Euroopa Parlamendi kodukorra kohandamine Lissaboni lepinguga (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on põhiseaduskomisjoni nimel David Martini koostatud raport Euroopa Parlamendi kodukorra kohandamise kohta Lissaboni lepinguga.
David Martin
raportöör. - Lugupeetud juhataja! Kõigepealt tänan teid mõistva suhtumise eest ja selle eest, et te siin kohal viibite.
Kui ma 1984. aastal esimest korda Euroopa Parlamenti kandideerisin, märkisin ma ühele oma tollasele kolleegile, šotlasest parlamendisaadikule Ken Collinsile, et ma pole kindel, kas ma teen ikka õigesti, sest õigusloomeküsimustes oli Euroopa Parlament üsna hambutu. Ken ütles mulle, et parlament võib tõepoolest vahel hambutu olla, aga iga rinnalapse ema võib sulle kinnitada, et sügava jälje võib jätta ka ainult igemetega.
Siinne parlament jättiski sügava igemejälje, kui kasutas oma õigust anda nõu õigusloomemenetluses. Pärast seda oleme saanud ühtse Euroopa akti, millega sai imikueas Euroopa Parlamendist mudilane, seejärel Maastrichti lepingu, mille abil jõudsime teismeikka, siis Nice'i ja Amsterdami lepingud, mille toel saime täisealiseks, ning nüüd Lissaboni lepingu, mis annab minu arvates meile kõik täiskasvanud parlamendi õigused, mis on võrreldavad mis tahes muu Euroopa Liidu demokraatliku institutsiooni omadega.
Mul on au kasutada võimalust ja esitleda raportit, millega kohandatakse meie kodukorda nii, et arvesse võetakse meile Lissaboni lepinguga antud uusi volitusi.
Olen uhke, aga ausalt öeldes ka pisut pettunud, sest kõnealust raportit tuleks tegelikult nimetada Corbetti raportiks. Minu kolleeg Richard Corbett tegi enne valimisi selle raporti kallal ära kogu raske töö. Ta muutis töö Lissaboni lepingut käsitlevate raportipunktide kallal väga lihtsaks. Kuigi meil tekkis lahkarvamus Lissaboni lepinguga mitteseonduvates punktides, oli Richard Corbetti töö Lissaboni lepingut puudutavates küsimustes suurepärane ning minul jäi üle vaid võtta temalt teatepulk.
Raportiga valmistatakse meid ette saama uusi volitusi kaubanduspoliitikas, kus meil on nüüd koos nõukoguga õigus anda nõusolek kõikides kaubandusalastes küsimustes, samuti põllumajandus- ja kalandusvaldkonnas, mida me käsitleme edaspidi kaasotsustamismenetluse abil. Raportis täpsustatakse ka meie rolli komisjoni ametissenimetamisel, kehtestatakse uued suhted Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vahel ning sillutatakse teed uutele Euroopa Parlamendi liikmetele.
Nagu ma ütlesin, lahendati suurem osa kõnealuseid küsimusi vaidlusteta. Lubage mul vaid lühidalt nimetada valdkonnad, kus tekkisid fraktsioonide vahel erimeelsused, kuigi möödaminnes tuleks öelda ka seda, et fraktsioonid näitasid teemasid käsitledes üles tõelist koostöövalmidust. Kõik peamised variraportöörid ja koordinaatorid olid väga toetavad, kuid üht-kaht küsimust ei ole me suutnud lahendada.
Esiteks, kes peaks juhtima meie delegatsiooni Euroopa ühenduste küsimustega tegelevate komisjonide konverentsi (COSAC) juures? Kas see peaks olema põhiseaduskomisjoni esimees või Euroopa Parlamendi asepresident, nagu praegu? Mina isiklikult arvan, et see peaks olema asepresident. Põhiseaduskomisjon otsustas, et see peaks olema nimetatud komisjoni esimees. Lõppude lõpuks otsustab küsimuse täiskogu, aga ma toonitan siin, et COSAC ei käsitle üksnes institutsioonidevahelisi suhteid. See tegeleb ka poliitiliste küsimustega ja seetõttu on ajalooliselt meie delegatsiooni juhtinud asepresident.
Mis puudutab meie suhteid riikide parlamentidega, siis põhiseaduskomisjonis tekkisid meil mõningad lahkhelid selles, kui üksikasjalikuks me peaksime minema ja kui suurel määral peaks neid suhteid kodukorraga reguleerima. Suutsin jõuda kompromissini Elmar Brokiga, kes on selles asjas olnud väga vastutulelik. Kompromissi kohaselt nähakse ette mõned üksikasjad, kuid Euroopa Parlamendi presidendile jäetakse siiski piisavalt ruumi otsustada koos oma kolleegidega riikide parlamentidest, milline on parlamentidega tehtava koostöö täpne kord.
