2. Aserbaidžaan: sõnavabadus
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on seitse resolutsiooni ettepanekut sõnavabaduse kohta Aserbaidžaanis.
Fiorello Provera
Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Euroopa on alustanud huvitavat idapartnerluse projekti, mida toetavad ja mille raames teevad koostööd kuus riiki: Armeenia, Valgevene, Gruusia, Moldova, Ukraina ja Aserbaidžaan.
See ettevõtmine parandab Euroopa Liidu suhteid nende riikidega ning võib aidata kaasa piirkonna demokraatlikule ja majanduslikule arengule, ehkki eri määral, olenevalt iga riigi minevikust. Seda arukat poliitilist strateegiat arvestades on minu meelest sobimatu korraldada see kiireloomuline arutelu kahe noore blogija pärast, kes mõisteti süüdi pärast sündmusi, mille menetlemine alles käib, samas kui me vaatame mööda sündmustest, mis on tõepoolest traagilised, näiteks hiljuti toimunud veresaunast, mille käigus tapeti 57 inimest, kes olid Filipiinidel kogunenud presidendivalimiste kandidaati toetama.
Kõik fraktsioonid, välja arvatud meie oma, toetavad Aserbaidžaani käsitlevat resolutsiooni ettepanekut, mis on karm ega ole kooskõlas meie partnerlusalgatustega. Ma olen kindel, et karmid seisukohad, mis sisalduvad täna hääletusele tulevas resolutsioonis, võivad lisaks Aserbaidžaani valitsuse ja Euroopa suhete halvenemisele põhjustada ka vastupidise mõju nende kahe noore kohtuasjas ja see resolutsioon võib ohustada armuandmist neile.
Sellega seoses soovin teile meelde tuletada eile täiskogus vastu võetud otsust, millega me lükkasime tagasi Aminatou Haidari juhtumit käsitleva resolutsiooni, et mitte kahjustada pooleliolevaid diplomaatilisi läbirääkimisi. Ma arvan, et ka see, kui samal istungil pannakse hääletusele kaks resolutsiooni - üks Valgevene ja teine Aserbaidžaani kohta, mis on väga erinevad -, on vastuoluline, sest mõlemad kaks riiki osalevad idapartnerluses.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Kui Euroopa tähistas selle aasta 11. novembril Esimese maailmasõja lõpu aastapäeva, määrati Aserbaidžaanis paarile ajakirjanikule, kes julgesid kirjutada riigis laialt levinud korruptsioonist ja töötusest, mitme aasta pikkune vanglakaristus. Ajakirjanikke süüdistati ametlikult ulatuslikus huligaansuses ja terrorismis.
Inimõigusteorganisatsioon Freedom House on Aserbaidžaani nimetanud oma tabelis riigiks, mis "ei ole vaba”. Organisatsiooni Piirideta Ajakirjanikud sõnul on Aserbaidžaan 175st vaadeldud riigist sõnavabaduse poolest 146. kohal. Rahutuks tegevaid märke on ka analüüsis, mille koostas organisatsioon Economist Intelligence Unit, kes hindas Aserbaidžaani poliitiliste vabaduste alusel. Selle taustal ei peaks kedagi üllatama Aserbaidžaani ametivõimude keeldumine andmast tegevusluba sellistele välismeediakanalitele nagu BBC ja Raadio Vaba Euroopa.
Ma arvan, et Euroopa Liidul on nüüd aeg vaadata läbi oma hoiak Aserbaidžaani suhtes ning kasutades ära Bakuu osalemist Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitikas, hakata sealsetele ametivõimudele suuremat survet avaldama. Lisaks soovin ma toetada meie fraktsiooni üleskutset vabastada vangistatud ajakirjanikud tingimusteta ja täiendada Aserbaidžaani õigust nõuetekohaselt.
Marietje Schaake
autor. - Lugupeetud juhataja! Aserbaidžaan osaleb paljudes ELi partnerlusprogrammides. Ta on tegev nii naabruspoliitikas kui ka idapartnerluses. Need ei puuduta ainult majandustegevust. Aserbaidžaan on ka lubanud austada demokraatiat, inimõigusi ja õigusriigi põhimõtet. Need on aga praeguse režiimi ajal tõsisesse ohtu sattunud.
