Europos Sąjungos prisijungimo prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos instituciniai aspektai - Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statuto peržiūros konferencija Kampaloje (Uganda) (diskusijos)
Pirmininkė
Kitas klausimas - bendros diskusijos dėl:
Ramóno Jáuregui Atondo pranešimo Konstitucinių reikalų komiteto vardu dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos institucinių aspektų, ir
Tarybos ir Komisijos pareiškimų dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statuto peržiūros konferencijos Kampaloje, Ugandoje.
Ramón Jáuregui Atondo
Ponia pirmininke, Komisijos nare, pone D. Lópezai Garrido, manau, kad ši diena labai svarbi. Žinau, kad šie rūmai mini daugybę svarbių dienų, tačiau nuoširdžiai manau, kad 2009 m. gruodžio 1 d. priėmus Lisabonos sutartį Europos Sąjungos teisprisijungti prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos yra vienas iš pagrindinių Europos integracijos aspektų.
Todėl manau, kad pagaliau išsipildys ilgai lauktas siekis, kuris yra istorinio Europos integracijos proceso dalis, nes žmogaus orumas, žmogaus teisės, demokratija ir teisinės valstybės principas sudaro didžiąją dalį istorinio Europos integracijos proceso DNR.
Ši teisįgyvendinama pranešimu, kurį rytoj priimsime, ji Europos Sąjungai buvo suteikta Lisabonos sutartimi, kurioje įtvirtinamas reikalavimas prisijungti prie konvencijos. Norėčiau apibendrinti šio pranešimo turinį trimis pagrindinėmis mintimis.
Visų pirma norėčiau pabrėžti, kad ne tik valstybės narės gina žmogaus teises. Dabar ir Europos Sąjunga, turėdama Lisabonos sutartimi užtikrintą juridinio asmens statusą, gina žmogaus teises; valstybės narės gali priimti Sąjungos teisės aktus ir plėtoti ES valstybę. Jos gali tai daryti, jeigu vadovausis Europos konvencijos principais ir teismo, kuris nėra pavaldus Europos Sąjungai ir valstybėms narėms, sprendimais bei visada ir visur užtikrins šių principų laikymąsi.
Antra, Europos visuomenei suteikiama teisį naujus teisės aktus ir naują teismą: Europos Sąjungos piliečių teiskreiptis į šį naują teismą, siekiant užtikrinti konvencijoje numatytų teisių laikymąsi Europos Sąjungos ar valstybių narių atžvilgiu, joms įgyvendinant Sąjungos teisę.
Netgi Europos Sąjungos vykdoma su užsienio politika, politikos kūrimu, saugumu už mūsų sienų ribų ir tarptautiniu bendradarbiavimu susijusi veikla turi atitikti Europos žmogaus teisių konvencijos nuostatas. Ką tai reiškia? Mano nuomone, ponios ir ponai, istorine prasme tai reiškia didžiulį žingsnį į priekį integracijos procese bei kuriant svarbiausią žmogaus orumo idėją, kuri, kaip jau minėjome, atspindi Europos visuomenės poreikius, Europoje.
Be to, taip sustiprinama Europos pagrindinių teisių apsaugos sistema, nes kartu su Pagrindinių teisių chartija ir Lisabonos sutartimi yra sudaromas pagrindas, teisinės apsaugos sistema, kuri beveik ideali ir dėl to pažangiausia pasaulyje. Taip sustiprinamas Europos Sąjungos patikimumas trečiųjų šalių atžvilgiu, nes Europos Sąjunga visada reikalauja žmogaus teisių užtikrinimo savo dvišaliuose santykiuose.
Šiame pranešime pateikiami instituciniai ir teisiniai aspektai, kurių dabar nenagrinėsiu. Noriu pabrėžti, kad šis procesas pradedamas čia ir dabar, nes kartu su šiuo pranešimu, kurį bendrai parengPiliečių laisvių teisingumo ir vidaus reikalų komitetas ir Užsienio reikalų komitetas, Komisija pateikpoziciją, derybų pagrindą, kuriuo ji kartu su Parlamentu galės priimti šį susitarimą, o valstybės narės ratifikuos prisijungimą prie Europos žmogaus teisių konvencijos. Norėčiau padėkoti V. Reding už tai, kaip skubiai Komisija priėmįgaliojimą derėtis, ir Europos Vadovų Tarybai, kuri netrukus tai padarys. Taip pat norėčiau padėkoti K. Gál ir C. D. Predai už jų bendradarbiavimą kituose dviejuose komitetuose. Ponios ir ponai, manau, kad tai pati svarbiausia žinia.
Diego López Garrido
Ponia pirmininke, kaip sakR. Jáuregui, diskusijos, kurias netrukus pradėsime, ir tos, kurias ką tik baigėme, yra labai svarbios. Manau, kad žmonija žengia istorinį žingsnį į priekį, kai žmogaus teisių gynimas tampa ne tik valstybių, kurios yra tradiciniai pastarųjų amžių politiniai veikėjai, atsakomybe, o žmoniškumo puoselėjimo prasme peržengiamos valstybių sienos ir sukuriama daugybpriemonių ir institucinių garantijų, siekiant tvirčiau ginti visuotines vertybes.
Europos žmogaus teisių konvencija, kuri yra tikriausiai vienas didžiausių Europos lobių, ir Tarptautinis baudžiamasis teismas, kurio kompetencijos sritis apima ne tik Europą, yra šios pažangos, kuria mūsų laikais siekiama globalizacijos ir žmogaus teisių gynimo, pavyzdžiai.
Dėl Europos žmogaus teisių konvencijos tai noriu truputį papildyti tai, ką pasakR. Jáuregui, ir kas įtvirtinta jo puikiame pranešime, parengtame kartu su nuomonės referentais C. D. Preda ir K. Gál, dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Europos žmogaus teisių konvencijos.
Norėčiau pakartoti daugybę dalykų, kuriuos paminėjo R. Jáuregui, ir pabrėžti, kad konvencijos pasirašymas yra Europos integracijos sudedamoji dalis, sustiprinanti Europos Sąjungą. Be to, kartu bus pasitelkiamas ir didžiulis naujas Lisabonos sutartyje numatytas mechanizmas, t. y. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija, o jos abi bus naudojamos išvien. Tai viena iš užduočių, - ne tik politinių, bet ir techninių, - kurias turės atlikti Europos Žmogaus Teisių Teismas ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, nepažeisdami vienas kito jurisdikcijos.
Be to, šioje Lisabonos sutartyje įtvirtinta iniciatyva bus padidintas Europos Sąjungos patikimumas žmogaus teisių gynimo srityje, nes prašome ne Europos Sąjungos, o Europos šalių prisidėti prie Europos žmogaus teisių konvencijos laikymosi stiprinimo. Kitaip tariant, prašome jų užtikrinti, kad būtų gerbiamos ir saugomos konvencijoje įtvirtintos teisės, ir šiuo atveju pati Europos Sąjunga, ne tik jos valstybės narės, taps Europos žmogaus teisių teismo jurisdikcijos subjektu. Kaip teisingai teigiama R. Jáuregui pranešime, tai padidins mūsų patikimumą.
Dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo, manau, kad šį laikotarpį taip pat pavadinsime istoriniu ir labai svarbiu politine prasme, nes po kelių dienų vyks Romos statuto peržiūros konferencija. Tai vienintelprivaloma konferencija, skirta Romos statutui peržiūrėti, kilus tokiai būtinybei ir siekiant įvertinti tokį svarbų žingsnį į priekį kaip Tarptautinio baudžiamojo teismo įkūrimas.
Todėl tai labai svarbus įvykis, kurį šiandien aptaria Politinis ir saugumo komitetas, o rytoj šį klausimą nagrinės Nuolatinių atstovų komitetas (Coreper). Tikimės, kad kitą savaitę bus priimta Tarybos rezoliucija, kad galėtume prisijungti prie tokių palankiai Tarptautinį baudžiamąjį teismą įvertinusių valstybių kaip Lotynų Amerikos valstybės, kurios sudaro Pietų Amerikos tautų sąjungą (Unasur).
Kalbame apie Tarptautinį baudžiamąjį teismą, kuris puoselėja įsipareigojimą ginti žmogaus teises ir pasauliniu mastu baudžiamąja tvarka persekioti vykdančiuosius nusikaltimus žmoniškumui. Tai Europos Sąjungos ir jos valstybių narių įsipareigojimas. Norėčiau jums priminti, kad 2003 m. buvo priimta bendroji pozicija, 2004 m. buvo patvirtintas veiksmų planas, o 2006 m. buvo sudarytas Europos Sąjungos susitarimas dėl bendradarbiavimo su teismu. Visos Europos Sąjungos valstybės narės yra Romos statuto šalys, todėl paklūsta Tarptautiniam baudžiamajam teismui.
Manau, kad tai labai svarbu, siekiant pabrėžti Tarptautinio baudžiamojo teismo vaidmenį pasaulyje ir Europos Sąjungos įsipareigojimą jį stiprinti. Šiuo metu Tarptautinis baudžiamasis teismas daugiausia nagrinėja Afrikos žemyne kilusias problemas, tačiau Kampalos konferencija Afrikos žmonėms yra parodoma, kad mes nesame nusiteikę prieš Afriką: netgi priešingai, mes ją palaikome.
Dar ir dėl to ši peržiūros konferencija tokia svarbi. Joje gali dalyvauti visos valstybės, pilietinvisuomenė, tarptautinės ir regioninės organizacijos, kurios metu galėsime įvertinti tarptautinio teisingumo padėtį, turėdami omenyje, kad Tarptautinis baudžiamasis teismas yra vienintelis nuolatinis tarptautinis baudžiamasis teismas.
Viviane Reding
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Ponia pirmininke, pritariu visiems kalbėjusiesiems ir tiems nariams, kurie dirbo šioje srityje. ES prisijungimas prie Europos žmogaus teisių konvencijos yra konstitucinės svarbos žingsnis. Taip bus baigta kurti pagrindinių teisių sistema Sąjungoje, o jūs puikiai žinote, kad Lisabonos sutartis tai įtvirtina kaip tikslą, o ne galimybę.
Taigi džiaugiuosi, kad Parlamentas taip domisi šiuo klausimu - beje, domėjosi nuo pat pradžių - o tai matome iš Parlamento pateiktos rezoliucijos.
Labiausiai noriu padėkoti Konstitucinių teisių komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešėjams už puikų bendradarbiavimą šiuo klausimu. Norėčiau padėkoti jiems už surengtą posėdį, kuris buvo labai naudingas šio tikslo įgyvendinimo atžvilgiu.
Jáuregui Atondo pateiktas pranešimo projektas didžiąja dalimi atitinka Komisijos poziciją. Paminėsiu tris, mano nuomone, labai svarbius dalykus.
Pirma, Komisija mano, kad ES turėtų ratifikuoti ir papildomus Europos žmogaus teisių konvencijos protokolus, kuriuos iki šiol ratifikavo ne visos valstybės narės. Tiesa, dauguma šių protokolų yra svarbūs, Sąjungai vykdant savo įgaliojimus, o kai kurios šiuose protokoluose įtvirtintos garantijos numatytos ir Chartijoje. Todėl derybų direktyvomis Komisija turėtų būti įgaliota derėtis dėl nuostatos, užtikrinančios, kad Sąjunga turėtų teisę prisijungti prie visų papildomų protokolų.
Sprendimą, prie kurių protokolų, jau ratifikavus pačią konvenciją, iš tikrųjų prisijungsime, turės vienbalsiai priimti Taryba po to, kai tam pritars Parlamentas. Komisijos nuomone, tokie sprendimai turėtų apimti visus papildomus protokolus ir būti priimti kartu su sprendimu sudaryti patį prisijungimo susitarimą.
Antra, svarbu išspręsti klausimą dėl išskirtinės Europos Sąjungos, kaip atskiro juridinio asmens, turinčio autonomines galias, kuri taps susitariančia iš esmės tik valstybėms skirto mechanizmo šalimi, padėties. Todėl būtina imtis ribotų ir techninių, procedūrinių prisitaikymo prie konvencijos priemonių, turint omenyje specifinę Sąjungos teisės aktų prigimtį.
Tarp jų ir vadinamoji bendrojo atsakovo priemondecentralizuotam valstybių narių vykdomam Europos Sąjungos teisės aktų įgyvendinimui suvokti. Šia priemone Europos Sąjungai bus suteikta teisįsitraukti į procesą kaip bendrai atsakovei bylose prieš valstybes nares, kai tai susiję su Europos Sąjungos teise. Džiaugiuosi matydama, kad Parlamento pranešime taip pat tam pritariama.
Trečia, visiškai pritariu pranešime įtvirtintai rekomendacijai Europos Sąjungos atstovams dalyvauti konvencijos institucijų veikloje vienodomis sąlygomis su susitariančių šalių atstovais. Toks dalyvavimas yra svarbi sklandžios Europos Sąjungos integracijos ir įtraukimo į konvencijos sistemą dalis. Turbūt supratote, kad tai reiškia, jog iš kiekvienos susitariančios šalies išrenkamas teisėjas į Strasbūro teismą.
Todėl Komisija tikrai pritaria tam, kad Europos Sąjungos vardu būtų paskirtas nuolatinis teisėjas, kuriam būtų suteiktos vienodos teisės ir pareigos kaip ir jo kolegoms. Mūsų nuomone, nepakaktų paskirti ad hoc teisėją prieš Europos Sąjungą pateiktose ar su jos teisės aktais susijusiose bylose.
Renkant Europos Sąjungos teisėją, būtų taikoma įprasta konvencijoje numatyta tvarka.