Kolmas mõningasi vaidlusi tekitanud küsimus on see, kuidas toimida subsidiaarsuse põhimõtte puhul. Me jõudsime päris lihtsalt kokkuleppele selles, milline on nimetatud juhul komisjonide ülesanne. Siin oleme saavutanud üksmeele. Lahtine on vaid see, mis saab siis, kui mingi komisjon ütleb, et subsidiaarsuse põhimõtet ei ole rikutud ja õigusakt peaks jõustuma. Kas Euroopa Parlamendi liikmed vajavad n-ö kaitsepuhvrit, s.t võimalust tõstatada see teema siin parlamendis? Olen koostanud muudatusettepaneku ja ka teised on teinud sarnaseid muudatusettepanekuid, milles nähakse ette, et kui üks kümnendik Euroopa Parlamendi liikmetest leiab, et subsidiaarsuse põhimõttega on probleem, siis tuleks seda asja parlamendis arutada. Arvan, et see on mõistlik kaitsepuhver.
Viimase asjana tahan rääkida vaatlejatest. Kas meil peaks olema vaatlejad juba enne 18 uue parlamendiliikme tööleasumist? Mina leian, et kindlasti peaks. Kuid põhiküsimus on selles - ja siin on põhiseaduskomisjon jällegi üksmeelel -, kas need vaatlejad peaks olema inimesed, kes oleks muidu valitud Euroopa Parlamenti. See on ülimalt oluline meie usaldusväärsuse tagamiseks. Kui me võimaldame liikmesriikidel määrata vaatleja rolli kelle tahes - ja liiguvad jutud, et mõned liikmesriigid tahavad nimetada vaatlejaks oma riigi parlamendisaadikuid -, oleks see minu meelest täiesti vastuvõetamatu.
Lõpetuseks ütlen, kui hea meel mul on, et sel nädalal toimuva hääletusega saab Euroopa Parlament 1. detsembriks, s.o hetkeks, mil Lissaboni leping jõustub, hulga eeskirju, mis lasevad meil oma uusi volitusi viivitamatult kasutama asuda. See on võimalik tänu inimestele, kes tegid põhiseaduskomisjonis enne suve tööd, ning ma tänan veel kord Richard Corbetti kõikide selles valdkonnas tehtud jõupingutuste eest.
(Aplaus)
József Szájer
Lugupeetud juhataja, daamid ja härrad! Paljudele meist valmistab rõõmu, et Lissaboni leping varsti jõustub. See on võtnud pikka aega, kusjuures lepingu ratifitseerimiseks kulunud aeg ei sõltunud üldiselt Euroopa Parlamendist. Just seetõttu ei sõltu Euroopa Parlamendist ka meie kohandatud kodukorra viivitamatu rakendamine.
Tahan jätkata kohast, kus raportöör äsja lõpetas. Kõige tähtsam on see, et me saaksime asuda esimesel võimalusel oma õigusi reaalselt kasutama. Euroopa Parlamendile on antud tõepoolest hulk õigusi. Lissaboni lepinguga on märkimisväärselt suurendatud Euroopa Parlamendi mõjuvõimu ja seega ka demokraatiat, mis edendab omakorda demokraatiat ka Euroopas. Meie ülesanne siin on tagada praeguse arutelu käigus ja mainitud õigusakti alusel nende õiguste tegeliku kasutamise võimalus.
Tahaksin tänada nii raportöör David Martinit kui ka Richard Corbetti sellega seoses tehtud töö eest. Raportis käsitletakse kõiki peamisi küsimusi, näiteks ühendusepidamist riikide parlamentidega, subsidiaarsuse põhimõtte rangemat ja praegusest palju selgemini määratletud rakendamist, komiteemenetlusi ja parlamendi uusi kaasotsustamismenetlusest tulenevaid õigusi, samuti eelarvemenetlust puudutavaid teemasid, mis pälvivad kindlasti meie toetuse.
Seoses esitatud muudatusettepanekute üle hääletamisega tahan samal ajal juhtida teie tähelepanu tõsiasjale, et me peame välistama kõnealuste õiguste kuritarvitamise. Kaduvväike vähemus ei tohiks saada võimalust kuritarvitada või takistada tegelikku õigusloomet. Meil tuleb leida paindlikud lahendused. Lissaboni lepingu ratifitseerimise ajal nägime, kuidas üks inimene, ühe riigi president mängis kogu süsteemiga. Just seetõttu tuleb anda vaid sellised tagatised, mida ei saa viimase piirini ära kasutada. Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon toetab kõnealust raportit ning me kiidame mõlemat raportööri, nii Richard Corbetti kui ka David Martinit.