Täna arutame Emin Milli ja Adnan Hajizade juhtumit, mis seisneb vaba ajakirjanduse, sõnavabaduse ja kodanikuühiskonna mahasurumises, mis on palju sügavam ja levinum kui see juhtum, mis puudutab vaid kaht blogijat, nagu neid kutsutakse. Nad kasutasid tõepoolest oma noorteorganisatsiooni töös uusi meediakanaleid nagu Facebook ja Twitter, kuid tegelikult me isegi ei tea, miks nad on vangistatud, sest kohtumenetluses ei võetud arvesse nende kaitseks esitatud tõendeid, kohtumenetlus ise ei vastanud rahvusvahelistele normidele ja näib tõepoolest olevat lavastatud.
Kui me ei saa loota, et Aserbaidžaani valitsus jääb truuks paljude ELiga sõlmitud lepingutega võetud kohustusele järgida demokraatiat, inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid, siis ei saa Euroopa pidada Aserbaidžaani usaldusväärseks partneriks, ja sama kehtib ka meievaheliste kaubandussuhete kohta.
Selle resolutsiooniga soovitatakse Aserbaidžaani valitsusel tungivalt pidada kinni oma lubadustest ja asuda looma oma õiguspärast kohta rahvusvahelise üldsuse hulgas. Selleks peab ta austama oma kodanikke, tagama neile demokraatlikud õigused ja inimõigused ning võimaldama neil järgida õigusriigi põhimõtet.
Eile andsime siin Euroopa rahvaste esindajate majas üle Sahharovi auhinna ning kuulasime laureaat Sergei Kovalevi muljetavaldavat kõnet, milles ta ütles, et hirmule saab vastu astuda vaid mõttevabadusega, kuid mõttevabadust saab väljendada vaid siis, kui sõnavabadus on tõepoolest tagatud ja kui me kuulame neid inimesi, kes lihtsalt räägivad niisugustest küsimustest nagu vastuseis valitsusele. Meie, eurooplased, peame neid põhimõtteid tagama kõikides valdkondades, milles me teeme Aserbaidžaaniga koostööd.
Ulrike Lunacek
Lugupeetud juhataja! Eelmine sõnavõtja nimetas juba mõningaid resolutsiooni üksikasju. Resolutsiooni ajendas koostama muu hulgas vahejuhtum, mis leidis aset 2009. aasta juulis, kui restoranis rünnati kaht noort blogijat Emin Millit ja Adnan Hajizadet, kes läksid seejärel politseisse avaldust esitama, kuid hoopis vahistati seal.
Nende üle mõisteti kohut ja kõikide rahvusvaheliste vaatlejate, sealhulgas Amnesty Internationali sõnul oli kohtumenetlus kõike muud kui õiglane. Näiteks ei näidatud videot, mis oli ilmselgelt restoranis salvestatud ja kus oli selgelt näha, kes ründasid ja et ründajateks olid teised inimesed, mitte need kaks blogijat.
Seetõttu on selge, et kohtuotsus ei ole kooskõlas kriteeriumidega, mille täitmist nõuab õigusriigi põhimõtete kohaselt tegutsev riik. Ma loodan väga, et teise astme kohtumenetluses, kui see toimub, tuleb näidata kõiki tõendeid.
Mul on hea meel, et meil õnnestus esitada resolutsioon, mida toetavad peaaegu kõik fraktsioonid. Mul on kahju, et härra Provera fraktsioon meiega ei ühine, vaid selle asemel rõhutab, et me peaksime ootama, kuni see juhtum iseenesest laheneb, ja kasutama diplomaatilisi kanaleid.
Härra Provera, ma arvan, et Euroopa Parlament, kes teeb koostööd Aserbaidžaani parlamendiga, peaks väljendama ennast selgelt. Inimõigused on väga oluline teema. Kolleeg Schaake viitas eilsele Sahharovi auhinnale. Me peame võtma sõna mõttevabaduse toetuseks kõikjal maailmas ja tagama selle kaitse.