Tai reiškia, kad Europos Tarybos ParlamentinAsamblėja išrinks teisėją iš trijų Europos Sąjungos pasiūlytų kandidatų, beje, pritariu pranešimo projekto nuostatai, kuria siūloma tam tikram Parlamento narių skaičiui dalyvauti Parlamentinės Asamblėjos posėdyje, renkant teisėjus į Europos Žmogaus Teisių Teismą.
Trijų kandidatų sąrašo sudarymo tvarka nėra prisijungimo susitarimo klausimas: tai mūsų klausimas. Turime tai padaryti vidaus taisyklių pagrindu, ir tikrai verta atidžiai panagrinėti pasiūlymą įtraukti į tai Parlamentą panašiu būdu, koks numatomas 255 straipsnyje dėl kandidatų atrankos į Europos Teisingumo Teismą.
Gerbiamieji nariai, kaip žinote, pirmininkaujanti Ispanija šiam klausimui skiria didžiulį dėmesį ir norėtų pasiekti susitarimą iki birželio mėn. pabaigos. Jeigu Tarybai pavyks iki tada pasiekti susitarimą, - tikiuosi, kad taip ir bus, - praėjus vasarai, galėsime pradėti derybas dėl prisijungimo. Kaip jau sakiau prieš dvi savaites Briuselyje, užtikrinsiu, kad Komisija, kaip Europos Sąjungos derybininkė, nuolat informuotų Parlamentą apie derybų procesą.
Visa tai susiję su Europos reikalais, tačiau darbotvarkėje numatytas ir tarptautinių žmogaus teisių klausimas. Kaip žinote, 1998 m. 138 valstybės ėmėsi iniciatyvos ir priėmRomos statutą, kuriuo pirmą kartą istorijoje buvo įkurtas nuolatinis tarptautinis teismas, kuris užtikrina, kad genocidą, nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus įvykdę asmenys būtų už tai nubausti. Teismas pradėjo veiklą 2003 m., o dabar, po septynerių metų, Kampaloje vyks peržiūros konferencija, kurios metu galėsime analizuoti teismo veiklą, ateityje laukiančius iššūkius ir ES paramos veiksmingumą.
Dėl teismo veiklos tai žinome, kad teismas puikiai veikia, tačiau tai vis dar tik pradžia. Nebuvo užbaigtas nvienas teisminis ciklas, tačiau TBT nagrinėja padėtį penkiose šalyse: jau pradėtas vienas teisminis procesas, kitas bus pradėtas 2010 m. liepos 5 d., o dar viena byla yra parengiamajame etape - visos susijusios su DAR ir KDR.
Nepamirškime, kad tai tik paskutinės išeities teismas, todėl pagrindinatsakomybpriklauso pačioms valstybėms. Dauguma atvejų teismas veikia kaip valstybių katalizatorius, šalių teismuose nagrinėjant ir sprendžiant bylas. Kartu per trumpą veikimo laikotarpį teismas atgrasnuo žiaurių nusikaltimų ateityje, nes nusikaltimų vykdytojai žino, kad nugalės teisingumas, dėl to teismui kyla nemažai iššūkių.
Bangladešui ratifikavus Romos statutą, valstybių, statuto šalių, skaičius išaugo iki 111. Tačiau suvokiame, kad Romos statutas ir teismas turi būti visuotinai priimtinas. Teismui reikalingas visų valstybių, statuto šalių, ir jo neratifikavusių valstybių, taip pat ir tarptautinių ir regioninių organizacijų dalyvavimas ir bendradarbiavimas. Teismas negali vykdyti savo funkcijų, jeigu valstybės nesulaikys tų, kuriems sulaikyti TBT išduoda arešto orderį; arba nebus apsaugoti liudytojai; arba jeigu nebus kalėjimų, kuriuose būtų galima įkalinti nuteistuosius, ir būtent todėl ES pastaruosius dešimt metų padėjo teismui spręsti šias problemas.
Mes, ES, nuo pat pradžių tvirtai pritarėme teismo, kaip svarbaus naujos tarptautinės nebaudžiamumo panaikinimo tvarkos mechanizmo, įsteigimui, kai, kaip žinome, pastaraisiais metais milijonai žmonių tapo nusikaltimų aukomis ir tik nedaugelis kaltųjų buvo nubausti.
ES mano, kad veiksmingas TBT yra būtina priemonė, tarptautinei bendruomenei siekiant kovoti su nebaudžiamumu ir skatinti taisyklėmis paremtą tarptautinę tvarką. Būtent todėl įvairiomis turimomis priemonėmis, kurias jau paminėjo ministras, rėmėme teismą. Bendroji pozicija tapo veiksmų planu. Buvome pirma organizacija, 2006 m. su teismu sudariusi bendradarbiavimo ir pagalbos susitarimą, ir teikiame TBT politinę ir diplomatinę pagalbą, imantis diplomatinių veiksmų, pradedant politinius dialogus ir teikiant pareiškimus. TBT nuostatų įtraukimas į tarptautinius susitarimus yra įprasta Europos Sąjungos praktika.
Nuo 2000 m. Europos iniciatyvos - vėliau pavadintos Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemone - pagrindu teismui buvo skirta tiesioginir netiesiogin29 mln. EUR vertės parama, ypač per pasaulines pilietinės visuomenės kampanijas. Be to, ES priėmkelis sprendimus teisingumo, laisvės ir saugumo srityje, siekdama sustiprinti valstybių narių bendradarbiavimą, šalies lygmeniu tiriant ir palaikant kaltinimus dėl Romos statute įtvirtintų nusikaltimų, taigi darome viską, kad patobulintume sistemą. Būtina ir toliau ją tobulinti, tačiau tam reikalingas viso pasaulio tautų įsipareigojimas tai padaryti.
Cristian Dan Preda
Kalbėsiu apie Jáuregui Atondo pranešimą. Pirmiausia norėčiau jį pasveikinti, parengus šį puikų pranešimą, kuriame, mano nuomone, išsamiai apibūdinama Europos Sąjungos prisijungimo prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos nauda ir iššūkiai.
Dėl nuomonės, kurią parengiau Užsienio reikalų komiteto vardu, norėčiau pabrėžti didžiausią ES prisijungimo prie EŽTK naudą. Šiandien, priėmus Lisabonos sutartį, šis žingsnis gali atrodyti kaip savaime suprantamas dalykas, tačiau to buvo laukta pastaruosius trisdešimt metų. Manau, kad prisijungus prie EŽTK, bus padidintas ES patikimumas bet kurio žmogaus teisių dialogo su trečiosiomis šalimis atžvilgiu, dar kartą patvirtinant, kad Europos Sąjunga pirmiausia yra teisės normomis besivadovaujanti bendruomenė.