Ramón Jáuregui Atondo
Lugupeetud juhataja! Ka mina tahan alustuseks öelda, et Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis on väga uhke, et kaks meie sõpra ja kolleegi - David Martin ja Richard Corbett - on sellele tähtsale reformile kaasa aidanud. Tahan edastada neile oma õnnitlused ja loodan, et sellega ühineb kogu parlament.
Teiseks tahan öelda, et praegu toimuv on tõesti väga tähtis, sest minu meelest on poliitiliselt väga oluline, et koos uue aluslepinguga hakkab 1. detsembril kehtima ka uus kodukord. Me anname Euroopa poliitilisele süsteemile teada, et Euroopa Parlamendis toimuvad ettevalmistused ja ümberkorraldused uue aluslepingu rakendamise vahendi loomiseks. Loomulikult viiakse selleks läbi palju reforme.
Kuna on aeg teha kokkuvõte, siis ütlen, et kindlasti nõustume kogu raportiga, kuid mis puudutab pooleliolevaid ümberkorraldusi ja otsustamata muudatusettepanekuid, siis minu meelest tuleks mainida kaht asja.
Esiteks tekkis esimeeste konverentsil mõningane segadus küsimuses, kas mingit tüüpi muudatusettepanekute vastuvõtmise või nõustumise aluseks on vaid see, et need tulenevad rangelt võttes Lissaboni lepingust, või mitte. Meie soovi kohaselt võiks Euroopa Parlamendi president otsustada, millised kodukorra muudatused ei ole vajalikud. Olen seega nõus, et president otsustab ja me järgime tema otsust.
Lõpetuseks soovin öelda, et minu arvates väärib kodukorra muutmine nii tähtsa sündmuse raames ühehäälset heakskiitu. Minu meelest oleks hea, kui me suudaksime muudatusettepanekutes kokkuleppele jõuda enne kolmapäevast hääletust, et kogu parlament oleks siis juba ühel meelel.
Juhataja
Teatan, et pärast fraktsioonide esindajate sõnavõtte teavitan ma teid vormilisest korraldusest, mis puudutab selle raporti üle hääletamist.
Andrew Duff
fraktsiooni ALDE nimel. - Lugupeetud juhataja! Fraktsioon ALDE nõustub rõõmuga Corbetti/Martini raportiga, mis juhatab Euroopa Parlamendile kätte õige viisi, kuidas hakata kandma suurt vastutust pärast Lissaboni lepingu jõustumist. On oluline, et Euroopa Parlament oleks valmis saama universaalseks parlamendiks, s.t me peame hakkama tegutsema kõikides poliitilistes valdkondades tõhusalt ja kiiresti.
Üks lühike märkus riikide parlamentidega suhtlemise kohta: Lissaboni lepinguga tehakse üsna asjakohane ettepanek parandada koostööd meie ja riikide parlamentide vahel, aga lepingus ollakse suhteliselt tagasihoidlikud ega mainita, milline peaks olema selle koostöö konkreetne vorm. Seetõttu peaksime valmistuma nõupidamisteks riikide parlamentidega, et selgitada välja, kuidas nemad lepingut mõistavad, enne kui hakkame oma menetlust kohaldades kehtestama ühepoolseid üksikasjalikke eeskirju.
COSACi egiidi all siiani tehtud katsetused on näidanud, et riikide parlamendid käsitavad subsidiaarsuse küsimust väga erinevalt. Minu meelest oleks kohane, kui Euroopa Parlament arvestaks selliste erisustega, hoiduks praeguses etapis konkreetsete koostöömeetodite sõnastamisest ega sekkuks subsidiaarsuse põhimõtte puhul rakendatava korra toimimisse. Kuid kui see kõrvale jätta, toetab fraktsioon ALDE meile esitatud ettepanekuid täielikult.
Gerald Häfner
Austatud juhataja, head kolleegid! Euroopa Parlament on kiire, teeb ära kodutöö ja on suuteline tegutsema. Seda tõsiasja tuleks praegu toonitada.
Lissaboni lepingu lõplikuks jõustumiseks on kulunud seitse aastat. Meie puhul on kulunud vaid mõni nädal - sest Euroopa Parlament valmistus selleks sündmuseks pikalt ja põhjalikult ette -, et kiita Lissaboni lepingu alusel heaks uus kodukord, nii et kui leping jõustub, saame alustada kohe tööd uue korra järgi.