President Alijev on sageli öelnud, et iga ajakirjaniku õigused on tähtsad ja et riik peab neid kaitsma. Meie ülesanne on tuletada kõikidele seda meelde ja ma loodan väga, et tulevikus esitatakse veel üks resolutsioon Aserbaidžaani parlamendi ja Euroopa Parlamendi partnerluse kohta, sest kahjuks kaks nädalat tagasi see meil ei õnnestunud.
Joe Higgins
autor. - Lugupeetud juhataja! Mul on hea meel, et inimõiguste pidevale ja julmale mahasurumisele Aserbaidžaanis tähelepanu pööratakse. Seal puudub vaba ajakirjandus, viimastel aastatel on tosin ajakirjanikku vangistatud, neid on pekstud ja isegi tapetud. Kuid me peame küsima, miks Alijevi režiimi ajal niisuguseid kohutavaid repressioone rakendatakse. Põhjuseks on mõistagi püüe varjata selles riigis valitsevat tohutut korruptsiooni. Võimuladvik on taganud endale muinasjutulise rikkuse eelkõige nafta- ja gaasitööstuse kaudu, kuid 90% Aserbaidžaani rahvast elab suures vaesuses ega ole saanud riigi loodusvaradest mitte mingisugust kasu.
Lääneriikide valitsused ja rahvusvahelised korporatsioonid käituvad selle suhtes silmakirjalikult, nagu ikka. Nad suhtlevad valitsusega tavalisel viisil, et edendada äritegevust, ja korporatsioonid teenivad tohutut kasumit nende loodusvarade kasutamisest, mis tegelikult kuuluvad Aserbaidžaani rahvale. Lääneriikide valitsustelt peaks küsima, miks nad režiimi toetamise asemel ei nõua, et naftast saadavat tulu kasutataks inimeste elujärje parandamiseks.
Euroopa Parlamendi liikmed on õigustatult karmid, kui nad mõistavad hukka selle, et Aserbaidžaanis surutakse maha õigus vabalt rahulolematust näidata ja meelt avaldada, ning ma ei saa jätta kasutamata ka võimalust taunida seda, et Taani politsei surus viimastel päevadel Kopenhaagenis häbiväärselt maha meeleavaldused ja vahistas ligikaudu tuhat täiesti rahumeelset protestijat, pani nende käed raudu ja jättis nad tundideks külma kätte lamama.
Kui ma selle vastu sõna võtsin ja nõudsin mõningate organisatsiooni CWI kuuluvate kolleegide vabastamist, ütles politsei mulle, et see on preventiivne vahistamine ja kinnipidamine. Mis kehtib Aserbaidžaani kohta, kehtib kindlasti ka Euroopa Liidu liikmesriigi kohta.
Ryszard Antoni Legutko
Lugupeetud juhataja! Aserbaidžaanis said karmi karistuse ja läksid vangi kaks inimest, kes kritiseerisid valitsust üsna tagasihoidlikult ja ettevaatlikult. Mida see tähendab?
Esiteks seda, et riigil puuduvad tõhusad õigusinstitutsioonid ja neid ei paista ka tekkivat. Teiseks seda, et Aserbaidžaanis valitseb autoritaarne süsteem, mis võtab enda kontrolli alla järjest enam poliitikavaldkondi. Kõiki, kes kalduvad valitsuse põhimõtetest kõrvale, karistatakse. Mida saame meie selles olukorras ette võtta?
Me peaksime kindlasti sekkuma iga kord, kui rikutakse õigust. Seda me siin arutelus ka teeme. Niisugune sekkumine on üsna sageli olnud edukas. Tunduvalt raskem on tekitada institutsioonilist muutust. Seni on ELi püüdlused selles valdkonnas olnud ebarahuldavad, osaliselt sellepärast, et me oleme ikka veel leebed mõningate hirmuvalitsejate suhtes ja liiga häälekad oma kriitikas teiste suhtes. Ühingu Memorial esindajad ütlesid seda siin parlamendis mitmel korral.
Meil on osaliselt probleeme ka selle pärast, et autoritaarsest riigikorrast väljumine on väga raske, pingutust nõudev ja pikaajaline. See on väga pessimistlik kokkuvõte, kuid ma lõpetan siiski mõttega, et kõigest hoolimata ei tohiks me lakata pingutusi tegemast, vaid peaksime surve avaldamisel olema järjekindlad.
