Spørgetid (spørgsmål til Rådet) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er spørgetiden (B7-0236/2009).
Vi behandler en række spørgsmål til Rådet.

Om: Etniske mindretal i Serbien
Hvorledes vurderer Rådet situationen for de etniske mindretal i Serbien, især for den albanske befolkningsgruppe i Presevo-dalen, hvor civilbefolkningen igen er blevet udsat for overgreb?
Cecilia Malmström
Fru formand! Tak for Deres spørgsmål, hr. Posselt. På Rådets (almindelige anliggender) møde den 7.-8. december i år vedtog vi konklusioner om udvidelsen og stabiliserings- og associeringsprocessen. I disse konklusioner glædede Rådet sig over Serbiens engagement i integrationen i EU og landets bestræbelser på at gennemføre centrale reformer i henhold til europæiske standarder. Rådet understregede også, at reformdagsordenen skal fortsættes.
Vi tog Kommissionens meddelelse af 14. oktober til efterretning, hvori det hedder, at de overordnede juridiske og institutionelle rammer for overholdelse af menneskerettighederne er på plads i Serbien, og at man har gjort fremskridt i retning af at forbedre overholdelsen af den internationale menneskerettighedslovgivning. Det nye ministerium for menneskerettigheder og mindretalsrettigheder i Serbien spiller en vigtig rolle i dette arbejde. Der er imidlertid behov for en yderligere indsats for at øge forståelsen for internationale standarder. Rådet bemærkede også, at Serbien har ratificeret alle de vigtige menneskerettighedsinstrumenter.
Med hensyn til situationen i det sydlige Serbien, som spørgeren henviste til, indtraf der ganske rigtigt nogle meget voldsomme hændelser i juli, herunder et angreb på gendarmeriet der. Der blev foretaget adskillige anholdelser, og derefter indtraf der ikke flere hændelser. Siden er atmosfæren inden for koordineringsorganet for det sydlige Serbien blevet forbedret. Organet er skrøbeligt, men de vigtigste etnisk-albanske politiske partier fra regionen deltager i dette arbejde. Der er også en positiv udvikling i gang med hensyn til det følsomme spørgsmål om uddannelse. Jeg vil især gerne nævne åbningen af en universitetsafdeling i Medveđa, hvor undervisningen vil foregå på serbisk og albansk.
Der vil blive oprettet et nationalt mindretalsråd for den albanske befolkning i Serbien i den nærmeste fremtid. Dette vil give befolkningen større indflydelse på uddannelse, kultur og andre områder. Regionens svage økonomiske og sociale udvikling udgør en forhindring for det etniske mindretal i det sydlige Serbien. Det internationale samfund, og navnlig OSCE, overvåger fortsat situationen i det sydlige Serbien og spiller en aktiv rolle med hensyn til at fremme fred og stabilitet i regionen i tæt samarbejde med den serbiske regering og lokale ledere.
Bernd Posselt
(DE) Fru formand! Tak for Deres fremragende svar, fru Malmström. Vi taler naturligvis om tre regioner, to grænseområder - Vojvodina og den sydlige serbiske region Preševo, med andre ord et område med tre grænser. Jeg vil også gerne bede Dem om i Deres kommende funktion som kommissær at sikre, at disse lande udvikles yderligere inden for rammerne af det grænseoverskridende støtteprogram. Det indre Serbien, navnlig Sandžak i Novi Pazar, er naturligvis fuldkommen afskåret. Dette område skal også støttes for at forbedre de økonomiske forhold og bidrage til at løse problemerne i forbindelse med mindretallene. Der forekommer imidlertid en hel del voldshandlinger i især det sydlige Serbien. Jeg vil gerne bede Rådet om fortsat at forsøge at finde en løsning på denne eksplosive situation.
Cecilia Malmström
Fru formand! Jeg kan forsikre spørgeren om, at vi fortsat vil overvåge situationen meget nøje, og det er også en del af Kommissionens løbende arbejde. Det vil de naturligvis gøre. Vi er opmærksomme på forbedringerne, og situationen er skrøbelig. Men der sker forbedringer, og disse institutionelle ordninger, som jeg henviser til, er på plads, og det er et skridt i den rigtige retning. Vi må kun håbe, at udviklingen med vores støtte og støtten fra OSCE vil fortsætte i denne retning.
Franz Obermayr
(DE) Fru formand! Jeg vil sige til den foregående taler, at vold desværre ikke kun forekommer i Serbien, men også i Kosovo. På den ene side findes der et albansk mindretal i Serbien, og på den anden side har vi et serbisk mindretal i Kosovo.
Jeg vil gerne spørge, hvordan EU i forbindelse med visumlempelsen for Serbien vil sikre, at der ikke opstår gråzoner og misbrug af systemet. Strider denne procedure med at lempe visumreglerne for én befolkningsgruppe i Kosovo ikke mod den kontroversielle anerkendelse af Kosovo som en selvstændig stat?
Cecilia Malmström
Fru formand! Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstod det spørgsmål. Med hensyn til Kosovo er vi ikke færdige endnu, uanset at det ikke er alle medlemsstater, der har anerkendt Kosovo. Kommissionen arbejder videre for at se, hvordan vi kan lette situationen for Kosovo, og det vil tage et stykke tid. Der ligger stadig nogle problemer der. De får også mulighed for at blive omfattet af visumlempelsen på et senere tidspunkt, men de opfylder ikke alle betingelserne endnu.
Formanden
Det er klart, at det var en smule ved siden af emnet, men det var særdeles relevant.

Om: Arbejdsløshedstal
Hvilke initiativer har Rådet iværksat til bekæmpelse af de stigende arbejdsløshedstal i hele EU-27 bortset fra foranstaltninger til omskoling og opkvalificering af arbejdstagere?
Cecilia Malmström
Fru formand! Tak for Deres spørgsmål, fru Harkin. Den nuværende krise har alvorlige virkninger for millioner af mennesker. Derfor er håndteringen af den økonomiske krises konsekvenser en af de største udfordringer for EU. I lyset af vores aldrende befolkning skal EU's medlemsstater reducere de nuværende arbejdsløshedsniveauer og sørge for, at disse høje arbejdsløshedsprocenter ikke bliver permanente.
Beskæftigelsespolitikken er hovedsagelig medlemsstaternes ansvar. Men for nogle år siden vedtog Rådet (beskæftigelse, socialpolitik og forbrugeranliggender) nogle retningslinjer. Vi understregede, at eftersom situationen på arbejdsmarkedet varierer så meget fra medlemsstat til medlemsstat, skal foranstaltningerne også være forskellige. Vi udarbejder en årlig fælles rapport om beskæftigelsen, hvor Rådet og Kommissionen overvåger situationen i de forskellige medlemsstater. Under den nuværende krise har Det Europæiske Råd været særligt opmærksom på netop spørgsmålet om arbejdsløshed. I december 2008 vedtog man en økonomisk genopretningsplan for Europa med ensartede rammer for de foranstaltninger, der skal indføres. Som led i denne plan vedtog Rådet og Europa-Parlamentet i juni 2009 en forordning om ændring af forordningen om Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen. Med denne ændring kan fondens midler bruges til at bekæmpe krisen.
Der kan gennemføres forskellige foranstaltninger afhængig af situationen i det pågældende land, som f.eks. midlertidig tilpasning af arbejdstiden, nedsættelse af socialsikringsbidragene, reduktion af den administrative byrde på virksomhederne, forbedring af de processer, som arbejdsmarkedsmyndighederne anvender, målrettede foranstaltninger over for unge arbejdsløse samt forbedring af mobiliteten. Disse aspekter blev fremhævet i formandskabets rapport efter det uformelle beskæftigelsestopmøde.
I sine konklusioner fra topmødet i juni specificerer Rådet en række foranstaltninger, der bør hjælpe medlemsstaterne - eller om nødvendigt arbejdsmarkedets parter - med at håndtere virkningerne af den globale krise ved hjælp af flexicurityprincipper. Dette vil sige tilbud til virksomhederne om alternativer til afskedigelser, indførelse af mulighed for fleksible arbejdsformer og midlertidig tilpasning af arbejdstiden, forbedring af iværksætternes forhold ved at tilbyde et fleksibelt og sikkert arbejdsmarked og indførelse af bistandssystemer, der giver et incitament til at arbejde, hensigtsmæssige niveauer for socialsikringsbidrag, udvidede og forbedrede foranstaltninger for at få folk tilbage på arbejdsmarkedet, indtægtsstøtte og fri bevægelighed.
