parlamento nariai, reikėtų pagirti pranešimą už tai, kad į jį įtraukti visi energijos maišymo sektoriai, nors daugiausiai kalbama apie įprastinius energijos šaltinius. Mes iš tiesų privalome pagerinti iškastinio kuro naudojimo efektyvumą.
Tačiau esu įsitikinęs, kad yra keletas priežasčių, kodėl mes negalime apsieiti be branduolinės energijos. Tvarus vystymasis, konkurencingumo išsaugojimas plačiaja prasme, tikra aplinkos apsauga ir emisijų mažinimas - tik kelios priežastys. Galiausia pradedame diskutuoti apie branduolinę energiją nepasiduodami nenaudingiems jausmams ir emocijoms, nors kai kurie numatyti pakeitimai ir net kai kurie įnašai vis liudija apie tai.
Todėl džiaugiuosi girdėdamas realistinius pasisakymus iš Komisijos ir kitų ES institucijų, jog mes turime ateityje įtraukti branduolinę energiją. "Daugelyje šalių branduolinenergija jau yra pagrindinis šaltinis, garantuojantis tiek daug diskutuotą nepriklausomumo nuo energijos ir saugumo sąvoką. Galiausia, atrodo, kad laikydamiesi kvotų bei procentalumo, mes nebaigsime taip, kaip sakoma vienoje čekų patarlėje "išleisdami kūdikį kartu su vonios vandeniu".
Alejo Vidal-Quadras
(ES) Gerb. Pirmininke, mūsų pačių iniciatyva pateiktas pranešimas, dėl kurio rytoj balsuosime yra pirmas ir paskutinis tokio pobūdžio šių Rūmų pranešimas apibendrinantis Parlamento atsaką į metų pradžioje Komisijos pateiktą energetikos peržiūrą.
Mūsų kolega Herbert Reul atliko nuostabų darbą visose diskusijose komitete ir pateikrimtą pranešimą, visiškai atspindintį daugumos EP narių nuogastavimus.
Ilgai iškastinis kuras ir branduolinenergija vis dar bus mūsų energijos maišymo pagrindas, ir nepaisant ambicingų tikslų, kuriuos patys nustatėme dėl atsinaujinančių energijos šaltinių, dar keletą dešimtmečių jų indėlis nebus iš tiesų svarbus. Todėl turime negailėti jėgų moksliniams tyrimams, vystyti ir atnaujinti įprastinius energijus šaltinius, nes mūsų įsipareigojimų, susijusių su klimato kaita laikymasis, tiekimo saugumas ir konkurencingumas yra tausesnio šių šaltinių naudojimo dalis.
Balsavimo komitete rezultatai buvo puikūs, nes jie pabrėžpažangą, pasiektą kontroliuojant anglies dvideginio sugavimą, gerinant energijos veiksmingumą gaminant elektrą, kiek įmanoma prisidedant prie sintetinio transporto kurui ir konkurencingumo branduoliniame sektoriuje skatinimo.
Viena šių Rūmų frakcija pateikbeveik 40 pakeitimų branduoliniam skyriui, siekdama pakeisti visas objektyvias ir realistiškas užuominas į branduolinį kurą, užuominomis į atsinaujinančius šaltinius. Norėčiau jiems priminti, kad šiuo klausimu jau buvo balsuota praeitame plenariniame posėdyje, ir leiskite pasakyti šiai frakcijai, kad ji gali laisvai gyventi pasaulyje, atskirtame nuo realybės, tačiau mes visi kentėsime dėl padarinių, jei juos apsėdusios manijos, jų argumentai galiausiai įsivyraus. Daugelis šių Rūmų narių labiau linkusi dirbti su faktais ir siekdami parengti nuovokią politiką, naudoti tuos faktus, kurie nesukels mūsų visuomenėje kolektyvinės suirutės.
Atanas Paparizov
(SK) Pirmiausia norėčiau pasveikinti pranešėją H. Reulį su objektyviu ir suderintu pranešimu. Pagrindinis šios ataskaitos skiriamasis požymis - aiškus įprastinių energijos šaltinių vaidmens pabrėžimas, poreikis juos vis taupiau naudoti pasitelkiant naująsias technologijas, siekiant Europos Sąjungos energetikos saugumo maksimaliai laikantis tvaraus vystymosi tikslų ir kovojant su klimato kaita. Norėčiau pritarti išvadai, kad didesnės investicijos į energijos technologijas Europos ir šalių mastais, ne tik padės įgyvendinti ES energetikos tikslus, bet ir padidins jos pajėgumus eksportuoti paslaugas, laikantis aukštesnių veiksmingumo ir saugumo standartų.