Kodukord tuleks kehtestada suure häälteenamusega. Seetõttu oleme piirdunud üksnes nende muudatusettepanekutega, mis on otseselt seotud uue aluslepingu jõustumisega. Teisi muudatusettepanekuid tuleks arutada põhjalikumalt. Meil on piisavalt aega seda siin parlamendis teha. Kuid kiireloomulisi küsimusi tuleb käsitleda viivitamatult.
Minu meelest on oluline, et muudatusettepanekud hõlmavad uusi sätteid, mis käsitlevad aluslepingu lihtsustatud ja tavalist läbivaatamist. Olen seisukohal, et on tähtis toetada ühehäälselt muudatusettepanekuid, mille eesmärk on parandada koostööd riikide parlamentidega. Teistes valdkondades tahaksime olla põhjalikumad, eriti seoses meie esindamise juhtudega, näiteks Euroopa Parlamendi esindamisega COSACis, aga seda võib arutada kunagi hiljem. Praegu on mul hea meel saavutatud laiaulatusliku kokkuleppe üle ja eriti soovin ma tänada raportööre.
Ashley Fox
fraktsiooni ECR nimel. - Lugupeetud juhataja! Tahan väljendada muret selle pärast, et meil ei lasta arutada Elmar Broki muudatusettepanekut parlamendiliikmete põhimääruse rakendamise kohta.
Elmar Brok tegi ettepaneku, et vastutus läheks kinniseid koosolekuid pidavalt juhatuselt üle Euroopa Parlamendile, mille koosolekud on avalikud. Leian, et meie valijatel on õigus teada mitte üksnes meie palga suurust, vaid ka üksikasju meile makstavate toetuste ja muude soodustuste kohta. Minu meelest on kahetsusväärne, et teie meie presidendina mõtlete teisiti.
Veelgi häirivam on see, et häälte kaotamise hirmus või üldse hääletamist kartes kasutate te menetluslikku vahendit arutelu vältimiseks. See on ebademokraatlik ning ajal, mil kõik räägivad ELi läbipaistvamaks muutmisest ja kodanikele lähendamisest, on sellisel käitumisel silmakirjalikkuse maik juures. Kui Euroopa Liit tahab muutuda läbipaistvamaks, peame tegutsema, mitte ajama sel teemal tühja juttu.
On lihtsalt lubamatu, et valijaid koheldakse nagu seeni - neid hoitakse pimedas ja kallatakse sõnnikuga üle. Kinnitan teile, lugupeetud juhataja, et see küsimus ei kao kuhugi ning teil tuleb varem või hiljem hääletamine läbida.
Juhataja
Ma arvan, et siin on tegu arusaamatusega. Kõike on võimalik arutada. Miski ei toimu selles mõttes suletud uste taga. Võtame näiteks kas või meie üheminutilised sõnavõtud, mille puhul ma pean teile kohe vastama. Mitte miski ei toimu suletud uste taga, aga me peame otsuste tegemisel arvestama Euroopa Parlamendi kodukorda, ei midagi muud. Kuid teie olete selle arutelu vägagi avatuks muutnud.
Ashley Fox
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Kas te võiksite selgitada, miks lubati hääletada ja hääletati Broki muudatusettepaneku üle põhiseaduskomisjonis, aga täiskogu päevakorrast jäeti see välja?
Juhataja
Kui te soovite seda arutada, siis ma võin seda teiega teha kohe pärast istungit, kuid ma ei taha segada meie arutelu siin täiskogul.
Hans-Peter Martin
- (DE) Lugupeetud juhataja! Demokraatia vajab pööret. Olen seda viimasel ajal pidevalt öelnud ja seekord pöördun selle märkusega konkreetselt teie poole, austatud juhataja. Mida te siin õieti teete? Te muudate täiesti tarbetult keeruliseks nende inimeste elu, kes jagavad Euroopa ideaale, aga ei soovi oma veendumuste tõttu parteisse kuuluda. Seeläbi teete endale karuteene.
Mida ma silmas pean? Pean silmas artikli 192 lõiget 1, millega nähakse ette, et fraktsioonid võivad nimetada koordinaatori. See säte on surutud läbi tagaukse kaudu ja jäänud paljudel kahe silma vahele. Varem, lugupeetud juhataja, on meil alati kasutatud lisandit, kus oli kirjas, et asjakohaseid sätteid kohaldatakse mutatis mutandis ka fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete suhtes. Sellist tõlgendust enam ei ole. Ma kirjutasin teile kirja. Kaks kuud hiljem te vastasite ja lihtsalt kordasite nimetatud lõiget. Palun lugege mu kiri uuesti läbi. Palun saage aru, et te olete praegu väga lähedal momendile, kus te lasete Euroopa Parlamendil, mida ma põhimõtteliselt toetan, manduda n-ö kaheklassiliseks parlamendiks. Kui mõelda teie enda taustale, siis kuidas te saate seda ometi teha? Nii ei saa meie, fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed, võimalust hankida asjakohast teavet õigel ajal ega osaleda aktiivselt raporteid käsitlevate ja muude sarnaste otsuste tegemisel. Seepärast tuleb kodukorda muuta.