Under diskussionerne i november mente ministrene overordnet set, at man skal fastholde en aktiv beskæftigelsespolitik, der omfatter kortsigtede foranstaltninger. Dette er foranstaltninger som kortsigtet beskæftigelse, forbedret beskæftigelsesegnethed og uddannelse rettet mod at integrere folk på arbejdsmarkedet. På det samme rådsmøde enedes ministrene om, at beskæftigelse er en vigtig faktor for at undgå udstødelse. Sammenhængen mellem ligestilling, økonomisk vækst og beskæftigelse er meget vigtig, og derfor blev medlemsstaterne opfordret til at udvide børnepasningsmulighederne samt mindske lønforskellene og andre kønsrelaterede forskelle.
Foranstaltningerne skal især rettes mod dem, der påvirkes mest af krisen, såsom ældre, unge, handicappede og arbejdstagere uden en fast ansættelsesaftale. At skabe flere muligheder og lige muligheder for unge inden for almen og faglig uddannelse samt på beskæftigelsesområdet er et af de primære mål for den nye ramme for europæisk samarbejde på ungdomsområdet i perioden 2010-2018, som Rådet vedtog den 27. november 2009.
Marian Harkin
(EN) Fru formand! Tak for Deres svar. Jeg må sige, at jeg er meget glad for at se Dem, fru minister, og forhåbentlig kommer vi til at se mere til Dem næste år, for De er meget god til at besvare vores spørgsmål.
Der er to ting, som efter min mening er vigtige, men som De ikke kom ind på i Deres svar, nemlig først og fremmest incitamenter for iværksættere og for det andet øgede investeringer i F&U. Men det spørgsmål, jeg egentlig gerne vil stille Dem, drejer sig om, at vi hidtil har benyttet den åbne koordinationsmetode, som er et temmelig svagt instrument og ikke fungerer godt med hensyn til at gennemføre målene på Lissabondagsordenen. Har De overhovedet nogen forslag til at styrke denne mekanisme?
Cecilia Malmström
Fru formand! Dette er virkelig et meget vigtigt spørgsmål, og som De ved, har Rådet allerede modtaget Kommissionens forslag og er begyndt at drøfte fremtiden for Lissabonstrategien eller Europa 2020. Det vil blive besluttet af det spanske formandskab en gang i løbet af foråret.
Et af spørgsmålene er, hvordan vi på længere sigt kan komme ud af den aktuelle situation? Hvordan kan vi skabe et Europa, der er mere konkurrencedygtigt, med flere iværksættere og undgå social udstødelse og arbejdsløshed? Hvordan investerer vi i forskning og udvikling, for at Europa kan blive den stærke globale aktør, som vi ønsker, på det økonomiske område? Alt dette vil muligvis passe ind i den nye strategi.
Et meget vigtigt aspekt af strategien er forvaltningsmetoden. Jeg mener, at den åbne koordinationsmetode har sine fordele, men den skal forbedres. Vi skal inddrage langt flere lokale og regionale myndigheder, fordi det er dem, der står for den egentlige gennemførelse. Vi skal sikre et national ejerskab til processen, og vi skal se på forvaltningen. Dette forklares også i dokumentet fra Kommissionen, som nu er sendt i høring hos medlemsstaterne. Jeg tror på, at der vil indkomme en række virkelig gode forslag, for det er virkelig en af strategiens svage sider.
Andreas Mölzer
(DE) Fru formand! Som vi ved, skal det såkaldte mikrofinansieringsinstrument, som EU planlægger, ikke finansieres med nye midler, men gennem Progress-programmet. Hvilke planer har man i denne forbindelse, der skal forhindre, at det nye instrument skader programmet for beskæftigelse og social solidaritet, som vi vedtog før dette?
Paul Rübig
(DE) Fru formand! Jeg vil gerne spørge, om det ikke ville være fornuftigt at forebygge arbejdsløsheden i første omgang. Kan De se nogen offentlige job, der kan gives til de arbejdsløse? Og især hvordan vi kan styrke de små og mellemstore virksomheder, så der kan blive startet nogle nye? Findes der muligheder her for at anvende grænseoverskridende metoder og bedste praksis til at oprette flere nye virksomheder?
Cecilia Malmström
Fru formand! Som sagt ligger det endelige ansvar for at skabe beskæftigelse naturligvis hos medlemsstaterne, men der ligger et stort arbejde foran os, og som jeg sagde i mine indledende bemærkninger til fru Harkin, har Rådet fremsat en lang række henstillinger om, hvordan man kan bestræbe sig på at øge fleksibiliteten, arbejde med de forskellige tilskudssystemer og aktivere folk for at undgå, at de bliver udstødt. Det er meget vigtigt, at vi fortsætter med disse møder på højt niveau med arbejdsmarkedets parter og medlemsstaterne for at udveksle bedste praksis. Den varierer fra land til land, men vi skal give hinanden eksempler og overvåge de bedste metoder, der kan anvendes efterfølgende. Så det er en kombination af, at Rådet kommer med henstillinger, og at medlemsstaterne skal tage deres del af ansvaret og foretage nogle justeringer afhængig af forholdene i landet.
Jeg er ikke sikker på, at jeg forstod Deres spørgsmål. Det var måske et problem med tolkningen. Jeg talte ikke om nogen mikromyndighed. Jeg henviste til Globaliseringsfonden, som vi nu med hjælp fra Europa-Parlamentet har gjort mere fleksibel for at opnå støtte til medlemsstater og virksomheder, der løber ind i problemer med at hjælpe mennesker, der er arbejdsløse eller som afskediges.
Om: Forhandlinger om Tyrkiets deltagelse i fælles Frontex-operationer
Den 21. oktober 2009 meddelte Rådets formand, Cecilie Malmström Europa-Parlamentets plenarforsamling, at der blev ført forhandlinger om "en eventuel overenskomst, der også ville omfatte udveksling af informationer og de tyrkiske myndigheders mulighed for at deltage i fælles Frontex-operationer". I artikel 8, stk. 2, i forordning (EF) nr. 863/2007om indførelse af en ordning for oprettelse af hurtige grænseindsatshold og ændring af Rådets forordning (EF) nr. 2007/2004er det fastlagt, at "alle ændringer eller tilpasninger af den operative plan skal godkendes af både den administrerende direktør og den anmodende medlemsstat."
Rådet bedes besvare følgende: Hvor langt er man nået med drøftelserne om Tyrkiets deltagelse i fælles Frontex-operationer? Hvilke krav stiller Tyrkiet som betingelse for at ville deltage? Er Grækenland som medlemsstat, der er vært for Frontex-delegationen, orienteret om disse drøftelser?
Cecilia Malmström
Fru formand! En vigtig del af EU's strategi for bedre forvaltning af indvandringen består i at oprette partnerskaber med tredjelande vedrørende grænsekontrol. Dette er et centralt aspekt i princippet om integreret grænseforvaltning, som Rådet vedtog i december 2006. Jeg vil også gerne nævne, at det operationelle samarbejde med tredjelande er et vigtigt aspekt af arbejdet inden for Frontex.
I henhold til Frontex-forordningen kan Frontex lette operationelt samarbejde mellem medlemsstater og tredjelande inden for rammerne af EU's politik for forbindelserne udadtil og kan samarbejde med tredjelande inden for rammerne af et bilateralt samarbejde. Vi har allerede indgået en række sådanne aftaler, og flere er under behandling i øjeblikket.
Mandatet til forhandlingerne kommer fra bestyrelsen, hvor alle medlemsstater er repræsenteret. Diskussionerne mellem Frontex og de kompetente tyrkiske myndigheder vedrørende det operationelle samarbejde har nu gjort betydelige fremskridt.
Eftersom forhandlingerne stadig er i gang, er det vanskeligt for Rådet at komme nærmere ind på diskussionernes indhold og fremadskriden.
Nikolaos Chountis
(EL) Fru formand! Jeg kan forstå på Deres svar, fru minister, at der er tale om tre ting, nemlig for det første, at forhandlingerne mellem Frontex og Tyrkiet er nået et godt stykke videre, og for det andet, at alle EU's medlemsstater, dermed også Grækenland, formentlig er opmærksomme på forhandlingerne, og endelig, at i henhold til konklusionerne fra udenrigsministrenes seneste møde, hænger tilbagetagelsesaftalen sammen med grænsekontrollen.