Norėčiau išskirti tą pranešimo dalį, kurioje kalbama apie branduolinę energiją ne tik dėl jos pirmaujančios pozicijos energijos gamyboje iš įprastinių šaltinių, bet ir dėl to, jog labai svarbu, kad būtų laikomasi aukščiausių branduolinės saugos standartų. Parama Komisijos raginimui nustatyti bendrus nuorodinius branduolinės saugos lygmenis Europos Sąjungoje yra pagrindinis pranešimo aspektas. Norėčiau ypač pabrėžti tai, kad Bulgarijai, ketinančiai statyti naują branduolinę jėgainę, yra labai svarbus išaugęs Europos Sąjungos vaidmuo aukštų branduolinės saugos standartų laikymosi srityje, bei kuriant palankias sąlygas investicijoms tokiems didelės apimties projektams, kuriems reikia didelių finansinių, materialinių ir intelektualinių išteklių. Europos Sąjungos ir Aukšto lygio branduolinio saugumo bei atliekų tvarkymo grupės darbas bei įkurtas Branduolinės energijos forumas padės objektyviau įtraukti branduolinę energiją į ES politiką.
Markus Pieper
(DE) Gerb. Pirmininke, nors ir yra būtina imtis priemonių kovojant su klimato kaita ir skatinti atsinaujinančius energijos šaltinius, labai svarbu, kad Parlamentas taip pat spręstų dėl įprastinių energijos šaltinių ateities. H. Reulio pranešime pabrėžiama didelanglies ir branduolinės energijos svarba regioninei ekonomikai. Vien tik anglių kasyboje Europoje dirba 300 000 žmonių. Papildomos ekonominės jėgos suteikia atominės jėgainės ir mokesčių įplaukos. Apie 60 proc. gaminamos energijos yra paremta Europos angies arba atomine energija. Žinoma, privalome didinti šių energijos šaltinių veiksmingumą ir saugumą. Žinoma, taip pat turime siekti apsaugoti aplinką, vystydami papildomas teisines nuostatas, taikomas tokioms sritims, kaip anglies dvideginio emisijos.
Kita vertus, neturime taip smarkiai sugriežtinti įstatymų, kad anglis prarastų savo tarptautinį konkurencingumą. Atsinaujinantys energijos šaltiniai nepajėgs augti taip greitai, kaip mes to norėtume. "Susiduriame su grėsme, kad bus apribota mūsų nepriklausomybužsienio politikos srityje ir, kad mūsų energijos tiekėjai gali imtis savavališkų veiksmų. Vienintelis būdas, kaip šios grėsmės išvengti ateityje - strateginis energijos maišymas, taip pat apimantis anglies ir branduolinę energiją.
Andres Tarand
(ET) Jei klimato kaitą galima kontroliuoti, svarbu beveik iki nulio sumažinti anglies dvideginio emisijas gaunamas deginant iškastinį kurą. Tačiau siekiant išvengti nenorimų klimato kaitos padarinių ir juos sušvelninti, veiksmų reikia imtis jau dabar. Gali būti, kad galimos švarios anglies technologijos, tačiau dabar negalime sudėti į jas visų vilčių. Europos Sąjunga privalo smarkiai sumažinti dabartines šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas ir tai turi būti mūsų klimato politikos kertinis akmuo. Man malonu, kad Europos Parlamento laikinasis klimato kaitos komitetas neseniai, gruodžio mėn. Balyje vykusioje konferencijoje dėl klimato kaitos patvirtino didelį sutapimą su mūsų derybomis.
Kalbant apie švarias technologijas, žinoma, būtina skirti daugiau lėšų būtiniems moksliniams tyrimams, nes ši sritis turi būti tiriama. "Tačiau mes negalime nieko neveikdami dešimtmečius laukti mokslinių atradimų, todėl privalome susitelkti ties priemonėmis, kurios turi būti įgyvendintos nedelsiant, t. y., ties CO2 emisijų mažinimu, energijos taupymo priemonėmis ir bendru perėjimu prie atsinaujinančių energijos šaltinių.
Balsavimas Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos (ITRE) komitete pasibaigpernelyg didelio branduolinės energijos pabrėžimu H. Reul pranešime ir buvo per mažai diskutuojama apie atsinaujinančius energijos šaltinius. Todėl visiškai palaikau Parlamento pateiktus pakeitimus, nes suteikia pranešimui pusiausvyros. Aš ypač jus raginu paremti pakeitimus, kuriuose siūloma, kad Europos Komisija Europos strateginiame energetikos technologijų plane daugiausiai dėmesio skirtų atsinaujinantiems energijos šaltiniams.