Lisaks tahan ma teada, miks lubatakse täna siin täiskogul sisuliselt järelevalvaja ülesannetes olla Richard Corbettil, keda paremradikaalid jätsid just selliste asjade pärast tagasi valimata. Tegu on n-ö kaheklassilise parlamendiga. Me oleme sunnitud esitama kaebuse, kuigi ma sooviksin väga asjade sellist kulgu vältida.
Juhataja
Tänan! Nagu teate, siis teie tõstatatud küsimust alles arutatakse ja ma palun teil mitte teha ennatlikke järeldusi. Me tahame tõepoolest probleemi lahendada, aga nagu teate, ei esitanud fraktsioonilise kuuluvuseta saadikute rühm kandidaati ja seetõttu ei ole neid osalt töösse kaasatud. Nimetatud saadikurühmal ei ole kandidaati, kes oleks kõikide fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete jaoks vastuvõetav. Kuid me lahendame selle probleemi.
Esimeeste konverentsil otsustati, et kolmapäeval ei hääletata David Martini raporti nende osade üle, mis ei ole seotud Lissaboni lepinguga, sest need vajavad põhjalikumat arutelu. See otsus sai nii tehtud, sest me tahame olla kindlad, et hääletus kolmapäeval toimub ja et me hääletame nende küsimuste üle, mis on seotud Lissaboni lepingu rakendamisega. Esimeeste konverentsil otsustati nii ja me peame seda otsust järgima.
David Martin
Lugupeetud juhataja! Loomulikult ma mõistan ja toetan teie otsust, aga me ei taha - ja ma arvan, et me oleme vist juba näinud märke selle kohta -, et kolmapäeval, mil me paneme hääletusele Euroopa Parlamendi kodukorra jaoks olulise muudatuse, leiaks parlamendisaalis aset kohatu nääklemine.
Kas te võiksite palun edastada homme kõikidele asjaomastele inimestele need muudatusettepanekud, mida te ei pea Lissaboni lepinguga seotuks, ja samamoodi need, mis puudutavad Lissaboni lepingut, et meil oleks kõik arusaadav ja et kolmapäevaks oleks olemas selge hääletusnimekiri, nii et meil ei tekiks siis enam mingeid vaidlusi.
Juhataja
Loomulikult kavatsen ma seda teha ja teengi, aga ma tahan kohtuda ka Carlo Casini ja mõne teisega, et näidata seda nimekirja kõigepealt neile. Tahtsin näidata seda nimekirja ka teile kui raportöörile, kuid pole veel mahti saanud, sest teid ei olnud enne siin. Tegemist on kõigest formaalse küsimusega, mitte millegi muuga.
Íñigo Méndez de Vigo
- (ES) Austatud juhataja! Mul oli sama mure mis raportöörilgi. Et hääletamine nii olulise raporti üle kulgeks kolmapäeval nõuetekohaselt, peame minu arvates ette teadma, milliseid muudatusettepanekuid te peate vastuvõetamatuks.
Seega olen teie öelduga rahul ja me soovime saada muudatusettepanekuid homme.
Juhataja
Nimekirja koostamine oli Euroopa Parlamendi teenistuste ülesanne ja ma sain selle alles kaks tundi tagasi. Nii et see on alles trükisoe. Ma näitan seda teile kohe.
Carlo Casini
- (IT) Lugupeetud juhataja, kallid kolleegid! Loomulikult austame me teie otsuseid, aga nii palju kui mina aru saan, esineb teatud muudatusettepanekute suhtes mõningane kahtlus, et need ei ole Lissaboni lepinguga otseselt seotud.
Võib-olla ma eksin, aga mulle tundub, et siiani on põhiseaduskomisjonil olnud üldine pädevus teha ettepanekuid õigusaktide muudatuste kohta. Tal on selleks õigus, kui muudatusettepanekuid soovitab parlamendiliikmete rühm või mõni üksikliige, kuid tal on võimalik seda teha ka omal algatusel.
Seega on minu meelest vastuvõetav asjaolu, et Lissaboni lepingu alusel kodukorra ulatuslikuma muutmise kõrval on kasutatud juhust teha mõned parandused ka teistes punktides, liiatigi kuna üsna mitmed muudatusettepanekud kajastavad kodukorras Lissaboni lepingu mõtet - mõnikord Lissaboni lepingus vormiliselt ja sisuliselt sätestatud normide kaudu, aga palju sagedamini lepingu vaimsuse kaudu. Piisab, kui mõelda Euroopa Parlamendi rollile, mida on seoses nõukoguga suurendatud, aga mida tugevdatakse ka parlamendisiseste institutsioonide vahelisi suhteid reguleeriva kodukorraga. Muidugi austame me teie otsuseid, lugupeetud juhataja, aga mulle tundus nende tähelepanekute tegemine vajalik.