Kræver Tyrkiet med andre ord fælles operationer med ekstern grænsekontrol med henblik på at samarbejde og med henblik på tilbagetagelsesaftalen med EU? Hvis dette er tilfældet, hvordan kan vi da løse det alvorlige problem med beskyttelse af indvandrernes menneskerettigheder og værdighed og det yderst følsomme spørgsmål ikke så meget om grænsekontrol, men snarere om definition af grænserne.
Accepterer Tyrkiet med andre ord EU's ydre grænser? Accepterer landet, at Frontex opererer ved EU's ydre grænser?
Cecilia Malmström
Fru formand! Dette er naturligvis et meget omfattende spørgsmål. Forhandlingerne med Tyrkiet er netop gået i gang. Kommissionens repræsentant, kommissær Barrot, og hr. Billström, den svenske minister for indvandrings- og asylpolitik, var i Tyrkiet for blot nogle få uger siden for at indlede disse diskussioner. De første diskussioner var lovende, men de er endnu ikke afsluttet, så det er meget vanskeligt at bringe Dem ajour. Alle medlemsstater, inklusive Grækenland, holdes naturligvis underrettet om diskussionerne.
Generelt nævnes respekten for grundlæggende rettigheder og europæiske værdier altid i denne forbindelse, så der gælder ingen undtagelser for Tyrkiet i så henseende. Men som jeg sagde til Dem, er diskussionerne netop gået i gang. Man gør gode fremskridt, men de er ikke afsluttet endnu. De foregår åbent på den måde, at alle medlemsstater inddrages via Frontex' bestyrelse, hvor Grækenland også er repræsenteret.
Georgios Papanikolaou
(EL) Fru formand! Som jeg har forstået det, fru minister, omfatter den aftale, vi har indgået med Tyrkiet med henblik på i sidste ende at nå frem til en tilbagetagelsesaftale i immigrationsanliggender, også spørgsmål vedrørende samarbejdet med Frontex.
Det næste, jeg vil sige, er, at vi i Grækenland for nylig har bemærket, at Frontex' fly bliver chikaneret af de tyrkiske myndigheder. Kommissionens svar indeholder intet specifikt om de samtaler, der finder sted, og om dette rent faktisk er chikane.
Har De nogen bemærkninger til dette?
Andreas Mölzer
(DE) Fru formand! For at få styr på situationen er det bestemt fornuftigt at samarbejde på internationalt plan, hvis - og det siger jeg ligeud - dette samarbejde ikke skal købes med finansiel bistand fra EU. Med hvilke andre stater forhandler vi i øjeblikket eller planlægger vi at forhandle med, og blev den tyrkiske stat tilbudt økonomiske incitamenter for sin deltagelse i denne FRONTEX-operation?
Cecilia Malmström
Fru formand! Fartøjerne har været genstand for spørgsmål i spørgetiden talrige gange. Rådet har underrettet de tyrkiske myndigheder og den tyrkiske regering og dens repræsentanter om, at et godt samarbejde i regionen er en forudsætning for yderligere drøftelser af dette. Det har også bedt de tyrkiske myndigheder afstå fra diverse provokationer. Det er blevet sagt meget tydeligt, og De kan finde nogle af disse svar, hvoraf jeg selv har afgivet nogen for ganske nylig.
Diskussionerne er i gang. De har fået et mandat. Som sagt kan jeg ikke fortælle Dem præcist, hvor langt man er kommet, fordi de stadig er i gang, men de følger den sædvanlige procedure, og for at besvare Deres spørgsmål fører vi også drøftelser med Senegal og Kap Verde. Vi har indledt drøftelser med Marokko, Egypten og Mauretanien, men har gjort meget begrænsede fremskridt.
Dette er den normale procedure. Den bliver fulgt. Frontex' bestyrelse har fået mandat til at indlede disse forhandlinger. Nogle går bedre end andre. Vi samarbejder f.eks. med Rusland, Moldova, Ukraine, Georgien osv., mens der er gjort færre fremskridt på andre områder.
Om: Klimaforhandlingerne i København
Kan Rådet give en opdatering af forhandlingerne op til afslutningen i København? Kan det nærmere oplyse, hvornår en juridisk bindende opfølgningsaftale til Kyoto kan forventes at være på plads, såfremt der ikke opnås nogen juridisk bindende aftale i København?
Cecilia Malmström
Fru formand! Forhandlingerne i København er i gang lige her og nu, men jeg skal forsøge at bringe Dem ajour.
Som De ved, drejer det sig om to vigtige spørgsmål, nemlig afbødning og finansiering. Som statsministeren sagde her til morgen, har vi stadig tillid til, at vi kan opnå et vellykket resultat i København, som vil give os mulighed for at holde den globale temperaturstigning under 2 oC over det præindustrielle niveau.
EU spiller en central rolle som brobygger i en proces, der i sidste ende har til formål, at vi kan indgå en juridisk bindende aftale, forhåbentlig en politisk bindende aftale nu med en klar tidsplan for at nå frem til en juridisk bindende aftale for perioden, der starter den 1. januar 2013.
Men at nå frem til en aftale kræver konvergens vedrørende følgende vigtige aspekter.
For det første ambitiøse mål for nedbringelse af emissionerne fra de udviklede lande inden 2020. Nogle lande, Japan og Norge, har indført strengere krav, men det er klart, at det, der ligger på bordet i øjeblikket, ikke er nok til at nå målet på de 2 °C.
I denne forbindelse vil EU gentage sine opfordringer til de andre udviklede lande om at arbejde i henhold til en ambitiøs dagsorden og at fortsætte med at få indført målbare, dokumenterbare og kontrollerbare afhjælpningsforanstaltninger i udviklingslandene.
De større udviklingslande har lagt deres forslag til begrænsning af væksten i emissionerne på bordet - Kina, Indien, Indonesien, Brasilien, Sydafrika og Sydkorea - og det er et væsentligt bidrag.
Rådet mener imidlertid, at disse lande godt kan tilbyde endnu mere, navnlig Kina og Indien. Det er også klart, at der er behov for mere, hvis vi skal holde os inden for en opvarmning på 2 °C.
EU vil derfor bede dem intensivere deres indsats yderligere inden for rammerne af en ambitiøs aftale.
Vi har også brug for en ramme for tilpasning til klimaændringerne samt for teknologioverførsel og kapacitetsopbygning. Vi har brug for finansiering inden for rammerne af et retfærdigt og ligeligt forvaltningssystem til afbødning, tilpasning, kapacitetsopbygning og teknologioverførsel til udviklingslandene.
I denne forbindelse giver det seneste møde i Det Europæiske Råd vedrørende beløbet til hurtig startfinansiering i de første tre år et vigtigt skub til de igangværende forhandlinger, som også styrker EU's troværdighed.
Stats- og regeringscheferne er nu på vej til København. Vi håber, at de vil levere den nødvendige politiske dynamik vedrørende de vigtige temaer afbødning og finansiering. Så forhåbentlig kan vi indgå en ambitiøs aftale.
EU har fremsat et forslag om, at forhandlingerne om en juridisk bindende aftale for perioden fra den 1. januar 2013 skal indledes hurtigst mulig efter Københavnerkonferencen.
Hvornår dette kan se, er det for tidligt at sige, men vi bør sigte mod en aftale inden for seks måneder efter konferencens slutning.
Seán Kelly
(EN) Fru formand! Jeg vil gerne takke Dem, fru Malmström, for Deres koncise, præcise og logiske svar, ikke bare på mit spørgsmål, men på alle spørgsmål siden jeg blev valgt ind i Parlamentet i juni. De har klaret Dem fremragende.
Jeg er også stolt over at kunne sige, at jeg er en del af EU, der fører an i klimaændringsdebatten og påvirker andre til at gøre det samme. Jeg vil tro, at det bedste eksempel på dette er, at den amerikanske præsident og den kinesiske premierminister i dag ankom til København, noget, der var utænkeligt for et par år siden.
Men i mangel af en bindende aftale, hvordan planlægger vi da at komme videre?
Cecilia Malmström
formand for Rådet. - (EN) Fru formand! Jeg tror, at de virkelige politiske forhandlinger går i gang i morgen, hvor premierministre og præsidenter fra hele verden kommer, og derfor skal vi ikke allerede nu begynde at tale om en plan "B". Jeg tror, at de kan mønstre de bidrag og den styrke og dynamik, der skal til for at opnå en ambitiøs politisk aftale.