Todėl ES, taip pat ir Europos Tarybos valstybių narių institucijas išoriškai ir nepriklausomai kontroliuos Europos Žmogaus Teisių Teismas Strasbūre, remdamasis principu "vienodi žmogaus teisių standartai, vienas teismas". Dėl vienodų žmogaus teisių standartų tai turiu pabrėžti, kad prisijungus prie EŽTK ES suteikiama galimybprisijungti ir prie kitų Europos Tarybos sutarčių. Žinoma, turiu omenyje papildomus protokolus, pataisytą Europos socialinę chartiją, kuri, kaip žinote, papildo ir sustiprina šią apsaugą visos Europos mastu. Taip pat manau, kad aktyvesnis Europos Sąjungos institucijų dalyvavimas žmogaus teisių srityje veikiančiose Europos Tarybos institucijose yra logiškas šio vienodo apsaugos standarto padarinys.
Kitas dalykas, kurį pabrėžiau Užsienio reikalų komiteto vardu parengtoje nuomonėje, yra tai, kad būtina rasti pusiausvyrą, siekiant, viena vertus, išsaugoti tam tikrus Europos Sąjungos teisminės sistemos bruožus, kita vertus, jurisdikcijos sistemą Strasbūre, kurios pagrindu veiksmingai ginamos žmogaus teisės visos Europos mastu.
Kinga Gál
Ponios ir ponai, pirmiausia norėčiau padėkoti už Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą atsakingam asmeniui Jáuregui Atondo už jo bendradarbiavimą. Manau, kad dėl glaudaus Konstitucinių reikalų komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ir Žmogaus teisių pakomitečio, kuris prisidėjo prie mūsų veiklos, bendradarbiavimo sėkmingai sprendžiami su prisijungimu prie konvencijos susiję klausimai ir teisingai nurodyti tie, kuriuos dar reikia išspręsti.
Aš pati Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto vardu pirmiausia nusprendžiau - o tam galiausiai pritarkomitetas - galvoti apie tai, kaip užtikrinti, kad mūsų prisijungimas iš tikrųjų turėtų naudos Europos Sąjungos piliečiams ir kad jie žinotų apie tą naudą ir galimybes, nors neturėtume sukelti pernelyg didelių vilčių.
Artėjančių derybų metu būtina išspręsti daugybę svarbių klausimų, tarp jų ir Strasbūro ir Liuksemburgo teismų santykį, nes nvieno teismo jurisdikcijos sistema nebus keičiama. Manau, kad svarbu pabrėžti, jog Strasbūro teismo veikimo reforma sutampa su mūsų prisijungimu, ir būtina į tai rimtai atsižvelgti. Taip pat norėčiau pabrėžti, kad prisijungimas bus sėkmingas tik tuo atveju, jeigu iš tikrųjų bus sustiprintos dabartinės institucijos, o kad tai padarytų, valstybių narių teisminės sistemos turi imtis reikiamų veiksmų. ES prisijungimas prie konvencijos yra unikalus bandymas, bet juo negalima kelti pavojaus tam, kas jau sukurta, siekiant ginti žmogaus teises. Labai svarbu žinoti, kad jis bus sėkmingas, jeigu taip bus sustiprintos jau įsteigtos institucijos, o piliečiai iš tikrųjų turės iš to naudos.
Laima Liucija Andrikienė
PPE frakcijos vardu. - Ponia pirmininke, Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) peržiūros konferencija yra ilgai lauktas ir svarbus įvykis paties teismo plėtros ir, kalbant plačiau, tarptautinio baudžiamojo teisingumo prasme.
Peržiūros konferencija yra gera proga suinteresuotoms šalims apsvarstyti dabartinius TBT trūkumus ir pasiūlyti galimus pakeitimus ar reformos kryptis. Norėčiau paminėti keletą klausimų, kuriuos turėtų iškelti ES valstybės narės ir EP delegacija.
Vienas iš jų neabejotinai susijęs su mūsų transatlantinių partnerių pozicija dėl TBT. Norėčiau pabrėžti, kad Jungtinių Valstijų nedalyvavimas TBT veikloje yra vienintelis svarbiausias aspektas, dėl kurio sumažėja TBT svarbumas ir autoritetas. Todėl būtų labai naudinga, jeigu mūsų partneriai Amerikoje galėtų aiškiai pateikti savo dabartinę poziciją ir įsipareigojimus TBT atžvilgiu.
Taip pat norėčiau paraginti ES reikalauti aptarti - ir, tikėkimės, peržiūrėti - 124 straipsnį, dar vadinamą Romos statuto pereinamąja nuostata, kuriuo valstybėms suteikiama teisnepripažinti TBT jurisdikcijos savo piliečių atžvilgiu dėl karo nusikaltimų septynerius metus po statuto ratifikavimo. Tai apgailėtina Romos statuto spraga, kuri turėtų būti panaikinta.
Galiausiai, bet tai nemažiau svarbu, norėčiau pabrėžti, kad ES turėtų siekti kuo platesnio masto Romos statuto ratifikavimo ir įgyvendinimo tose šalyse, kurios to dar nepadarė. Tai turi būti ES tikslas per derybas dėl plėtros ir prisijungimo su naujomis ES valstybėmis narėmis. Tai turėtų būti svarbus klausimas mūsų santykiuose su Rusija, pirmiausia atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu vyksta derybos su mūsų partneriais Rusijoje dėl partnerystės susitarimo aspektų.
Debora Serracchiani
Ponia pirmininke, ponios ir ponai, dėkoju pranešėjui už puikų darbą dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Europos žmogaus teisių konvencijos, o tai bus naudinga Europos Sąjungos piliečiams: prisijungus prie šios konvencijos, bus galima kreiptis į naują teismą, kuris nepriklauso Europos Sąjungai, siekiant užtikrinti, kad Europos Sąjunga ir valstybės narės visada gerbtų savo piliečių teises.
Remiantis demokratijos principu, Europos Sąjunga ir jos valstybės narės visada turėtų turėti teisę save apginti. Todėl manau, kad labai svarbu, jog kiekviena prie konvencijos prisijungusi tauta turėtų savo teisėją, kuris paaiškintų kiekvieno kreipimosi turinį, be to, mano manymu, svarbu, kad Europos Parlamentas turėtų neoficialią instituciją, kuri koordinuotų Parlamento ir Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos keitimąsi informacija, taip pat kad derybų metu būtų konsultuojamasi ir su Parlamentu.
Dar norėčiau pasakyti, kad Europos Sąjungos piliečiai turi teisę suprasti mechanizmus, kuriais nustatoma ši narystė, kaip jie turi teisę žinoti savo teises. Todėl manau, kad Europos Taryba ir Europos Sąjunga turėtų apsvarstyti galimybę priimti gaires, detaliai paaiškinant visus šios narystės padarinius.