Vladimir Urutchev
Gerb. Pirmininke, pirmiausia norėčiau pagirti H. Reulį už profesionaliai parengtą pranešimą, atsižvelgiant į maždaug 200 komitetinių pakeitimų, pateikiant šiems Rūmams labai gerai suderintą, nuoseklų ir sąžiningą pranešimą, kuris yra labai aktualus iššūkių, su kuriais mes šiandien susiduriame, ir su kuriais susidursime ateityje, požiūriu. Daug panaikintų pakeitimų paskutinę minutę vėl pasirodir per plenarinę sesiją turime iš naujo juos atmesti. Tokie pakeitimai kenkia ne tik pranešimui - galiausia, jie pakenks aplinkai, kuriai kai kurie pasiūlymai, įsivaizduoja atstovaujantys.
Labai apgalvotai naudoju žodį "sąžiningas", nes H. Reul naudojo tokius žodžius kaip "anglis" bei "branduolinis", neslėpdamas jų už bendrų sąvokų apie tai, kas galėtų ar negalėtų būti tausus ar atsinaujinantis, ir yra aišku, kad mes ir būsimosios kartos ir toliau priklausys nuo iškastinio kuro deginimo. Žinoma, mes palaikome atsinaujinančius energijos šaltinius. Palaikome, nes jie gamina būtiną, švarią energiją. Tačiau daugumoje valstybių narių atsinaujinanti energija negali įgyvendinti nei mūsų aplinkos apsaugos tikslų, nei didėjančių energijos poreikių, nei mūsų poreikio išlikti konkurencingiems pasaulinėje rinkoje. Kaip atsakingi politikai, privalome atmesti praeities dogmas ir pripažinti, kad visos švarios technologijos privalo atlikti savo vaidmenį. Paprasčiausiai privalome išlaikyti ir padidinti branduolinei energijai skirtą dalį, ir vis tiek to nepakaks. Mano šalyje Bulgarijoje mes bereikalingai reikalavome 2000 MW saugios, švarios atomonės energijos.
Joan Calabuig Rull
(ES) Gerb. Pirmininke, nepaisant ambicingų, mūsų pačių nustatytų tikslų, atrodo, kad visi sutinkame, jog įprastiniai energijos šaltiniai ir toliau bus svarbi mūsų energijos maišymo dalis. Todėl branduolinenergija ir toliau užims svarbią vietą, nes daugelyje šalių ji vis dar būtina, užtikrinant energijos tiekimo saugumą ir stabilumą.
Todėl reikia atlikti mokslinius tyrimus tose srityse, kuriose branduolinės energijos trūkumai akivaizdžiausi, pvz., atliekų tvarkymo saugumas, tačiau turime pažymėti, kad pranešime aiškiai patvirtinama mintis, kad, kaip pradžioje pažymėjo H. Reul, branduolinsritis -išskirtinai valstybių narių kompetencija.
Tačiau atrodytų, jog kai kurie žmonės ketina Europos ateitį patikėti beveik vien tik branduolinei energijai, atsinaujinančių, veiksmingesnių energijos šaltinių vystymą ir jų tyrimą nustumdami į antrąjį planą. Reikėtų apmąstyti vieną, nedidelę smulkmeną: ką visuomenmano šiuo klausimu?
Mes atsižvelgėme į stituacijos realybę, tačiau, žinoma, turime nusistatyti aiškius prioritetus ir turi būti pažymėta, kad Strateginio energetikos technologijų plano, kurį Komisija turi netrukus mums pateikti, svarba - labai svarbus viso to aspektas.
Manome, kad pagrindinis tikslas turėtų būti atsinaujinančių energijos šaltinių kainų mažinimas, pastatų, pramonės ir transporto energijos taupymo gerinimas, ir mažai anglies naudojančių technologijų pažanga. Šie tikslai turėtų tapti Europos ir valstybių narių politiniu prioritetu ir jos turėtų sutelkti pastangas į energetikos politikos ateities kūrimą.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Didžioji dalis energijos gamybos Europos Sąjungoje paremta įvairiais energijos šaltiniais: 31 proc. branduolinės energijos, 29 proc. anglies, 19 proc. dujų, 14 proc. atsinaujinančių energijos šaltinių ir 5 proc. naftos.