Hvis det ikke bliver muligt at nå frem til en sådan aftale, må vi bare blive ved med at forhandle. Vi giver under ingen omstændigheder op. Verden forventer resultater af os. Dette er det vigtigste spørgsmål i vores generation. Det må ikke slå fejl. Hvis vi ikke når frem til en aftale i morgen eller i overmorgen, bliver vi ved med at forhandle, indtil vi når en aftale.
Om: Klimaændringsstøtte til udviklingslandene
Under de kommende klimaforhandlinger i København skal der fastlægges en global holdning til klimaændringerne på kort og mellemlang sigt. Det er af afgørende betydning, at der opnås enighed, og at de rige lande stiller penge til rådighed til at betale for klimaændringernes virkninger i udviklingslandene. Vi kan ikke med rimelighed forvente, at udviklingslandene skal betale for virkningerne af et problem, som den vestlige verden har skabt.
Ifølge den aftale, der blev opnået på Det Europæiske Råds møde i oktober, skønnes det, at udviklingslandene vil have behov for 100 milliarder euro for at tilpasse sig klimaændringerne, medens udviklingslandene siger, at omkostningerne vil blive 3-4 gange så store.
Hvordan agter Rådet at opnå et kompromis med så forskellige tal?
Cecilia Malmström
Fru formand! Som spørgeren ganske rigtigt påpeger, udgør klimaændringsstøtte til udviklingslandene et vigtigt aspekt af forhandlingerne i København, og den bliver central for opnåelsen af en aftale.
Først vil jeg gerne endnu en gang påpege, at vi på Det Europæiske Råds møde i oktober understregede betydningen af hurtig startfinansiering for at iværksætte øjeblikkelige foranstaltninger og forberede os på kollektive og effektive foranstaltninger på mellemlang og lang sigt med særligt fokus på disse udviklede lande. På Rådets møde for et par dage siden gav EU og medlemsstaterne udtryk for, at man var parat til at afsætte 2,4 mia. EUR om året i tidsrummet 2010-2012 for at hjælpe udviklingslandene i deres kamp mod klimaændringer. Med dette løfte mener jeg, at vi sendte et meget stærkt budskab til forhandlerne på den igangværende konference og styrkede vores troværdighed.
Det Europæiske Råd anerkendte desuden behovet for en betydelig forøgelse af den offentlige og private finansiering frem til 2020. Den nuværende finansieringsstruktur skal revideres og om nødvendigt reformeres for at sikre, at den har kapacitet til at løfte udfordringen. Som De påpeger i Deres spørgsmål, støttede Det Europæiske Råd i oktober Kommissionens skøn om, at de samlede nettoekstraomkostninger til tilpasning og afbødning i udviklingslandene når op på omkring 100 mia. EUR om året i 2020, som skal dækkes ind gennem en kombination af udviklingslandenes egen indsats, det internationale CO2-marked og international offentlig finansiering, og det er det beløb, Kommissionen har vurderet behovet til. Det er ikke et tilbud eller et løfte fra EU.
Der foreligger også en lang række andre skøn fra andre kilder, men det er Kommissionens skøn, som Rådet har godkendt og anser for den bedste vurdering. Det samlede behov for international offentlig støtte skønnes at ligge mellem 22 mia. EUR og 50 mia. EUR om året frem til 2020. EU og medlemsstaterne er parate til at påtage sig en rimelig del af dette beløb, men alle lande undtagen de fattigste bør bidrage til den internationale offentlige finansiering gennem en samlet fordelingsnøgle baseret på emissionsniveauer og BNP. Og som Det Europæiske Råd understregede i oktober, skal Københavneraftalen omfatte bestemmelser om, at den globale opvarmning ikke må overstige 2 °C, ambitiøse løfter om emissionsreduktion fra de udviklede lande, tilpasningsteknologi og en aftale om finansieringen.
Gay Mitchell
(EN) Fru formand! Jeg tilslutter mig hr. Kellys værdsættelse af ministerens svar i Parlamentet og for afviklingen af det svenske formandskab i almindelighed, som har været eksemplarisk.
Fru minister, vi har i de seneste dage bemærket, at den amerikanske præsident har ført drøftelser med visse ledere fra udviklingslandene. Har EU deltaget i disse drøftelser for at forsøge at bygge bro mellem USA og andre lande for at finde en løsning på de udestående spørgsmål? Kan ministeren forsikre Parlamentet om, at hvis der skal skaffes finansiering til udviklingslandene, bliver det nye midler, at det ikke bliver penge, der hentes fra de nuværende forpligtelser over for udviklingslandene inden for sult- og udviklingsdagsordenen?
Cecilia Malmström
Fru formand! Med hensyn til det første spørgsmål er der blevet afholdt talrige bilaterale møder i efterårets løb for at forsøge at fremme og forberede forhandlingerne. EU er i løbende kontakt med USA for at forsøge at presse på og kræve en mere ambitiøs stillingtagen fra deres side. De har igen deres egne bilaterale kontakter. Ved nogle af disse lejligheder har vi været involveret og ved andre ikke, fordi vi forsøger at presse på fra forskellige retninger. Vi har også afholdt seks bilaterale møder under det svenske formandskab med vigtige interessenter som Kina, Indien, Ukraine, Sydafrika, Rusland og USA. Klimaspørgsmålene har stået øverst på dagsordenen ved alle disse lejligheder, så der har været tale om en lang række forskellige møder.
Finansieringen er en kombination af gamle og nye penge. Nogle lande anvender en blanding. Nogle har allerede afsat dele af deres udviklingsbudget. Eftersom de mindst udviklede lande vil lide mest under klimaændringerne, er det logisk, at en del af udviklingsbudgettet målrettes mod forskellige former for klimaforanstaltninger.
Som en konsekvens af den økonomiske krise har mange medlemsstater sænket deres ambitioner for deres samlede udviklingsbudgetter, og det er beklageligt.
Det er en kombination, og det haster også i høj grad på grund af den økonomiske krise.
Om: Forslag til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligestilling mellem personer uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering
Det er af største betydning at understrege det generelle krav om adgang for alle. Det er ikke kun for folk med handicap, men for størstedelen af hele det europæiske samfund inden for 10 år. Vil Rådet overveje en virkelig forenet basis for en antidiskrimineringspolitik uden undtagelse (f.eks. design, fremstilling af varer) for at skabe et bæredygtigt samfund og fjerne de mange forskellige retsgrundlag til bekæmpelse af diskrimination?
I betragtning af at adgang til infrastrukturer og tjenester er en virkelig udfordring i mange tilfælde og lande, mener jeg, det er fuldstændigt uacceptabelt at udsætte medlemsstaternes pligt til at vedtage nye bestemmelser for bedre og reel adgang til (nye) infrastrukturer såvel som (nye) tjenester i 10-20 år. Overvejer Rådet på nogen måde yderligere udsættelse af fristen for gennemførelse af pligten vedrørende adgang til eksisterende eller/og ny infrastruktur? I bekræftende fald, hvorfor?
Cecilia Malmström
Fru formand! Som spørgeren ganske rigtigt siger, er foranstaltninger til forbedring af tilgængeligheden af central betydning i kampen mod forskelsbehandling. Under det svenske formandskab har vi fortsat den tekniske behandling af forslaget til direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling. Det dækker de fire årsager til forskelsbehandling, som i øjeblikket ikke er medtaget på beskæftigelsesområdet, nemlig religion eller trosretning, handicap, alder og seksuel orientering.
Den 30. november 2009 behandlede Rådet en statusrapport fra formandskabet, hvor man gør opmærksom på behovet for at arbejde videre med dette spørgsmål, navnlig hvad angår anvendelsesområdet, bestemmelser vedrørende handicap og tidsplanen for gennemførelsen. Formandskabet meddelte desuden, at det specifikke spørgsmål om "design" eller "fremstilling af varer" også skulle være omfattet af forslaget. Dette skal drøftes yderligere.
Ifølge statusrapporten er der andre ting, der skal løses med hensyn til direktivets økonomiske konsekvenser. Hvis vi skal opnå politisk enighed, skal vi frembringe en tekst, der er acceptabel for alle medlemsstaterne. Alle medlemsstaterne skal være enige, før vi kan komme videre i Rådet.
Jeg kan imidlertid ikke foregribe resultaterne af forhandlingerne. Drøftelserne om gennemførelsen, datoer og anvendelsesområde pågår stadig og vil vare ved et stykke tid endnu.