Tunne Kelam
autor. - Lugupeetud juhataja! Käesoleva aasta alguses tegi Euroopa Liit avalduse vabaduse ja meedia olukorra kohta Aserbaidžaanis. Ma pean kahetsusväärseks asjaolu, et kuigi korrapärasel kohtumisel Aserbaidžaani parlamendiliikmetega väljendati muret meediavabaduse pärast, ei ole Aserbaidžaan sellele kuidagi reageerinud. Seepärast peab Euroopa Parlament võtma selle suhtes seisukoha. See on muuseas viimane resolutsioon, mille me 2009. aastal vastu võtame.
Fraktsioon PPE muretseb eeskätt sellepärast - ja mul on hea meel, et kõik fraktsioonid jagavad seda muret -, et meediavabaduse olukord selles riigis halveneb. Opositsiooniajakirjanike levinud ahistamine, tagakiusamine ja süüdimõistmine on murettekitav. Me kutsume Aserbaidžaani ametivõime üles vabastama vangistatud ajakirjanikud viivitamatult. See kehtib ka kahe noore blogija kohta.
Teine probleem on Aserbaidžaani ametivõimude hiljutine otsus tühistada mitme rahvusvahelise raadiojaama, näiteks Raadio Vaba Euroopa, Ameerika Hääle, BBC World Service'i ja teiste lühilaine raadiolitsentsid, jättes selle riigi kuulajad ilma väärtuslikust ja sõltumatust teabeallikast. Siinjuures palun ma kolleegidel nõustuda resolutsiooni lõike 7 suulise muudatusettepanekuga: mitte ainult väljendada kahetsust olukorra pärast, vaid nõuda Aserbaidžaani valitsuselt tungivalt selle otsuse tühistamist ja nimetatud raadiojaamade lühilaine raadiolitsentside uuendamist.
Teabe mitmekesisus, vabadus ja sõltumatus on tugeva kodanikuühiskonna alus, nagu ütles Sergei Kovalev meile eile siin saalis. See kehtib täielikult ka ELi ja Aserbaidžaani suhete kohta.
Laima Liucija Andrikienė
fraktsiooni PPE nimel. - Lugupeetud juhataja! Aserbaidžaan on Euroopa Liidu tähtis partner. Ta on kindlasti Euroopa energiajulgeoleku tagamiseks oluline partner.
Kuid olgu nafta ja gaas kui tahes tähtsad, ei seisne kõik siiski neis. Aserbaidžaan on võtnud endale kohustuse töötada demokraatliku ja pluralistliku ühiskonna nimel. See on kirjas ka partnerlus- ja koostöölepingus ja idapartnerluspoliitikas, millest Aserbaidžaanil on kavas täiel määral osa võtta. Me peaksime kiitma president Alijevi õigesuunalisi meetmeid, näiteks 2007. aasta lõpus tehtud otsust vabastada 119 vangi, sealhulgas viis ajakirjanikku.
Meediavabaduse olukord halveneb aga järjest enam. Meil on selle väite toetuseks mitu juhtumit, näiteks blogijate olukord, BBC ja Raadio Vaba Euroopa litsentsid ja muu. Me ei tohi karta Aserbaidžaanile meelde tuletada, et inimestel peab olema õigus öelda oma arvamus vabalt välja, isegi kui see tähendab kriitilisi seisukohti valitsuse suhtes. See on demokraatliku ühiskonna aluspõhimõte ja demokraatlik Aserbaidžaan peab olema sama oluline eesmärk...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Vilija Blinkevičiūtė
Sõnavabadus on üks peamisi inimõigusi ja demokraatia nurgakivi. Aserbaidžaan on ratifitseerinud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni ning võtnud kohustuse järgida selle artikli 10 sätteid, mis on pühendatud sõna- ja teabevabadusele. Selles artiklis on sätestatud iga inimese õigus avaldada vabalt oma arvamust ning saada ja levitada teavet ilma võimude loa või sekkumiseta. Aserbaidžaan on võtnud endale ka kohustuse mitte halvustada inimõigusi ja mitte kahjustada inimeste vabadusi, vaid kaitsta oma riigis demokraatia põhimõtteid, osaledes Euroopa naabruspoliitika ja idapartnerluse elluviimisel. Viimasel ajal on aga õigus sõna- ja ühinemisvabadusele sattunud Aserbaidžaanis järjest enam ohtu ning meedia tegevust piiratakse. Vägivald ajakirjanike ja kodanikuühiskonna aktivistide suhtes suureneb üha enam. Ma palun Aserbaidžaanil tungivalt võtta arvesse Euroopa Parlamendi soovitusi ja julgustust parandada inimõiguste kaitse süsteemi ja tagada meediavabaduse austamine.