Csaba Sándor Tabajdi
- (HU) Lugupeetud juhataja! Siinsest arutelust on selgunud ka asjaolu, et praegu Euroopa Liidu ja Euroopa Parlamendi ajaloos tehtav reform on sedavõrd oluline, et tõenäoliselt ei suuda me täita seda ülesannet ühe raporti põhjal. Siiski avaldan tunnustust David Martinile ja Richard Corbettile ning arutelus osalenutele. On aga veel mitu küsimust, mida tuleb edaspidi õiguslikust vaatenurgast selgitada.
Lubage mul tuua vaid üks näide. Mul on hea meel, et Euroopa Parlament on selgelt ja ühemõtteliselt toetanud Euroopa Liidu põhiõiguste hartat. Kuid me teame väga hästi, et just Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga seoses on mitmed riigid taotlenud erandit, rääkimata sellest, et ka nimetatud harta ise sisaldab küsitavusi ja lahendamata probleeme, mille näiteks on homme õhtul arutluse alla tulev keelerühmade õiguste küsimus. Siiani on Euroopa volinikud alati väitnud, et need probleemid ei kuulu ühenduse õiguse reguleerimisalasse.
Seega peame Lissaboni lepingut ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartat silmas pidades kindlasti väga täpselt välja selgitama just need ühenduse õiguse valdkonnad, millele komisjonil ja Euroopa Parlamendil on õigus reageerida, sest nii saame vältida tulevikus olukorda, kus volinik Barrot või Leonard Orban ütlevad, et sellised olulised teemad nagu Slovakkia keeleseadus ei ole ühenduse pädevuses.
Diane Dodds
Lugupeetud juhataja! Seisan teie ees kui demokraat. Seisan teie ees kui inimene, kellel on demokraatlik volitus - samasugune volitus, nagu on kõigil teistel siia parlamenti valitud inimestel.
Seisan teie ees ka kui inimene, kes pärineb riigist või Ühendkuningriigi sellisest piirkonnast, mis on palju kannatanud nende tõttu, kelle eesmärk on hävitada demokraatlik poliitika. Seega olen tulnud siia suurte ootustega, et näha, kuidas siin parlamendis demokraatiasse suhtutakse.
Kuid ometi leian ma end oma esimesel ametiajal Euroopa Parlamendi demokraatlikult valitud liikmena koordinaatorite koosolekutelt väljaarvatuna ja minu arvamust esimeeste konverentsil ei kajastata.
Need küsimused on kahtlemata kõneluste teema ja mul on loomulikult väga hea meel, et te püüate neid probleeme lahendada. Kuid ma palun tungivalt, lugupeetud juhataja, et te jõuaks nendes küsimustes lõpliku otsuseni väga kiiresti, sest Euroopa Parlamendi demokraatliku volituse austamine on oluline. Austatud juhataja, ma palun teil ka kohtuda fraktsioonilise kuuluvuseta demokraatlike parlamendiliikmetega, kes soovivad seda küsimust edasi arutada.
Elmar Brok
- (DE) Lugupeetud juhataja! Tahan kiita kolleeg Martinit kõnealuse raporti sisu eest, sest tegu on küsimustega, milles me oleme saavutanud kokkuleppe ja millega tuleb vältimatult tegeleda. Samas tuleb öelda ka seda, et tänu Lissaboni lepingule on Euroopa Parlamendist saanud täiesti demokraatlik ja võrdsete õigustega parlament. Euroopa Parlamendil on ühtlasi aeg meelde tuletada, kes on parlamendi nurgakivid. Need on üksikud parlamendiliikmed, parlamendikomisjonid ja fraktsioonid.
Minu meelest on liiga palju märke selle kohta, et otsuseid langetavad esimeeste konverents ja juhatus. Samuti olen täheldanud mitmeid märke, mis näitavad soovi takistada parlamendikomisjonide otsest ja omaalgatuslikku koostööd riikide parlamentide komisjonidega ning lasta neil selle asemel läbida bürokraatlik kadalipp.