Ádám Kósa
(HU) Fru formand! Mange tak for svaret, fru minister. Det indledende skridt har været meget opmuntrende, men jeg vil gerne fremhæve tre områder. Der bor 50 mio. handicappede i EU. Dette spørgsmål påvirker ikke kun dem, for samfundet i EU ældes også drastisk. Derfor berører dette problem ikke kun handicappede, men også fremtiden for alle ældre og f.eks. personer i kørestol, hvis de har brug for en rampe. Dette betyder, at dette hurtigt bliver et anliggende for hele samfundet, og derfor skal det behandles som en prioritering, for det er den fremtid, vi står over for. Adgangen til tjenester er blevet udsat i 10 år. Det er vigtigt, at man holder fast i denne frist, netop fordi dette er relevant for os alle.
Cecilia Malmström
Fru formand! Jeg er fuldstændig enig med medlemmet om behovet for et sådant direktiv. Der findes stadig millioner af mennesker i EU, der ikke har adgang til de mest almindelige ting i livet. Dette hæmmer deres frihed og deres mulighed for at føre et normalt liv, og det beklager jeg i høj grad.
Rådets drøftelser tager lang tid. Det er et banebrydende forslag, og det har et stort anvendelsesområde med kolossale praktiske og økonomiske implikationer. Der bliver behov for enstemmighed mellem medlemsstaterne og dernæst Europa-Parlamentets godkendelse, inden direktivet kan vedtages. Vi har ført forhandlinger. Vi har haft masser af arbejdsgrupper inden for Rådet. Vi har gjort fremskridt, men desværre må jeg sige, at vi endnu ikke har opnået den krævede enighed, men vi vil fortsætte gennem hele vores formandskab, og jeg er ret optimistisk med hensyn til, at det spanske formandskab vil gøre sit yderste for at nå frem til en løsning.
Om: Beskyttelse af handicappedes rettigheder
Når de økonomiske forhold er komplicerede, er det meget vigtigt at sørge for en tilstrækkelig social beskyttelse af de socialt dårligst stillede. Handicappede udgør en af de mest sårbare grupper i samfundet. Det er højst beklageligt, at man forsøger at bringe ligevægt i de nationale budgetter ved at nedskære de sociale ydelser og programmer for handicappede. Dette er ikke alene imod principperne om solidaritet og social retfærdighed, men svækker de procedurer og mekanismer, der integrerer handicappede i samfundet, og øger i stedet deres sociale udelukkelse.
Har Rådet truffet yderligere foranstaltninger for at hjælpe handicappede i en økonomisk kriseperiode? Vil den ugunstige økonomiske situation ikke forsinke behandlingen i Rådet af et forslag til Rådets direktiv om gennemførelse af principperne om ligestilling for handicappede?
Cecilia Malmström
Fru formand! Vi er alle klar over de sociale problemer i kølvandet på den økonomiske krise. Det er vigtigt at yde særlig beskyttelse til personer og grupper, der er særligt udsatte, og at bekæmpe udstødelse. Vi ved, at man ofte ikke udnytter potentialet hos handicappede og andre sårbare grupper på grund af forskelsbehandling. I lyset af dette har Rådet konstant understreget betydningen af handicappedes adgang til arbejdsmarkedet.
Dette er sket inden for rammerne af Lissabonstrategien, herunder de nuværende beskæftigelsesretningslinjer. I marts 2008 vedtog Rådet sammen med medlemsstaternes regeringer også en resolution om situationen for handicappede inden for EU. Betydningen af at integrere sårbare personer og grupper på arbejdsmarkedet fremhæves desuden af Rådet i dets konklusioner af 13. november 2009, som jeg henviste til under det foregående spørgsmål. Det er også en forudsætning for langsigtet vækst, at vi letter disse gruppers adgang til arbejdsmarkedet.
Jeg vil gerne erindre Dem om den fælles aftale mellem Europa-Parlamentet og Rådet om at gøre 2010 til det europæiske år for bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse. Jeg mener, at denne beslutning også vil omfatte adgang til uddannelse for alle. Desuden omfatter beslutningen, at vi skal arbejde på at give alle adgang til informations- og kommunikationsteknologi med særlig hensyntagen til handicappedes behov. En yderligere prioritering, som vi skal arbejde med, er behovene hos handicappede og deres familier samt andre sårbare grupper. Vi ser frem til de mange initiativer, som jeg er sikker på vil blive gennemført i de kommende år.
Med hensyn til forslaget til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af personer uanset religion eller trosretning, handicap, alder eller seksuel orientering mener vi, at tilværelsen for handicappede vil blive påvirket meget positivt, hvis Kommissionens forslag gøres til virkelighed. Rådets arbejdsgruppe om sociale spørgsmål arbejder stadig med teksten. Som nævnt drøftede vi dette spørgsmål den 30. november og udarbejdede en statusrapport, men det lykkedes os ikke at nå frem til en afgørelse.
Vi kan ikke foregribe resultatet af de forhandlinger, der stadig er i gang, men det er vigtigt, at vi får ordlyden på plads, for det drejer sig om retssikkerhed og direktivets anvendelsesområde. Som tidligere nævnt skal medlemsstaterne være enige om forslaget. Det er deres opgave at vurdere følgerne af den økonomiske recession i denne forbindelse. Når der er opnået enstemmighed, vil Europa-Parlamentet naturligvis blive bedt om at godkende det i henhold til artikel 19 i den nye Lissabontraktat.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Tak, fru formand! Og tak til Dem, minister Malmström, for Deres svar. Jeg vil også gerne takke Sverige, for det var netop under det svenske formandskab, at EU's Ministerråd ratificerede FN's handicapkonvention. Det er et stort skridt, men stadig kun et enkelt skridt.
I virkeligheden er der meget store forskelle på de handicappedes hverdag i de forskellige lande. Nogle døve kan ikke bruge tegnsprog, mens nogle blinde ikke har adgang til bistandstjenester for blinde. Der findes ingen tilpasninger for folk med bevægelseshandicap. Et betydeligt antal handicappede er også ganske enkelt arbejdsløse. Og dette skal ses på baggrund af, at handicappede rent faktisk udgør 10 % af EU's indbyggere.
Fru minister, jeg ved, at der er en række problemer med direktivet om bekæmpelse af forskelsbehandling (sådan vil jeg sammenfatte det), men måske vil det være muligt at vedtage et særligt direktiv om handicappedes rettigheder hurtigere. Vores direktiv vil være bindende for alle EU-medlemsstater, så handicappede ikke udsættes for forskelsbehandling.
Cecilia Malmström
Fru formand! Jeg vil gerne understrege, at det ikke skyldes mangel på politisk vilje. Vi forstår betydningen af dette direktiv, og vi har arbejdet virkelig, virkelig hårdt for at få det gennemført.
Men som sagt kan jeg ikke ændre ved, at vi har brug for enstemmighed, og den enstemmighed er ikke til stede. Det svenske formandskab og formandskaberne før os har arbejdet på at foreslå forskellige kompromiser, forskellige løsninger. Der findes en lang række arbejdsgrupper, der mødes og arbejder hele tiden, og de mødes stadig. Vi vil arbejde med dette spørgsmål indtil slutningen af vores formandskab. Men desværre har vi ikke enstemmighed endnu.
Det ville være uheldigt at adskille de forskellige dele af direktivet, for hele formålet, og dette bakkede Parlamentet også op om, var at få et overordnet direktiv om forskelsbehandling. Hvis vi begynder at samle enkelte stykker op, tror jeg, at den tanke vil gå tabt, og det vil være beklageligt. Så lad os prøve lidt mere og få hele direktivet på plads, for det vil være meget værdifuldt i kampen mod diskrimination, for de handicappede, men også for andre forskelsbehandlede personer over hele Europa.
Christa Klaß
(DE) Fru formand! Vi skal forhindre forskelsbehandling, som er et socialt problem. Det er op til os alle at forhindre forskelsbehandling af enhver art.
Deler De mit synspunkt om, at der ikke findes klare standarder for at fastslå, hvorvidt der er tale om forskelsbehandling. Et eksempel er en situation, hvor en udlejer lejer en lejlighed ud, og en ansøger hævder, at han er blevet forskelsbehandlet, fordi han ikke fik lejligheden?
Mener De, at et EU-direktiv kun kan indføre krav, som medlemsstaterne efterfølgende vil skulle omsætte i national lovgivning? Det er meget vanskeligt for Europa at indføre EU-lovgivning på dette område.