Rumunija 13,5 proc. savo energijos gamina iš naftos, 15,3 proc. iš anglies ir kokso ir 5,9 proc. sudaro vandens ir branduolinelektros energija. Kalbant apie branduolinę energiją, svarbu užtikrinti jos saugumą ir ypač, tinkamą atliekų tvarkymą. IV kartos branduolinės energijos sistemos leis geriau tvarkyti branduolines atliekas ir sumažinti jų kiekius.Vis dėlto, labai svarbi aplinkos apsaugos dalis turėtų būti susijusi su šaldymo reaktoriams naudojamo vandens tvarkymu. Dėl to investavimas į saugumą ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymą, turėtų būti branduolinę energiją gaminančių šalių prioritetas. Juodosios jūros regionas - itin svarbus diversifikuojant Europos Sąjungos energijos šaltinius. Šis regionas yra strateginės svarbos, ne tik dėl angliavandenilių transportavimo iš Kaspijos jūros regiono į Europos Sąjungą, bet ir dėl anglies išteklių Rumunijoje, Bulgarijoje, Turkijoje, Ukrainoje ir Rusijoje. Svarbu, kad anglies pramonsudarytų darbo saugos ir sveikatos sąlygas. Kol anglis yra energijos šaltinis, labai svarbu turėti pakankamai investicijų, saugumui darbo vietoje užtikrinti.
Edit Herczog
(PL) Gerb. Pirmininke, Gerbiamieji Parlamento nariai, sveikinu pranešėją ir visus šešėlinius pranešėjus. Ypatingas šio pranešimo pasiekimas yra tai, kad Europos Parlamentui nekilo jokių abejononių ir jis pritarė, kad ideologiniai reikalai negali užgožti aplinkos apsaugos ir ekonominės būtinybės. Kai kurios dabartinės valstybės narės praėjusį pusšimtį metų banddaryti tik tai, tačiau, kaip mes žinome, joms nepasisekė. "1956 m. Vengrija atsisaktuščios politinės sąvokos, kad ji gali būti geležies ir plieno valstybė. Laimei, Europos Sąjungai neprireikimtis tokių kraštutinumų, kad suprastų ir pripažintų, jog mums prireiks visų žinių ir išteklių, jei norime XXI amžiuje įvykdyti visus savo energetikos reikalavimus. Tam reikia kuo didesnės išteklių ir technologijų diversifikacijos. Ideologija negali nuspręsti, koks pagrindinis energijos tiekimas išliks po 10, 20 ar 50 metų; tai nuspręs mokslas. Politikai turi reikalauti saugumo ir didinti visuomenės pritarimą. Todėl linkiu, kad mes visi, kaip pasakytų Vengrijos šachtininkai - "jó szerencsét" - saugiai užbaigtume dieną!
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Gerb. Pirmininke, kaip buvo minėta, tai yra trečiasis pranešimas dėl Komisijos sprendimo ir paskutinis Europos Tarybos sprendimas. A.Vidal-Quadras pranešimas padėjo suformuluoti vidaus rinkos paketą. B. Thomsen pranešimas turės didelės įtakos mūsų pasiūlymams dėl atsinaujinančių energijos šaltinių. Taip pat galiu pažadėti, kad mes labai atsargiai balsuosime dėl H. Reulio ataskaitos, nes šios ataskaitos padariniai turės įtakos CCS metodui, pirmiausia teisiniam pasiūlymui bei pranešimui bei mūsų Strateginiam energetikos technologijų planui ir mūsų ateities politikai, tiek kiek Euratomo sutartis įpareigoja mus atominei energijai. Todėl Komisija labai atsargiai stebės šį balsavimą.
Taip pat norėčiau pabrėžti, keletą punktų. Buvo paminėta, kad mes turime modernizuoti energetikos sektorių. Jei dabar, 2007 m., prisimintume 2004 m. diskusijas, manau, kad nuo tada daug ko pasiekėme. Be jokios abejonės, tiekimo saugumas ir klimato kaita yra tampriai susiję, ir tikriausiai, vienintelis didžiausias skirtumas šiame etape yra anglies atskyrimo išlaidos, tačiau, manau, kad tam padės naftos kainų kilimas.
Buvo paminėti klimato iššūkiai. Mes į tai neinvestuojame pakankamai lėšų. Iš tiesų, turėtume apsispręsti dėl prioritetų. Jei masiškai neinvestuosime į mokslinius tyrimus ir energetikos sektoriaus plėtrą, nieko nepasieksime. Manau, kad trejus metus trukusios diskusijos labai padėjo paruošti dirvą. Tačiau dabar tikrai atėjo laikas spręsti klausimus. "Kaip kažkas gali tvirtinti, kad, pvz., kai kurios valstybės narės yra priklausomos nuo trečiųjų šalių, jei struktūriniai fondai visiškai nebuvo panaudoti, arba buvo beveik nepanaudoti!