Olen märganud, et riikide parlamentide komisjonide esimeeste kohtumistel viibivad Euroopa Parlamendi komisjonide esimeeste asemel aseesimehed. Rääkigem Euroopa Parlamendi liikmete õigustest: kui mingi komisjon esitab täiskogule otsuste ettepanekud, ei ole parlamendi teenistuste ega muude organite asi otsustada, kas need ettepanekud on õiged või valed. Seda peavad otsustama Euroopa Parlamendi liikmed ise. Kui ettepanekud on halvad, ei leia need enamuse toetust.
Ilmselgelt kardetakse, et parlamendiliikmetelt nõutakse nende karjääri ohustavate otsuste langetamist ja neid tuleb seega nende endi eest kaitsta. Ainult nii oskan ma tõlgendada ettepanekuid, mille selge eesmärk on piirata Euroopa Parlamendi ja üksikute parlamendiliikmete õigusi. Mul on tunne, et impeerium annab vastulöögi.
Roberto Gualtieri
- (IT) Austatud juhataja, head kolleegid! David Martini raporti vastuvõtmisega on Euroopa Parlament täitnud hädavajaliku ülesande, arvestades Lissaboni lepingu peatset jõustumist. See on saavutatud põhjaliku ja üksikasjaliku dokumendiga, millega tehakse meie kodukorras olulised, uue aluslepinguga kehtestatud muudatused. Need suurendavad Euroopa Parlamendi osa õigusloomes, eelarvemenetluses ja Euroopa Liidu üldises institutsioonilises tasakaalus.
Kõnealustest uuendustest märgin rõõmuga ära need, mis seonduvad aluslepingute läbivaatamise menetluste ja Euroopa Parlamendi rolliga ettepanekute esitamisel, samuti riikide parlamentide rolli puudutavad uuendused, millega pannakse Euroopa Parlamendi õlule eriline vastutus - ta peab suutma kasutada oma suuremat pädevust selleks, et anda Euroopa lõimumisele demokraatlik õiguspärasus, mitte rakendama seda bürokraatliku takistusena.
Raporti eesmärgist kaugemale jäävate muudatusettepanekutega seotud probleemi lahendamisel tegi Euroopa Parlamendi president õige otsuse, sest meie kodukorra ulatuslikuma ülevaatamisega on hiljem aega põhjalikumalt ja süsteemsemalt tegeleda.
On selge, et kui on elemente, mida võib põhiseaduskomisjoni tööst välja jätta, on ka teisi elemente, mida võib kasutoovalt lisada. Pean silmas seda tähtsat muudatusettepanekut, milles räägitakse, kuidas lahendada vaatlejaid puudutav probleem. Arvestama peaks, et nimetatud vaatlejad tuleb valida nende põhikandidaatide hulgast, kes ei osutunud Euroopa Parlamendi valimistel valituks.
Paulo Rangel
- (PT) Lugupeetud juhataja! Tahan alustuseks tunnustada raportööre, eriti David Martinit ja Richard Corbetti, ning öelda, et Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni liikmena on minu esmane mure kodukorra muudatusettepanekud.
Tahan toonitada minu jaoks ülimalt olulist punkti, mida ei ole täna õhtul veel mainitud - s.o riikide parlamente käsitlevat punkti.
Euroopa Parlament on demokraatlikus mõttes muutunud tugevamaks ilmselgelt tänu kõnealusele kodukorrale ja Lissaboni lepingule, kuid Euroopa demokraatia tuleneb ka riikide parlamentide vahelisest sidest.
Kodukorda käsitleva ettepaneku eesmärk on luua seaduslikult need kaks õiguspärase demokraatia tasandit ja tugevdada seeläbi demokraatiat. Ühelt poolt tuleneb demokraatia Euroopa Parlamendi aktidest, kontrollivahenditest ja rollist õigusloomes, teiselt poolt on olemas riikide parlamentide vaheline demokraatlik koostöö, mis on saavutatud muude vahendite kaudu.
Seetõttu pooldan ettepanekuid täielikult. Ma ei nõustu kolleeg Duffiga, kes ütleb, et me peaksime riikide parlamentidega suhete loomist edasi lükkama. Leian, et meil tuleb Lissaboni lepingut arvestades kohe tegutseda. On väga oluline, et me seda teeksime.
Tahan öelda ka, et toetan kolleegide Szájeri ja Broki ettepanekut, mis puudutab esindamist Euroopa ühenduse küsimustega tegelevate komisjonide konverentsi (COSAC) juures. Lõpetuseks ütlen, et olen igati nõus kolleeg Broki ja teiste liikmete märkustega selle kohta, et Euroopa Parlamendil ja selle liikmetel on suurem otsustusõigus kui parlamenditeenistustel.