Mairead McGuinness
(EN) Fru formand! Jeg vil gerne gøre opmærksom på, nu hvor vi taler om handicappedes rettigheder, at vores kollega, hr. Kósa, netop er blevet valgt til formand for intergruppen om handicap i Europa-Parlamentet. Vi ønsker ham held og lykke med det.
Specifikt vedrørende den økonomiske krise, som vi forhandlede om i går, og hvor De erklærede Dem enig med os, er vi meget bekymrede over institutionspladser for børn og unge, og jeg er bange for, at den økonomiske krise, og måske er De enig med mig, vil bremse processen med udflytning fra institutionerne, og dette er et spørgsmål, vi skal være meget opmærksomme på, både inden og uden for EU.
Cecilia Malmström
Fru formand! I økonomiske krisetider er det altid de mest sårbare, der lider mest - børn, unge, ældre, handicappede - og derfor skal vi som ansvarlige politikere være meget opmærksomme på dette. Man har føjet til konklusionerne fra Rådet i dets forskellige sammensætninger og i henstillingerne, at medlemsstaterne skal opfordres til at tage særligt hensyn til, at de mest sårbare grupper altid er dem, der lider mest, så det er jeg enig i.
Som svar på Deres spørgsmål er det uden et generelt, overordnet og vidtgående direktiv meget vanskeligt at fastsætte standarder af europæisk karakter vedrørende forskelsbehandling af handicappede. Vi skal først have det overordnede direktiv og så arbejde videre med det som udgangspunkt.
Jeg er klar over, at der skal udføres et stort stykke arbejde, og jeg er udmærket klar over den massive forskelsbehandling og de mange problemer, som handicappede står over for i hverdagen, og som hindrer dem i at udnytte deres muligheder og potentiale. Jeg mener, at vi skal arbejde med det overordnede direktiv først.
Beslutningen om at gøre næste år til året for bekæmpelse af social udstødelse giver mulighed for at fremsætte nye konkrete forslag og tilrettelægge fælles begivenheder for at styrke dette område og bevidstheden i alle medlemsstater.
Formanden
Jeg er sikker på, at Parlamentet i forbindelse med denne forhandling ønsker, at jeg også ønsker hr. Kósa tillykke med valget som formand for intergruppen.
Spørgsmål nr. 8 og 9 er trukket tilbage.
Spørgsmål nr. 10 vil ikke blive behandlet, da det vedrører et emne, der allerede er opført på dagsordenen for indeværende mødeperiode.
Da spørgeren ikke er til stede, bortfalder spørgsmål nr. 11.

Om: Forfærdelige mord på fattige peruanske landmænd for profittens skyld
Ifølge den internationale presse har en bande kaldet "Los Pishtacos" i de seneste år dræbt snesevis af landsbyboere i provinserne Huánuco og Pasco i Peru med henblik på at sælge deres fedt (der er ifølge oplysningerne tale om 17 kilo) til europæiske kosmetikvirksomheder for 15 000 USD pr. kilo. De peruvianske myndigheder vurderer, at denne rædselsgerning kan være ansvarlig for mange menneskers forsvinden, herunder børns. Vi fordømmer de europæiske multinationale selskaber, som for vindings skyld myrder folk og i årtier har udplyndret Latinamerikas rigdom.
Rådet bedes besvare følgende: Hvad er dets samlede vurdering af denne kriminelle handling, som de europæiske multinationale selskaber står bag? I hvilken udstrækning finansierer EU disse virksomheder, der opererer i Latinamerika?
Cecilia Malmström
Fru formand! Som spørgeren ved, er respekten for menneskerettigheder en af de grundlæggende værdier for EU. I alle sine forbindelser med tredjelande lægger Rådet altid særlig vægt på at sikre overholdelsen af de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet.
Rådet er ikke bekendt med de specifikke hændelser, som spørgeren nævner, og de er ikke blevet drøftet i Rådet. Formandskabet læser også aviser, og vi er opmærksomme på rapporter i medierne, men har også bemærket, at ifølge de seneste rapporter var den oprindelige historie et falsum.
Eftersom medierapporterne er modstridende, og eftersom Rådet normalt ikke kommenterer rapporter i medierne, kan og bør formandskabet ikke komme med gisninger om denne historie eller besvare dette spørgsmål.
Charalampos Angourakis
(EL) Fru formand! Jeg må sige, at jeg overhovedet ikke er tilfreds med ministerens svar. Dette er en skrækkelig forbrydelse, uden fortilfælde, vil jeg sige, og under alle omstændigheder mener jeg, at EU, hvis vi ønsker det, har ressourcer til at efterforske spørgsmål af denne karakter grundigere.
Fordi vi har forbindelser med Peru, kræver vi officielle oplysninger fra den peruvianske regering om denne specifikke hændelse, og at man træffer foranstaltninger. Ellers vil vi se en gentagelse af den samme situation.
Cecilia Malmström
Fru formand! Rapporterne om dette har været meget modstridende. Det er kommet frem både fra myndighedernes side og gennem rapporter fra journalisterne, at der ikke er nogen tegn på, at disse forfærdelige begivenheder rent faktisk har fundet sted.
Eftersom der ikke findes nogen sikre tegn på dette, og der er langt mere, der rent faktisk tyder på, at de ikke har fundet sted og i stedet var et falsum, kan Rådet ikke gribe ind og har heller ikke beføjelser til det.
Om: Forskelsbehandling af det polske mindretal i Litauen
Vil Rådet opfordre den litauiske regering til at overholde nationale mindretals rettigheder, idet forskelsbehandlingen af det polske mindretal i Litauen ikke er et nyt fænomen og giver sig udslag i tvungen anvendelse af en stavemåde af personnavne, som ikke er polsk, i forskelsbehandling på uddannelsesområdet, i forbud mod tosproget angivelse af stednavne og manglende tilbagelevering af ejendom, som var blevet konfiskeret af de sovjetiske myndigheder? Hvornår agter Rådet på denne baggrund at foretage sig noget?
Cecilia Malmström
Fru formand! Rådet bekræfter på ny, at de grundlæggende rettigheder og menneskerettighederne har forrang, således som det anerkendes i traktaterne og i chartret om grundlæggende rettigheder. Rådet arbejder og vil fortsat arbejde for forebyggelse og bekæmpelse af alle former for nedværdigende og diskriminerende behandling.
Jeg skal gøre opmærksom på, at spørgsmålet om beskyttelse af mindretals rettigheder også behandles af Europarådet inden for rammerne af konventionen om beskyttelse af nationale mindretal. De problemer, som hr. Czarnecki tager op, behandles i øjeblikket af de kompetente organer inden for Europarådet. I henhold til Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse er alle personer beskyttet mod forskelsbehandling på grund af race eller etnisk oprindelse, uanset deres retlige status. Direktivets juridiske dækningsområde omfatter beskæftigelse, social sikring, uddannelse og adgang til varer og tjenester. Det er Kommissionens ansvar at overvåge gennemførelsen og overholdelsen af EU-lovgivningen i medlemsstaterne.
Endelig vurderer man i Stockholm-programmet, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd den 10. og 11. december i år, behovet for et supplerende forslag om sårbare grupper i lyset af erfaringerne med medlemsstaternes anvendelse af Haagkonventionen fra 2000 om international beskyttelse af voksne, som de vil undertegne på et tidspunkt.
Ryszard Czarnecki
(PL) Fru formand! Mange tak for Deres svar, fru Malmström, og især fordi De understreger, at Rådet vil modsætte sig enhver form for forskelsbehandling af nationale mindretal i EU, herunder det polske mindretal i Litauen. Dette er en meget vigtig erklæring. Tak for det. Jeg vil gerne understrege, at vi desværre er oppe imod de litauiske myndigheders systematiske handlinger vedrørende uddannelsessystemet og tosprogede stednavne og det på forskellige niveauer af administrationen. Derfor er det et utrolig vigtigt spørgsmål, og jeg vil bede Rådet overvåge det nøje.
Cecilia Malmström
Fru formand! Jeg kan kun gentage de principper og værdier, som EU står for, og som Rådet naturligvis forsvarer.
Også de specifikke begivenheder, som hr. Czarnecki henviser til, undersøges af de relevante instanser inden for Europarådet, og hvis der er tale om andre former for forskelsbehandling, er det Kommissionens opgave at sørge for, at medlemsstaterne overholder traktaterne og EU-lovgivningen.