Ryszard Czarnecki
Lugupeetud juhataja! Aserbaidžaan on taas Euroopa Parlamendi päevakorras. Me rääkisime Aserbaidžaanist parlamendi eelmise koosseisu ametiajal, kui võtsime vastu kolm resolutsiooni, millest üks puudutas meediavabadust. Me rääkisime ka Lõuna-Kaukaasiast ja sellega seoses jällegi Aserbaidžaanist.
Me oleme sellest riigist huvitatud ja tema suhtes väga heasoovlikud. Ta püüab samm-sammult oma kurssi leida ja liigub tõepoolest järjest lähemale lääne-, mitte idariikidele. Me peaksime sellega rahul olema. Arvan, et me vaatame Aserbaidžaani ja ka sealsete ametivõimude poole heatahtlikult. See heatahtlikkus ei tohiks meid aga takistada rääkimast asjadest, mis meile ei meeldi. Niisugust olukorda, kus kaks blogijat vangistatakse sellepärast, et nad ütlevad, mida nad ametivõimudest arvavad, ei tohiks kindlasti tekkida.
Me peaksime toetama Aserbaidžaani ametivõimude Euroopa-meelseid suundumusi, sest seal käib pidevalt poliitiline arutelu selle üle, kas riik peaks muutuma lähedasemaks Euroopa Liidu või Venemaaga. Sealjuures peaksime toetama kõiki, kes soovivad olla lähemal läänemaailmale. Neid toetades peame aga rääkima väärtustest, millele see maailm tugineb - ajakirjandus- ja sõnavabadus on põhiväärtused ning me peaksime selle neile selgeks tegema.
Aserbaidžaani olukord ei ole kindlasti lihtne, sest Venemaa püüab kehtestada uuesti oma poliitilist ja majanduslikku mõjusfääri. Aga kui me aitame Aserbaidžaani ametivõimudel ELile läheneda, tuleb meil rääkida ka riigi kitsaskohtadest.
Jaroslav Paška
Sõnavabadus on demokraatliku ühiskonna väga oluline omadus. Seetõttu on õige, et EL jälgib väga hoolikalt kõiki meetmeid, mille mõte on heidutada inimesi, kes kritiseerivad avalikult valitsusametnike vigu.
Sellest seisukohast lähtudes mõistan ma Euroopa Parlamendi kohustust väljendada Aserbaidžaani valitsusele muret selle pärast, millised tulemused olid politseiuurimisel kahe noore inimese suhtes, kes tegid satiirilisi märkusi riigi poliitikaelu nähtavate puuduste kohta. Ma olen nõus, et me ei tohi eirata Aserbaidžaanist tulevaid ebameeldivaid märke, ning ma ei kahtle, et Aserbaidžaani poliitiline kliima väärib kriitikat, kuid samas olen seisukohal, et Euroopa Parlament ei ole otsustavalt kritiseerinud ka praegusi Filipiinide sündmusi, mille käigus on tapetud 57 poliitvangi. Minu arvates peame käsitlema kõiki probleeme, mis raputavad demokraatlikku maailma.