Andrew Duff
ALDE frakcijos vardu. - Ponia pirmininke, ilgai buvo laukta ES prisijungimo prie EŽTK. Tai svarbiausia mozaikos dalis, o galutinį jos vaizdą sudaro Europos Teisingumo Teismo palaikomas ir išoriškai Strasbūro teismo prižiūrimas tinkamas teisių režimas.
Tai sudėtinpriemonė, nes tai yra quid pro quo, siekiant užtikrinti privalomąjį Pagrindinių teisių chartijos pobūdį. Tai atspindi naują svarbų susitarimą tarp tokių kaip tradiciniai britai, kurie pritaria tarpvyriausybiniam Europos Tarybos pobūdžiui, ir tokių federalistų kaip aš, kurie pritaria viršnacionalinių institucijų veikimui. Toks sugretinimas labai tinka dabartinei JK britų liberalų demokratų partijos ir konservatorių partijos koalicijos politikai.
Barbara Lochbihler
Ponia pirmininke, Romos statuto priėmimas ir Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) įsteigimas yra puikus laimėjimas. Daugybpavyzdžių tai patvirtina, tačiau svarbiausia, kad pirmą kartą istorijoje aukšto lygio valstybės pareigūnai - tiek civiliai, tiek karo pareigūnai - gali būti priversti atsakyti už nurodymą vykdyti karo nusikaltimus ar nusikaltimus žmoniškumui.
ES įvairiais būdais rėmir palaikTBT įsteigimą ir jo veiklą ir turi ir toliau remti ir stiprinti teismą, saugoti jo nepriklausomumą. Per artėjančią peržiūros konferenciją Kampaloje bus analizuojama ir aptariama, kas buvo gerai ir ką reikia patobulinti. Jau atėjo laikas atvirai pripažinti, kad valstybės nacionaliniu lygmeniu turi siekti priimti teisės aktus ar įgyvendinti jau priimtus taip, kad būtų pritariama TBT veiklai.
Daugelis vis dar neskuba imtis veiksmų, kai reikia sulaikyti aukšto rango asmenis, kuriems išduotas arešto orderis. Tai pabrėžir Komisijos narV. Reding. Dažnai baimdėl diplomatinių sunkumų nugali suvokimą, kad TBT reikia konkrečios pagalbos, kad jis galėtų veiksmingai dirbti.
Per konferenciją Kampaloje būtina siekti nustatyti agresijos karo apibrėžimą. Iš valstybių, Romos statuto šalių, sudaryta darbo grupjau pradėjo parengiamuosius darbus ir pateiktinkamą tekstą, kurį galite rasti ir mūsų rezoliucijoje. Kviečiame Komisiją ir valstybes nares aktyviai siekti, kad šis apibrėžimas būtų įtrauktas į statutą ir į teismo kompetencijos sritį.
To siekiant, didžiausias dėmesys turi būti skiriamas tam, kad būtų užtikrinta, kad nebus nustatyti jokie teismo nepriklausomumo apribojimai. Baigdama tiesiog norėčiau pabrėžti, koks svarbus aukščiausio galimo rango asmenų pateiktas kvietimas ES dalyvauti konferencijoje. Tai mūsų paramos Tarptautiniam baudžiamajam teismui ženklas ir puikus pavyzdys kitų valstybių valdžiai.
Ashley Fox
ECR frakcijos vardu. - Ponia pirmininke, mano frakcija siekia ginti žmogaus teises, tačiau nesame įsitikinę, kad protinga suteikti ES teisę prisijungti prie konvencijos. Turint omenyje, kad visos valstybės narės jau pasiraškonvenciją, kokia iš to nauda, jeigu ir ES tai padarys? Būčiau labai dėkinga, jeigu kas nors šiuose rūmuose pateiktų man praktinį pavyzdį, kaip bus labiau apsaugotos mano rinkėjų žmogaus teisės, ES pasirašius konvenciją.
Šiuo metu iš valstybių narių nėra reikalaujama tiesiogiai taikyti konvenciją šalies teisėje. Noriu dar kartą įsitikinti, kad ES pasirašius konvenciją ši padėtis nepasikeis. Nenoriu, kad būtų pažeista Jungtinės Karalystės parlamento teispakeisti būdą, kuriuo saugomos žmogaus teisės. Įtariu, kad vienas iš šio pasiūlymo motyvų yra siekis sustiprinti ES padėtį ir parodyti, kad ji yra tarptautinio lygmens veikėja. Mano nuomone, tai labai gera priežastis neleisti ES pasirašyti konvencijos.
Helmut Scholz
Ponia pirmininke, mano frakcija labai pritaria Europos Sąjungos prisijungimui prie Europos žmogaus teisių konvencijos. Tai neabejotinai svarbiausia žmogaus teisių apsaugos priemonEuropoje, o Strasbūre įsikūrusio Europos Žmogaus Teisių Teismo svarba akivaizdi - galbūt net ir A. Foxui - nes jis kasmet sulaukia apie 30 000 skundų. 2009 m. buvo pateikti 57 000 skundų, o teismas priėm2 000 sprendimų, tiksliau sakant, turėjo paskelbti tiek sprendimų.
Dėl Europos Teisingumo Teismo Europos Sąjunga taip pat turi teismą, tačiau, kitaip nei Europos Žmogaus Teisių Teismas, Teisingumo Teismo tikslas nėra vien tik pagrindinių teisių apsauga, be to, nebūtų visiškai neteisinga pasakyti, kad Europos Teisingumo Teismas praeityje neatliko pagrindinio vaidmens plėtojant žmogaus teises Europoje.
Tiek Europos Taryba, tiek ES vadina būsimą prisijungimą istoriniu, ir manau, kad per plenarinę sesiją dauguma mūsų tam pritars. Pirmiausia tikiuosi, kad tai tikrai bus istorinis dalykas Europos Sąjungos piliečiams, nes bus sukurta taikomų žmogaus teisių sritis, kuriai paklus ne tik 47 vyriausybės, bet ir Europos Sąjungos institucijos. Taip ES tvirtai praneš savo piliečiams, kad ji laikosi teisės normų žmogaus teisių srityje, o jie, piliečiai, galės pateikti skundą, jeigu Bendrijos institucijos pažeis jų žmogaus teises.
Dėl specifinio prisijungimo būdo kils keletas problemų, todėl svarbu skubiai, konstruktyviai, atvirai, pasitelkus kūrybingumą, rasti geriausius šių labai sudėtingų techninių ir teisinių problemų sprendimus.
Morten Messerschmidt
Ponia pirmininke, ES prisijungimo prie Europos žmogaus teisių konvencijos nauda akivaizdi. Tai bus naudinga tiems žmonėms, kurie dirbo ES ir buvo atleisti už tai, kad atsisakpasirašyti suklastotas sąskaitas ir tapti demaskuotojais. Remdamiesi 6 straipsniu, jie galės pateikti tokias bylas Europos Žmogaus Teisių Teismui. Tai bus naudinga mūsų kolegoms Parlamento nariams, kuriems skiriamos didžiulės baudos už laisvai išreikštą nuomonę ir kurie negali niekam to apskųsti. Tokias bylas Europos Žmogaus Teisių Teismui Strasbūre galima pateikti 10 straipsnio pagrindu. Taigi nauda labai akivaizdi.