Om: Forfølgelse af buddhistiske munke og nonner i Vietnam
Hvilke konkrete foranstaltninger er der iværksat for at løse problemerne i forbindelse med forfølgelsen af buddhistiske munke og nonner i Vietnam efter vedtagelsen af Europa-Parlamentets beslutning om situationen i Laos og Vietnam den 26. november 2009 (P7_TA(2009)0104)?
Cecilia Malmström
Fru formand! Tak for Deres spørgsmål, hr. Crowley. Rådet er i høj grad opmærksomt på menneskerettighedssituationen i Vietnam, og vi overvåger udviklingen i landet nøje.
To gange årligt vurderer Rådet og Kommissionen situationen inden for rammerne af vores menneskerettighedsdialog med de vietnamesiske myndigheder. Det seneste dialogmøde blev afholdt i Hanoi i sidste uge, den 11. december. Mange spørgsmål blev drøftet, herunder ytringsfrihed, strafferetsreform, herunder dødsstraf, samt religionsfrihed og religiøs tolerance, herunder situationen for tilhængerne af Plum Village. Vi overrakte en EU-liste over personer og fanger, hvis situation vækker særlig bekymring, til den vietnamesiske regering. Ud over menneskerettighedsdialogen tager EU også regelmæssigt spørgsmål, der vækker særlig bekymring, op over for den vietnamesiske regering.
Den 10. november førte Rådet og Kommissionen en lang samtale med medlemmerne af Plum Village-samfundet. Den 26. november blev Europa-Parlamentets beslutning om spørgsmålet offentliggjort. Samme dag førte Kommissionen samtaler på højt niveau med myndighederne i Hanoi, og dette møde fandt sted inden for rammerne af det blandede udvalg for forhandlinger om en partnerskabs- og samarbejdsaftale, som forhåbentlig vil blive indgået til næste år. Vores hovedbudskab på mødet var, at vi anser menneskerettighedssituationen i Vietnam for meget presserende.
Vi nævnte eksproprieringen af kirkens ejendom, vi nævnte angrebene på menneskerettighedsaktivister og bloggere - som Parlamentets medlemmer tidligere har taget op her - og vi nævnte også situationen for tilhængerne af Plum Village. Vi opfordrede vores partnere til at sikre og respektere menneskerettighederne og overholde forpligtelserne i verdenserklæringen om menneskerettigheder og de internationale konventioner, som Vietnam har undertegnet. I Parlamentets beslutning slår man dette budskab fast, og det vil jeg gerne takke Europa-Parlamentet for. Vi informerede også Vietnam om Europa-Parlamentets nye og vigtige rolle, navnlig hvad angår den fremtidige partnerskabs- og samarbejdsaftale.
Den 8.-10. december 2009 besøgte en EU-delegation Bat Nha-klostret og Phuoc Hue-templet, hvortil næsten 200 af de resterende medlemmer af Plum Village er flygtet. Vi talte med de religiøse repræsentanter der og de lokale myndigheder med henblik på at få flere oplysninger om den nuværende situation. EU vil fortsat overvåge situationen i Phuoc Hue-templet meget nøje.
Pat the Cope Gallagher
stedfortræder for spørgeren. - (EN) Fru formand! Jeg vil gerne takke formanden for Rådet på mine egne og hr. Crowleys vegne for hendes meget omfattende svar og sige, at jeg er meget tilfreds med både Rådets og Kommissionens indsats. Jeg håber, at De fortsat vil overvåge udviklingen på en pragmatisk måde.
Om: Islands ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union
Vil Rådet give en aktuel vurdering af, hvor langt man er nået med Islands ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union?
Cecilia Malmström
Fru formand! Jeg tror også, at dette spørgsmål ligger Dem meget på sinde.
formand for Rådet. - (SV) Jeg vil gerne starte med at erindre Dem om, hvad der står i Rådets konklusioner af den 8. december, hvor Rådet skriver, at Island er et land med langvarige og dybe demokratiske rødder, der rummer potentiale til at yde et vigtigt bidrag til EU, både strategisk og politisk. Landet er allerede tæt integreret med EU på adskillige områder gennem dets medlemskab af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og Schengenområdet.
Islands ansøgning om EU-medlemskab blev indgivet officielt til det svenske formandskab i Stockholm den 16. juli 2009. Jeg var selv til stede og modtog ansøgningen, som straks blev sendt videre til medlemmerne af Rådet.
På sit møde den 27. juli 2009 gentog Rådet den enighed om udvidelsen, der blev beskrevet i konklusionerne af Det Europæiske Råds møde i december 2006, herunder princippet om, at de enkelte lande skal vurderes i henhold til deres egne resultater, og vi besluttede at indlede processen i henhold til artikel 49 i traktaten om Den Europæiske Union. Kommissionen blev derfor bedt om at afgive udtalelse om denne ansøgning over for Rådet.
Ansøgningen vil blive behandlet i henhold til principperne i traktaten, kriterierne, der blev fastlagt på Det Europæiske Råds møde i København i 1992 og konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i december 2006. I henhold til konklusionerne fra Rådets (almindelige anliggender) møde i sidste uge vil det tage spørgsmålet op igen, når Kommissionen har afgivet sin udtalelse. Dette bør gøre det muligt for Rådet at træffe beslutning om eventuelt at indlede forhandlinger med Island i løbet af de første måneder af det spanske formandskab.
Pat the Cope Gallagher
(EN) Fru formand! Jeg vil gerne takke formanden for Rådet for hendes svar. Som formand for Delegationen for Forbindelserne med Schweiz, Island og Norge og for Det Blandede Parlamentariske Udvalg for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) har jeg fuld forståelse for, at alle ansøgninger skal behandles i henhold til det pågældende lands resultater og de fremskridt, det har gjort. Jeg mener, at en indikation på dette er, at Island besvarede de mange spørgsmål på forholdsvis kort tid, og naturligvis hjælper det, at landet er medlem af EØS. Dette er et tegn på den islandske regerings engagement. Jeg mener, at det vil være endnu et vigtigt skridt i EU's fortsatte udvidelse, hvis Island bliver medlem af EU.
De nævnte imidlertid det gamle demokrati i forbindelse med den islandske befolknings beslutning, men jeg ser frem til, at der gøres yderligere fremskridt på Rådets næste møde, og forhåbentlig vil man tage et vigtigt skridt i form af en erklæring fra Rådet.
Cecilia Malmström
Fru formand! Den islandske ansøgning skal behandles i henhold til de gældende regler og procedurer, og Kommissionen har endnu ikke afsluttet sin behandling og sin udtalelse. De gør fremskridt, og det samme gælder Island, og de har allerede udpeget deres forhandlere og er parat til at være meget grundige, men samtidig hurtige i deres arbejde. Derfor tror jeg, at vi kan regne med, at Kommissionen fremsætter en udtalelse i starten af næste år, og at Rådet forhåbentlig kan træffe beslutning om de videre foranstaltninger.
Formanden
Da spørgeren ikke er til stede, bortfalder spørgsmål nr. 16.

Om: Bionedbrydeligt affald
Kan Rådet oplyse, hvor langt medlemsstaterne er nået med hensyn til at sætte en stopper for bortskaffelse af bionedbrydeligt affald ved deponering som omhandlet i direktiv 1999/31/EF) om deponering af affald?
Cecilia Malmström
Fru formand! Hver eneste dag producerer EU's medlemsstater store mængder affald. Det har naturligvis stor betydning for miljøet, hvordan vi håndterer dette affald. Kommissionen offentliggjorde for nylig en rapport om gennemførelsen af EU's lovgivning på affaldsområdet, og heri konkluderer man, at selv om nogle medlemsstater har gjort fremskridt, kræves der i mange lande en kolossal indsats med gennemførelsen, hvis infrastrukturen for affaldshåndtering skal opfylde EU's krav. Især direktivet om deponering er vanskeligt at gennemføre.
Med hensyn til fjernelse af bionedbrydeligt affald fra deponering hedder det i Kommissionens rapport, at kun ni lande nåede deres reduktionsmål i 2006 ifølge de forholdsvis begrænsede oplysninger, der er til rådighed. Rådet har tidligere i sine konklusioner fra juni 2009 erklæret, at det er enigt med Kommissionen. Det er meget vigtigt, at EU's mål for fjernelse af bionedbrydeligt affald fra deponering opfyldes. Rådet opfordrede også Kommissionen til at fortsætte sin konsekvensanalyse med henblik på eventuelt at udarbejde et forslag til EU-lovgivning om bionedbrydeligt affald.