Taip pat pasakyčiau, kad iš šalių biudžetų labai maža dalis skiriama moksliniams tyrimams ir plėtrai. Taigi tai yra pagrindiniai klausimai, kuriuos reikia spręsti. Bijau, kad liko nedaug laiko, kol rinkoje atsiras rimtų trikdžių. Taigi turime veikti, ir turime veikti dabar, remdamiesi pagrindu, ties kuriuo taip ilgai dirbo Parlamentas.
Taip pat buvo paminėtas vienas ypatingas klausimas: kad mums reikia pakankamai energijos šaltinių. Pakankamiems šaltiniams reikalingas energijos paklausos valdymas. Ir vėl, Parlamentas žengžingsnį, Komisija žengžingsnį, o man reikėjo pradėti nagrinėti 12 pažeidimų atvejų, dėl energijos veiksmingumo planų, kurie yra veiksmų dėl energijos paklausos pagrindas, nepateikimo.
Klausimą dėl poreikio ir priklausomybės nuo trečiųjų šalių taip pat turime išspręsti. Manau, kad J. Saryusz-Wolski pranešimas buvo drąsus bandymas tai įgyvendinti. Jei kuri nors valstybės naryra šantažuojama tiekėjo, ji turėtų apie tai pranešti. Kadangi pagrindinpriežastis yra ta, kad mes turime bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP), galinčią suteikti reikiamą pagrindą bendriems veiksmams, ir manau, kad bet kuri šalis, kuri turės pakankamai drąsos šantažuoti bet kurią iš ES šalių, pagalvos apie tai dar kartą arba daugiau niekada jos nešantažuos, jei apie tai bus kalbama Taryboje.
Paskutinmano pasisakymo dalis bus apie branduolinę energiją. Labai aišku, kad pagal Reformų sutartį, energijos maišymas yra šalies sprendimas. Tai reiškia, kad sprendimą dėl branduolinės energijos turi priimti kiekviena valstybnarė. Taip pat reiktų suprasti, kad dabartinės sąlygos reikalauja, jog taikomi teisės aktai užtikrintų skaidrumą ir numatomumą, nes tai - labai ilgalaikinvesticija.
H. Swoboda taip pat minėjo neplatinimo klausimus. Mes apie juos galvojame, tačiau, mano nuomone, labai aišku, kad bendroji užsienio ir saugumo politika yra prioritetinir Euratomas turėtų suteikti naujos informacijos ir padėti. Tik veikdami per bendrąją užsienio ir saugumo politiką užtikrinsime neplatinimą.
Du labai konkretūs atsakymai. Pirmiausia, Mochovce. Slovenské Elektrárne iš tiesų pranešapie savo ketinimą statyti atominę jėgainę. Tai - VVR reaktorius 440/213, tačiau jis nėra Černobylio reaktoriaus tipo. Komisija, remdamasi Euratomo sutarties 41 straipsniu, parengs nuomonę, atsižvelgdama į šio sprendimo keliamus iššūkius. Tam prireiks laiko, tačiau galite būti tikri, kad Komisija atliks teisingą vertinimą ir jei turėsime kokių nors abejonių, nedvejos dėl šio įrengimo saugumo.
Susirinkus čia kalbėti apie kai kurių branduolinių reaktorių uždarymą, diskusija nebūtų produktyvi. Dėl to sutarekspertai, kurie paruošpagrindą. Dėl to buvo diskutuota politiniu lygmeniu ir jam buvo pritarta vyriausybės lygmeniu bei patvirtinta referendumu visose valstybėse narėse, įskaitant ir tas šalis, kuriose yra tokie reaktoriai. Prašau prie to negrįžti, nes tai atitraukia mūsų dėmesį nuo tolesnio vystymo. Jokiu būdu nebus leisti pratęsti šių reaktorių darbo laiką. Tai tikrai pabaiga. Prašau suprasti, kad nebus jokio vystymo.
Žinau, kad galbūt jūs turite asmeninę nuomonę šia tema, tačiau tai tikrai nebebus vystoma, bent jau ne Europos Komisijos. Nuomone buvo pasakyta. Buvo demokratiškai sutarta, taigi išlaikykime ir gerbkime susitarimą.
Labai vertinu pateiktą pranešimą. Tai - labai sudėtingas pranešimas ir, manau, jame pabrėžiami teisingi dalykai. Tikiuosi, kad balsavimas galutinai padės mums pabaigti dokumentą, kurį turime parengti iki metų pabaigos.
Pirmininkas
Diskusija baigta.
Balsavimas vyks trečiadienį, spalio 24 d.