Tačiau mano frakcija ir aš nepritariame ES prisijungimui prie Europos žmogaus teisių konvencijos, nes trūkumų yra daugiau nei pranašumų. Pvz., Europos Teisingumo Teismas neabejotinai pasinaudos prisijungimu, kad galėtų dar labiau išplėsti ES galias. Pamatysime, kad ir dar daugiau sričių - socialinėje srityje, užsieniečių ir pagrindinių laisvių politikos srityje - bus galima pasinaudoti prisijungimu prie Europos žmogaus teisių konvencijos kaip dar vienu argumentu priimti daugiau sprendimų ES lygmeniu, o tai reiškia, kad mažiau sprendimų bus priimama valstybių narių lygmeniu. Nenorime, kad valstybės narės neturėtų teisės vykdyti savo pačių sukurtos politikos dėl užsieniečių ir jų laisvių, saviraiškos laisvės ir kitų konvencijoje numatytų teisių. Tai turi būti nacionalinio lygmens klausimai, todėl ES neturėtų judėti šia kryptimi.
Nicole Sinclaire
Ponia pirmininke, pranešėjas savo pranešime teigia, kad ES prisijungus prie EŽTK, piliečiams bus suteikta apsauga dėl netinkamų Europos Sąjungos veiksmų. Aš būčiau labiau suinteresuota apsaugoti savo rinkiminės apygardos gyventojus Vakarų Midlandse JK nuo ieškinių Europos žmogaus teisių konvencijos pagrindu.
Žinoma, JK 1998 m. įtvirtino šias nuostatas savo teisės sistemoje, taip užtikrindama EŽTK normų galiojimą visuose mūsų teismuose. Naujos konservatorių vyriausybės manifeste buvo žadama panaikinti žmogaus teisių aktą, tačiau jie turėtų žinoti, kad priėmus Lisabonos sutartį ES tapo juridiniu asmeniu ir turi didesnes galias nei Jungtinės Karalystės elektoratas. Tai primena Džordžą Orvelą. Raštas pakabintas ant sienos, o, kaip žinome, žmogaus teisių srityje kai kurie žmonės yra lygesni už kitus.
Kiek anksčiau šį mėnesį mano rinkėjai Meridene ir Hatone nukentėjo nuo vadinamųjų "keliautojų" įsiveržimo, kai buvo sulaužyta taika ir pradėtos neleistinos ir turbūt neteisėtos statybos mūsų mažai belikusios brangios žaliosios juostos žemėse. Dėl Europos žmogaus teisių konvencijos šie keliautojai turi tam tikras saugomas teises. Jie turi pirmumo teisę į sveikatos priežiūrą ir mokslą, ir visa tai už vietos mokesčių mokėtojų pinigus!
Pranešėjas nori, kad į šį procesą įtrauktume ir šalių teismus ir teisingumo ministerijas. Manau, kad Europos žmogaus teisių konvencijos pagrindu jau padaryta pakankamai žalos. Galbūt pranešėjas norėtų aplankyti mano rinkiminę apygardą ir pats pamatyti, kaip niekinama mūsų žemė. Galbūt jis norėtų pakalbėti su sunkiai dirbančiais kaimo gyventojais, kurie matė, kaip jų namai staiga prarado vertę. Jis gali patikrinti, kiek policininkų bandužtikrinti taiką ir, žinoma, apsaugoti konkrečias keliautojų teises. Jis netgi galėtų pasimėgauti reginiu, kai devyniasdešimt žvyro prikrautų sunkvežimių juda kaimo keliukais, kuriais tėvai su vaikai mėgsta pasivaikščioti. Jis galėtų padėti gyventojams, kai jie skuba įrengti saugumo priemones, kol dar nevykdoma nusikalstama veikla, kuri dažnai papildo tokias statybas.
Žinoma, tai tik mažytės nelaimės, kurios nieko nereiškia, palyginti su tokiu svarbiu politiniu projektu kaip Europos Sąjunga, tačiau prisiminkime, kad pasiūlydami konkrečias teises vienai piliečių grupei, savaime sumenkiname kitų teises.
Europos žmogaus teisių konvencija buvo sumenkintos mano rinkėjų teisės. Ne rinkimų būdu paskirti pareigūnai neturėtų spręsti, kas yra išskirtinis, o kas ne. JK išrinkta nauja vyriausybė, kuri pateikpažadų šioje srityje. Demokratijos labui leiskite jiems ištesėti tuos pažadus!
Íñigo Méndez de Vigo
(ES) Ponia pirmininke, daugiau nei prieš 20 metų - tiesą sakant, prieš 23 metus - man teko garbkitame Parlamento pastate stebėti tuometinio Europos Komisijos Pirmininko Jacques'o Delors'o ir Europos Tarybos generalinio sekretoriaus Marcelino Orejos susitarimo pasirašymą dėl tuometinių Europos Bendrijų prisijungimo prie Europos žmogaus teisių konvencijos. Tai buvo prie 23 metus.
Man tai primena poeto Henriko Heinės atsakymą į klausimą, kur jis norėtų numirti. Jis atsakė: "Anglijoje, nes ten viskas nutinka 100 metų vėliau". Remiantis kai kuriomis pasakytomis kalbomis, atrodo, kad viskas vyksta 200 metų vėliau, ponia pirmininke. Tačiau tikiu, kad A. Duff savo įtaka naujajai liberalų demokratų ir konservatorių koalicijos vyriausybei pagerins padėtį.
Todėl, ponia pirmininke, mano frakcija, Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcija jau ilgą laiką pritaria šiam prisijungimui, ir nuoširdžiai pritariame puikiam R. Jáuregui pranešimui. Tai pirmasis jo pranešimas, bet tikiu, kad ne paskutinis.
Pritariame, nes manome, kad taip bus sustiprintos visuomenės garantijos, nes taip žmonėms suteiksime daugiau garantijų, kad valstybių narių taikomi Europos Sąjungos teisės aktai atitinka Europos žmogaus teisių apsaugos konvencijoje įtvirtintas teises.
Pranešime pateikiamas būdas, kaip išspręsti kilsiančias technines teisines problemas, nes negalime pamiršti, kad konvencija buvo skirta valstybėms narėms ratifikuoti ir taikyti. Kad ir ką kalbėtų kai kurios šių rūmų pusės, Europos Sąjunga nėra valstybar supervalstybė. Tai tarptautinorganizacija, todėl kils sunkumų tarptautinei organizacijai prisitaikant prie to, kas buvo skirta valstybėms.