Bernd Posselt
(DE) Lugupeetud juhataja! Pärast esimesi Euroopa Parlamendi valimisi 1979. aastal oli mul au töötada koos Otto von Habsburgiga, kes on praegu väga haige. Selle töö eesmärk oli luua alus Euroopa Parlamendi inimõiguste traditsioonile, sealhulgas nendele päevakajalistele ja kiireloomulistele neljapäeva pärastlõunal toimuvatele aruteludele. Mind valiti Euroopa Parlamenti 1994. aastal ning mul oli au töötada kolleeg Schulzi ja teistega, et arendada edasi seda inimõiguste traditsiooni, mille üle me uhked oleme. Sellepärast olin ma vapustatud, kui kolleeg Provera ütles, et seda küsimust ei oleks pidanud üldse tõstatama, viidates sealjuures kolleeg Schulzile, kes ei ole seda ära teeninud, ning peaaegu kordas Aserbaidžaani valitsejate ähvardusi selle riigi kodanikuõiguste aktivistide suhtes, öeldes, et nad peavad selle ära kannatama.
Inimõiguste auhinda on täna juba nimetatud. Ma mäletan hästi, et kui me väljendasime toetust Andrei Sahharovile, Vytautas Landsbergisele ja teistele kodanikuõiguste eest võitlejatele, ütlesid inimesed, et me ei tohiks sekkuda, et nad kasutavad diplomaatilisi kanaleid ja et meie põhjustame oma tegevusega rohkem kahju kui kasu. Nüüd me teame, et nende inimeste jaoks oli see otsustav, kui parlament võttis nende toetuseks häälekalt sõna. Seepärast, härra Schulz ja kolleegid, jätkakem neljapäeva pärastlõunati oma sõltumatuse traditsiooni. Ma palun fraktsioonide esimeestel anda meile veidi tegutsemisvabadust.
Sellel ei ole midagi pistmist parteipoliitikaga. Viimasel osaistungjärgul ütles üks parlamendiliige, et me ei tohiks Hiinast rääkida, sest meil olid parajasti ees kohtumised Hiinaga. Täna oli teine teema - Lääne-Sahara. Võib-olla on see üksikute juhtumite puhul õigustatud, kuid ma olen siiski tõsiselt mures meie inimõigusi käsitleva töö pärast. Kallid kolleegid! Aserbaidžaani juhtum näitab, kui oluline on asju eristada. See riik oli nõukogude satelliitriik. Ta ehitati üles monokultuuridele, siis süsteem hävitati ja kehtestati julm riigikord. Nüüd hakkab Aserbaidžaan tasapisi demokraatlikumaks muutuma. Euroopa Nõukogu liikmena on ta kohustatud kaitsma inimõigusi ja meie peame aitama tal seda kurssi jätkata.
(Aplaus)
Cristian Dan Preda
(RO) Ka mina olen Bernd Posseltiga sama meelt. Samas palun ma Aserbaidžaani valitsusel austada iga kodaniku õigust sõnavabadusele ning võtta tagasi süüdistus kahe noore mehe suhtes, sest see esitati väljamõeldud tõendite põhjal, nagu Ulrike Lunacek enne ütles. Ma arvan, et seda tuleb teha kiiremas korras, sest ajakirjandusvabaduse olukord on selles riigis järsult halvenenud, nagu näitavad ka Euroopa Nõukogu ja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni viimased aruanded.
Minu arvates peab ka Aserbaidžaani valitsus kiiresti tegutsema, sest tal tuleb täita oma kohustusi, mis tulenevad Euroopa naabruspoliitikast ja idapartnerlusest.
Lõpetuseks ütlen, et ka mina olin vapustatud tänastest sündmustest, mis puudutasid proua Haidari, seda enam, et tema kannatusi saaks vältida Maroko ja Hispaania ametivõimude tõhusa koostöö abil.
Ma arvan, et meie resolutsioon ei oleks teinud midagi halba, vaid pigem palju head.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Lugupeetud juhataja! Ma soovin tsiteerida Aserbaidžaani põhiseaduse artiklit 47: "Kõigil on õigus mõtte- ja sõnavabadusele.” Kahjuks on need vaid tühjad sõnad, sest põhiseadust ei austata.
Ma olen osalenud ELi ja Lõuna-Kaukaasia riikide parlamentaarsetes koostöökomisjonides üle viie aasta. Ma olen külastanud Aserbaidžaani kõikide parlamentaarsete ühisistungjärkude ajal. Ühes dokumendis on esile toodud sõnavabaduse põhimõtete rikkumine ning see, kuidas ajakirjanikke ja kirjastajaid pannakse vangi, sageli väljamõeldud süüdistuste alusel, ja jäetakse haiguse korral arstiabist ilma. Me teame juhtumit, kus ajakirjanik suri selle pärast, et ei saanud arstiabi.