Mario Mauro
- (IT) Lugupeetud juhataja, kallid kolleegid! Meie institutsioonide, s.t Euroopa institutsioonide olemus on kahtlemata tõelisel muutuste teel. Ühenduse masinavärgi nõuetekohane toimimine lähitulevikus sõltub meie poliitilistest oskustest ja võimest koostada endale võimalikult kiiresti Euroopa Parlamendi kui institutsiooni sisesed õigusaktid, mis aitavad kasutada ära Lissaboni lepinguga meile antud ülimalt mitmekesiseid võimalusi.
Just sel põhjusel leian, et tegelikult on paradoksaalsel kombel kaalul Euroopa Liidu föderaalse ja ka subsidiaarse mõõtme tugevdamine. See on meie tuleviku jaoks otsustava tähendusega, eriti kuna praeguses etapis ei ole me piisavalt arvestanud kodanike kui üksikisikutega ehk sellega, mis meie poliitikat õigustab.
Lubage mul selgitada, mida ma mõtlen. Meie saavutatud ühtlustamise taset võib pidada rahuldavaks. Euroopal on meie kodanike elus suur tähendus. Siiski on Euroopa Liit ja liikmesriigid kasutanud subsidiaarsuse põhimõtet selleks, et edendada institutsioonide huvisid, mitte selleks, et asetada poliitika keskmesse üksikisik, perekond ja kõik teised.
Seetõttu on Euroopa Liidu põhiõiguste hartas väljendatud subsidiaarsuse põhimõtte kaitsmine tähtsam kui kunagi varem. Meil on vaja kontrollisüsteemi, millega saab tagada Euroopa Parlamendile esitatud õigusaktide ettepanekute tegeliku hindamise, eriti ulatuses, mis puudutab subsidiaarsuse põhimõtet. Sellest peaksid kodanike elusid kaitsvad, mitte kontrollivad institutsioonid tegelikult lähtuma.
Íñigo Méndez de Vigo
- (ES) Austatud juhataja! Tahan pöörduda tagasi muudatusettepanekute vastuvõetavuse teema juurde, millele te eelnevalt viitasite.
Kodukorra artikli 157 lõike 3 kohaselt otsustate selle üle teie, aga ma palun teil, lugupeetud juhataja, võtta arvesse põhiseaduskomisjoni esimehe Carlo Casini tarku sõnu. Ma arvan, et ei saa jätta parlamenditeenistuste otsustada, millised muudatusettepanekud on seotud Lissaboni lepinguga ja millised mitte. Pealegi on parlamendil praeguses uue ajajärgu alguses, nagu kõik on märkinud, suveräänne õigus otsustada, kas mingi muudatusettepanek on vajalik.
Austatud juhataja, palun teid seega kasutada teile kodukorraga antud suurt pädevust mõõdutunde ja teile tavaliselt omase mõistlikkusega. Ma loodan, et teete õige otsuse ja et me kõik mõistame seda.
David Martin
raportöör. - Lugupeetud juhataja! Tänan kõiki arutelul sõna võtnud kolleege. Tahan kommenteerida ka Íñigo Méndez de Vigo märkust.
Carlo Casini on olnud väga arukas, nagu alati taolistes küsimustes, öeldes, et osad muudatusettepanekud ei ole Lissaboni lepinguga mingilgi moel seotud ja see on täiesti selge, et nad seda ei ole. Kuigi ma oleksin võinud nõustuda sellega, et Euroopa Parlament võtab mõned neist hääletusel vastu, on ehk õiglasem, kui me korraldame nimetatud küsimustes eraldi põhjaliku ja avameelse arutelu, enne kui me nende üle hääletama hakkame.
Samas tahan selgitada, et miski ei takista parlamendiliikmetel esitamast ettepanekuid, näiteks selliseid, millest kõneles Ashley Fox ja millega võidakse juhatuse volitusi parlamendiliikmete põhimääruse rakendamisel piirata. Mina sellega ei nõustu, aga miski ei takista parlamendiliikmetel seda küsimust tulevikus tõstatamast, et seda parlamendis arutada.
Teised muudatusettepanekud, näiteks need, mis käsitlevad riikide parlamentide rolli, ei pruugi rangelt võttes olla Lissaboni lepinguga seotud, aga Carlo Casinil on täiesti õigus, kui ta ütleb, et need on seotud Lissaboni lepingu rakendamise mõttega, sest pärast lepingu jõustumist muutub meie suhe riikide parlamentidega.
Seega ma palun teil kui targal juhil otsustada, et nimetatud muudatusettepanekud on vastuvõetavad, aga need, mis käsitlevad juhatuse tööd, komisjonide aseesimeeste arvu ja muid sarnaseid küsimusi, ei tulene ilmselgelt Lissaboni lepingust ning seetõttu ei peaks nende üle sel nädalal hääletama.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub kolmapäeval, 25. novembril 2009.