M. Giannakou, kuri buvo mūsų šešėlinpranešėja ir atliko puikų darbą, už kurį labai jai dėkoju, kalbės apie konkrečius dalykus. Tik noriu pritarti Komisijos pirmininko pavaduotojai V. Reding ir pakviesti Tarybą suteikti Komisijai įgaliojimus netrukus pradėti derybas, ir esu tikras, kad mano draugui D. Lópezui Garrido pavyks tai užtikrinti. Ponia pirmininke, tai reikš, kad greitai galėsime pasveikinti Europos Sąjungą prisijungus prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Ponia pirmininke, aš taip pat norėčiau pasveikinti pranešėją R. Jáuregui ir nuomonės referentus, kurie rengšį pranešimą. Pirmiausia noriu pabrėžti, kad tokiu pačiu būdu, kuriuo sprendėme ekonomikos krizę pinigų sąjungoje per šiuos Parlamento kadencijos metus, ir dabar jau laikas pasakyti, kad Europa bus kuriama ne vidaus rinkos ar vienos valiutos pagrindu, o padedant žmonėms.
Žmonių teisės stiprinamos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos, šio "teisių bilio", kuriuo turi būti atsižvelgiama į politinį ir viešąjį aspektą, pagrindu.
Jos stiprinamos ir Europos Sąjungos sutarties 6 straipsniu dėl Europos žmogaus teisių konvencijos pasirašymo.
Tai nesumenkins jokių Europos Sąjungos piliečiams valstybių narių teisės aktais garantuojamų pagrindinių teisių, nes jie yra tų valstybių narių piliečiai. Netgi priešingai, taip išplečiamos ir sustiprinamos mūsų visų šio bendro projekto dalyvių ir veikėjų teises.
Be to, kaip Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pirmininkas norėčiau pabrėžti, kad aptarėme visas problemas - kurios iškils - dėl Europos žmogaus teisių konvencijos įtraukimo į bendrą teisių ir pilietybės stiprinimo ir užtikrinimo kultūrą. Surengėme labai naudingų apsilankymų Europos Sąjungos Teisingumo Teisme ir Europos Žmogaus Teisių Teisme, o 2010 m. birželio 21 d. planuojame surengti trečią konferenciją, kurioje dalyvaus svarbūs specialistai ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir Europos Žmogaus Teisių Teismo teisėjai, siekiant parengti bendrą, išankstinį atsakymą, kokios teisinės garantijos turėtų būti numatytos teisės į pilietybę atžvilgiu.
Teisės ekspertas iš Didžiosios Britanijos, vardu Hart, parašė, kad be teisinių garantijų nėra jokių teisių, o be teisėjų nėra jokių teisinių garantijų, taip pat be piliečių nebus jokios Europos, o piliečių nebus, jeigu jie nežinos, kad dėl Europos integracijos mes užaugsime ir sustiprinsime pagrindines teises, kurias jau turime kaip ES valstybių narių visuomenės nariai.
Marietje Schaake
Ponia pirmininke, peržiūrėdami Tarptautinio Teisingumo Teismo Romos statutą, prisiminkime, kad jo įkūrimas yra tikrai sėkmingas liberalios demokratijos įsipareigojimo veiksmingai laikytis tarptautinės teisės normų padarinys. Visoms ES valstybėms narėms ratifikavus Romos statutą, pereiname į kitą mūsų siekių ir pareigų žmogaus teisių, taikos ir teisingumo srityje etapą.
Kritiškas įvertinimas svarbus, tačiau TBT jau yra svarbi institucija, siekiant užtikrinti, kad šios pagrindinės vertybės būtų puoselėjamos ne tik Europos, bet ir pasauliniu lygmeniu. Kaip minėjo Komisijos narV. Reding, tai paskutinišeitis, tačiau labai svarbi. ES ir valstybės narės ir toliau turėtų laikytis savo įsipareigojimų TBT arba principų, kuriuos jis siekia užtikrinti, atžvilgiu, ir priimti ES gaires dėl TBT. Tų, kurie vykdo karo nusikaltimus, genocidą arba nusikaltimus žmogiškumui, persekiojimas baudžiamąja tvarka yra pagrindinpareiga.
Priėmę Lisabonos sutartį, siekiame veiksmingos bendros ES užsienio politikos. Vyriausioji įgaliotinturėtų aktyviai skatinti kitus pasaulinius veikėjus - Kiniją, Indiją, Rusiją ir tokias svarbias šalis kandidates kaip Turkiją - prisijungti prie Romos statuto, be to, ir ilgalaikES sąjungininkė, Jungtinės Valstijos, turėtų dalyvauti dialoge, siekiant pasaulinio teisingumo, ir rimtai apgalvoti galimybę pasekti savo sąjungininkės pavyzdžiu. Kaip Europos Sąjungos pilietis iš Nyderlandų, norėčiau patikinti mūsų piliečius, kad niekada nebus panaudotas "Hagos invazijos aktas".
ES turi konstruktyviai dirbti su Turkija ir JAV, kad būtų užkirstas kelias nebaudžiamumui Irane - vienoje iš aktualiausių agresorių, kur pati vyriausybnuolat sistemiškai vykdo mirties bausmę, prievartauja ir naudoja smurtą prieš savo piliečius. Turime siekti tikros žmogaus teisių, teisingumo, teisės viršenybės globalizacijos arba suvienodinimo, o TBT yra svarbi priemonšiam tikslui pasiekti. Parama šiam teismui taip pat turi būti visuotinė. Europos Parlamentas konstruktyviai ir vieningai to siekia.
Gerald Häfner
(DE) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, tai, ką šiandien darome, vadinama siekiu išplėsti teisės taikymą viršnacionaliniu lygmeniu. Užtenka pažvelgti į siaubingą įvykį mano šalyje, taip pat į šiuo metu vykdomus žmogaus teisių pažeidimus, kad suvoktume viso to svarbą. Iš tiesų vokiečiai neįvykdžiauriausių nusikaltimų istorijoje, nes jie nepažeidįstatymų, jie kūrįstatymus, kurių pagrindu tai, kad nemoralu, tapo teisėta, o, pvz., žudyti žydus, komunistus, krikščionis, homoseksualus ir kitus žmones tapo teisine pareiga. Jeigu tokie žmonės ir pirmiausia tie, kurie nurodimtis tokių veiksmų, vėliau sako, kad jie tiesiog dartai, kas tuo metu buvo numatyta įstatymuose, ir neįmanoma jų vėliau persekioti baudžiamąja tvarka, tai parodo neįtikėtinus teisės sistemos ir humaniškumo trūkumus.
Dėl to Tarptautinio baudžiamojo teismo įkūrimas yra didžiulis žingsnis į priekį, kad visi tokie žmonės ateityje žinotų apie teisėją, kurio įgaliojimai yra didesni, nei nustato nacionalinteisė, ir turėtų gyventi žinodami, kad jiems teks už tai atsakyti. Tai toks pat didžiulis žingsnis į priekį, kaip ir Europos Sąjungos prisijungimas prie Europos žmogaus teisių konvencijos, dėl ko visi ir aš pats nemažai laiko kovojome. Džiaugiuosi, kad šiandien visi kartu galėsime tai įgyvendinti, ir norėčiau padėkoti pranešėjui R. Jáuregui Atondo už jo puikų pranešimą.