Rådet erklærede, at man skulle bemærke behovet for EU-lovgivning og navnlig behovet for lovgivning om genvinding af bionedbrydeligt affald ved hjælp af kompostering og energigenvinding i biogasanlæg med efterfølgende genanvendelse af restprodukterne. Rådet erklærede ligeledes, at en forbedret forvaltning af bionedbrydeligt affald vil yde et større bidrag til forvaltning af vores ressourcer, forbedre beskyttelsen af jordbunden, bidrage til at bekæmpe klimaændringer og navnlig give mulighed for at opfylde målene for fjernelse af affald fra deponering, genanvendelse og vedvarende energi.
Mairead McGuinness
(EN) Fru formand! Jeg tror, at alle her i Parlamentet støtter disse bestræbelser. Hvis man som jeg har stået på et deponi og åndet ind, er det temmelig forfærdeligt, og jeg mener, at de, der smider det ud, måske skulle komme på besøg.
Kan De eventuelt komme nærmere ind på, hvorfor kun ni medlemsstater har nået deres mål? Vi er nødt til at vide det. Jeg er enig i, at vi har brug for at fremstille biogas. Alle er enige i principperne, men hvorfor er vi ude af stand til at nå målene?
Cecilia Malmström
Fru formand! Jeg må indrømme, at jeg ikke er ekspert på dette område, men som jeg har forstået Kommissionens erklæringer, mangler den hensigtsmæssige infrastruktur til at håndtere det, og den er forholdsvis dyr at etablere. Det er naturligvis gavnligt på lang sigt, men medlemsstaterne har ikke investeret i den hensigtsmæssige infrastruktur, og derfor har det taget så lang tid.
Formanden
Vi vil nu behandle aftenens sidste spørgsmål og rent faktisk det sidste spørgsmål under Deres formandskab. Det kommer fra Hans-Peter Martin og drejer sig om det svenske rådsformandskabs succeser med hensyn til gennemsigtighed, hvor jeg må sige, at vi har noget at berette om.

Om: Det svenske formandskabs resultater med hensyn til øget gennemsigtighed
Den 16. september 2009 erklærede det svenske formandskab i sit svar til spørgeren, at det delte det ærede parlamentsmedlems synspunkt vedrørende betydningen af øget gennemsigtighed i EU's aktiviteter. Formandskabet erklærede tillige, at de tilsvarende gennemsigtighedsbestemmelser jf. artikel 8, stk. 1-4, i Rådets forretningsorden skal have fuld virkning. I overensstemmelse artikel 1-4 i Rådets forretningsorden vil alle lovgivningsmæssige forhandlinger under den fælles beslutningsprocedure blive offentligt tilgængelige".
Hvilke konklusioner drager Rådet nu ved afslutningen af sit formandskab, og hvilke konkrete resultater blev opnået inden for hvilke områder?
Cecilia Malmström
Fru formand! Som spørgeren påpeger, er øget gennemsigtighed i EU's arbejde en vigtig prioritering for Sverige som medlemsstat og som formand for Rådet. Øget gennemsigtighed på alle områder af Rådets arbejde var et af vores klare mål.
Jeg vil f.eks. gerne nævne formandskabets websted, hvor man finder oplysninger om møder, baggrundsdokumenter og links til webstreaming på tre sprog.
I de seneste par måneder har formandskabet også gjort sit yderste for at sikre, at bestemmelserne om gennemsigtighed i Rådets forretningsorden overholdes.
I juli, september, oktober og november 2009 blev der afholdt 20 offentlige debatter på initiativ af det svenske formandskab i henhold til forretningsordenens artikel 8, stk. 3. Desuden blev der afholdt en offentlig debat om formandskabets arbejdsprogram for arbejdet i Økofin-Rådet. Det giver 21 offentlige debatter på fire måneder.
Hvad angår antallet af offentlige forhandlinger, er 59 retsakter vedtaget offentligt som A-punkter inden for den ordinære lovgivningsprocedure, mens ni forslag til retsakter blev drøftet som B-punkter på et offentligt rådsmøde. Desuden er der afholdt en offentlig forhandling på initiativ af formandskabet. Hvis spørgeren mener, at det ikke lyder af meget, skal man huske på, at antallet af punkter på Rådets dagsorden, der skal behandles i offentlighed, varierer en del, afhængig af hvor mange punkter der er omfattet af den almindelige lovgivningsprocedure. Desuden har det nye Parlament ikke behandlet så mange spørgsmål som normalt. Den nye Kommission vil uden tvivl øge antallet af forslag til retsakter, der skal behandles af Rådet og Europa-Parlamentet, og så vil antallet af punkter også blive højere.
Nu hvor Lissabontraktaten er trådt i kraft, vil alle rådsmøder vedrørende den del af dagsordenen, der drejer sig om forhandlinger om retsakter, også være offentlige. Det svenske formandskab glæder sig over denne forbedring. Den vil gøre EU mere effektiv og demokratisk.
Til sidst vil jeg gerne nævne, at det svenske formandskab i går tog initiativ til et møde med den interinstitutionelle arbejdsgruppe om gennemsigtighed sammen med Kommissionens næstformand, Margot Wallström, og Parlamentets næstformand, Diana Wallis. Vi drøftede en lang række meget specifikke forslag til at give Europas borgere bedre og mere brugervenlig adgang til oplysninger i EU-institutionerne.
Hans-Peter Martin
(DE) Fru formand! Det er sjældent, at der her på plenum er grund til en bestemt følelse. Jeg betragter det som en ære og en fornøjelse, at netop vi kan afholde den sidste dialog. Fru Malmström, De ved selv, at vejen til større gennemsigtighed er lang og snørklet, og at vi desværre kun bevæger os i sneglefart, hvis man ser på, hvor vi var for 10 år siden, og hvor vi er i dag. Men som en kritisk, men passioneret proeuropæer kan jeg helt klart ikke være tilfreds med det, vi hidtil har opnået.
Jeg vil gerne vide, hvilket budskab De vil forlade os med om, hvad Deres efterfølgere kan forbedre. Jeg tænker navnlig på Rådets arbejdsgrupper. Jeg er faktisk ikke tilfreds med det antal dagsordenspunkter, der hidtil har været offentligt tilgængelige, og heller ikke med metoden for aktindsigt. Hvis De kigger på det langsigtede perspektiv med Deres 10 års erfaring inden for europæisk politik, tror De da, at vi nogensinde vil nå det stade med hensyn til gennemsigtighed, som Sverige nåede for årtier siden?
Cecilia Malmström
Fru formand! Det er virkelig et meget vigtigt spørgsmål. Jeg vil sige, at adgangen til dokumenter og gennemsigtigheden er forbedret betydeligt i løbet af de seneste 10 år. Dette skyldes forordning (EF) nr. 1049/2001, som er en meget vigtig forordning, og jeg er stolt over at have kunnet være vidne til denne forordnings fødsel.
Det drejer sig også om, hvordan vi gennemfører den, og det drejer sig om indstillingen. Den er blevet bedre i løbet af de seneste 10 år. Mange inden for vores europæiske institutioner har erkendt, at gennemsigtighed og åbenhed ikke er noget farligt. Det er udmærket. Det er effektivt. Det er godt for legitimiteten, og det skaber også færre muligheder for forkerte afgørelser og korruption.
Men der resterer fortsat et stykke arbejde. Lissabontraktaten giver os nye muligheder. Jeg håber, at alle de kommende formandskaber vil udnytte disse muligheder bedst muligt. Kommissionen sagde i går, at man vender tilbage med et forslag i henhold til Lissabontraktaten om, hvordan vi kan komme videre med gennemsigtigheden.
Der er stadig meget at gøre, men vi er nået et godt stykke ad vejen. Som spørgeren siger, er det en konstant kamp, og jeg ser frem til, at vi kan udkæmpe den sammen.
Formanden
Så mangler jeg bare, fru minister, kære Cecilia, at sige mange tak for din samarbejdsvilje og omfattende deltagelse i spørgetiden under det svenske formandskab. Vi ser frem til at se dig på den anden side, hvis Parlamentet her giver sin godkendelse. Mange tak og tak til dine medarbejdere.
Spørgetiden er afsluttet.
Spørgsmål, der på grund af tidnød ikke var blevet besvaret, ville blive besvaret skriftligt (se bilag).