Mul oli võimalus külastada Aserbaidžaani vanglaid. Sealsed olud erinevad tunduvalt nendest, millega me siin Euroopas harjunud oleme. Seepärast on hea, et me juhime jätkuvalt tähelepanu sellele, et Aserbaidžaanis tuleb järgida põhiseadusesse kirja pandud põhimõtteid.
Paweł Samecki
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Aserbaidžaan on Euroopa Liidu jaoks oluline energiatootja ja transiidiriik ning samuti aitab ta ka kaasa Lõuna-Kaukaasia piirkondlikule stabiilsusele. Aserbaidžaan on üks kuuest idapartnerluse riigist ja me peame selle suhte aluseks olevate ühiste väärtuste austamist väga oluliseks.
Partnerlus- ja koostööleping on kehtinud kümme aastat. Aserbaidžaan on aga väljendanud huvi tihendada sidemeid Euroopa Liiduga veelgi ja sõlmida selle asemel assotsieerimisleping.
ELi välisministrid võtsid septembris vastu otsuse alustada ettevalmistusi niisuguste lepingute sõlmimiseks Lõuna-Kaukaasia riikidega ning nüüd on käimas arutelud läbirääkimisjuhiste üle, sealhulgas ka seoses Aserbaidžaaniga.
Vastavalt nõukogu otsusele sõltub kõikide Lõuna-Kaukaasia riikidega peetavate läbirääkimiste algus sellest, kas nad suudavad piisavalt täita vajalikke poliitilisi tingimusi, nimelt austada õigusriigi põhimõtet ja inimõigusi ning järgida turumajanduse, säästva arengu ja hea valitsemistava põhimõtteid.
Igal aastal koostame me põhjaliku ja tasakaalustatud analüüsi, kus toome esile iga partnerriigi edusammud Euroopa naabruspoliitika tegevuskavade rakendamisel. Äsja alustasime 2009. aasta aruande ettevalmistamist.
Ma ei taha meie aruandest ette rutata, kuid soovin esitada mõned märkused eriti põhivabaduste ja inimõiguste olukorra kohta. Oma 2008. aasta aruandes tõdesime, et Aserbaidžaan on saavutanud majandusarengus suurt edu, kuid inimõiguste ja põhivabaduste austamisel ning demokraatia ja õigusriigi põhimõtte järgimisel on vaja veel palju teha.
Sellest saati oleme kahjuks näinud mõningaid negatiivseid sündmusi, sealhulgas põhiseaduse muutmist, riigipea volituste piiride kaotamist ning ka kahe blogija kinnipidamist ja hilisemat süüdimõistmist.
Negatiivsete sündmuste hulka kuuluvad ka inimõiguste kaitsjate, opositsiooniaktivistide ja ajakirjanike jätkuv tagakiusamine ning peale selle meediavabaduse edasine vähenemine.
Euroopa Liit on oma paljudes kokkupuudetes kõikide tasandite ametiasutustega neid küsimusi esile toonud ja teeb seda ka edaspidi. Samal ajal kasutab komisjon mitmesuguseid vahendeid, et aidata Aserbaidžaanil uue lepingu järgsete ülesannetega toime tulla.
Me toetame neid Euroopa naabrus- ja partnerlusvahendi raames. Me anname sihtotstarbelist abi kõikehõlmava institutsioonide ülesehituse programmi raames. See kätkeb olulisi kohtusüsteemi sõltumatuse ja õigusriigiga seonduvaid elemente.
Aserbaidžaan saab abi ka Euroopa demokraatia ja inimõiguste algatuse raames.
Viimasena lisan, et me teeme kehtivas partnerlus- ja koostöölepingus ettepaneku luua allkomisjon, mis hakkab tegelema õiguse, vabaduse ja turvalisuse ning inimõiguste ja demokraatia küsimustega. See kujutab endast olulist lisakanalit meie sõnumite edastamiseks.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub arutelu järel.