Charles Tannock
Ponia pirmininke, mano šalies Jungtinės Karalystės konservatorių partija - tiems, kas nežino, esu konservatorius - praeityje buvo rimtai susirūpinusi dėl TBT ir tarptautinės baudžiamosios teisės vykdymo, įtvirtinto Romos statute, nusikaltimų žmoniškumui, karo nusikaltimų ir genocido atžvilgiu.
Tačiau praėjus 10 metų po statuto įsigaliojimo, mums suteikiama galimybatvirai įvertinti TBT vaidmenį, ir mano manymu, teismas pats tvirtai laikosi savo principų, vengdamas griežto baudžiamojo persekiojimo ir siekdamas pareikšti kaltinimus tik pavojingiausiems tironams.
Vyriausiasis teismo prokuroras Luis Moreno-Ocampo puikiai padėjo sustiprinti teismo nešališkumą pasauliniu mastu. Laimei, nebuvo pradėtas atkaklus politiniais motyvais paremtų bylų nagrinėjimas, o tai kėldidžiulį nerimą mūsų sąjungininkams amerikiečiams. Didžioji Britanija prisijungprie TBT per praėjusią leiboristų administracijos kadenciją. Galbūt praėjusią savaitę JK sudaryta konservatorių ir liberalų koalicija suteiks mums galimybę iš naujo įvertinti Didžiosios Britanijos ir TBT santykį, o Kampaloje pavyks pakeisti keletą ginčytinų nuostatų, pvz., dėl kariuomenės vado atsakomybės.
Negalime leisti, kad svarbūs JK vidaus interesai būtų kompromituojami TBT, tačiau kartu turėtume pripažinti, kad tam tikromis aplinkybėmis TBT gali atlikti konstruktyvų vaidmenį, užkertant kelią vykdyti genocidą nurodžiusių diktatorių nebaudžiamumui.
Marie-Christine Vergiat
(FR) Ponia pirmininke, Komisijos nare, ministre, ponios ir ponai, norėčiau pakalbėti apie prisijungimą prie Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK) ir prie Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT).
Pirmiausia norėčiau padėkoti mūsų pranešėjams už puikius pranešimus ir jų norą susitarimo pagrindu į juos įtraukti visus pateiktus pasiūlymus.
Pritardama tam, kas teigiamo buvo pasakyta apie prisijungimą, norėčiau pabrėžti du dalykus, kurie, mano manymu, yra svarbūs: kontrolės vykdymas už Sąjungos ribų ir konvencijos eksteritorialumas; kitaip sakant, jos taikymas visų Europos Sąjungos teisės aktų atžvilgiu, įskaitant ir teritoriją už ES ribų. Tikiuosi, kad nuostatos dėl žmogaus teisių ir demokratijos taps svarbesnės. Todėl Komisijai ne tik turi būti suteiktas įgaliojimas pradėti derybas, kuris turi būti susietas su pačia konvencija, visais protokolais ir Pagrindinių teisių chartijoje jau nurodytais susitarimais, turime skubiai įsipareigoti prisijungti prie visų EŽTT teisinių priemonių, kad būtų sukurta nuosekli žmogaus teisių apsaugos sistema.
Dėl TBT tai norėčiau pateikti du pageidavimus. Pirma, norėčiau, kad Europos Sąjunga būtų labai budri, kai kalbama apie nukentėjusiųjų teises ir jų teisinius atstovus. Turiu omenyje ad hoc teisinę pagalbą, naudojantis patyrusių išorės teisininkų paslaugomis.
Komisijos nare, turiu dar vieną pageidavimą: Europos Sąjunga turi panaudoti visą savo galią ir energiją, siekdama užtikrinti, kad valstybės narės pritaikytų savo teisės normas prie tarptautinės teisės. Pirmiausia Prancūzija nėra to padariusi. Man labai dėl to gaila, kaip ir dėl to, kad kai kurios didžiosios valstybės kaip Jungtinės Valstijos nedalyvauja, įgyvendinant tarptautinės teisės normas dėl nusikaltimų žmoniškumui.
Andrew Henry William Brons
Ponia pirmininke, Europos Sąjungai pasirašius Europos Tarybos žmogaus teisių konvenciją, bus priimtas teisės aktas, kurio pagrindu konvencija taps Europos Sąjungos teisės dalimi, taip pat ir kitos organizacijos dokumento išoriniu kriterijumi. Tai reiškia, kad ES teismas Liuksemburge turės teisę interpretuoti ir vykdyti du galimai konkuruojančius dokumentus - ES chartiją ir Tarybos konvenciją.
Keleto ekspertų iš Konstitucinių reikalų komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto paklausiau, kas nutiktų, jeigu šie du dokumentai arba to paties dokumento dvi dalys prieštarautų viena kitai? Kuris dokumentas ar kuri dalis turėtų viršenybę?
Man pirmiausia buvo pasakyta, kad daugiau laisvės suteikiantis dokumentas arba dalis turėtų viršenybę prieš mažiau laisvės suteikiantį dokumentą. Tada paklausiau, kaip būtų elgiamasi, jeigu kiltų ginčas tarp dviejų jo šalių ir kiekviena iš jų reikalautų skirtingos, tačiau konkuruojančios ar net prieštaringos teisės - pvz., teisės išpažinti savo religiją be jokių pažeidimų ir teisės į saviraiškos laisvę, kritikuojant religijos sekėjų dogmas. Kaip rodo karikatūrų Danijoje atvejis, tai nėra vien tik teorija.
Tai buvo nelojančio šuns, arba eksperto, kuris neišdrįso pateikti savo nuomonės, atvejis. Tyla buvo tokia kurtinanti, kad visi galėjome ją girdėti ir suprasti. Visada bus paaukojama laisvkalbėti, nes tai ES numatytoji pozicija. ES geriausiai moka paneigti laisvę kalbėti!
Kalbame apie dviejų skirtingų kategorijų teisę - politinę teisę į saviraiškos laisvę dėl valstybės baudžiamojo persekiojimo ir teisę nebūti įžeidinėjamam, pateikiant kritiką. Teisnebūti įžeidinėjamam laikoma daug svarbesne nei teisdiskutuoti visuomenės intereso klausimu. Ar neturėtų būti jokių laisvės kalbėti apribojimų? Apribojimai turėtų būti taikomi tiems, kurie skatina prievartą, tačiau tuo nepasižyminti kritika neturėtų būti siejama su baudžiamąja teise.
Marietta Giannakou
(EL) Pirmiausia norėčiau pasveikinti R. Jáuregui Atondo su parengtu pranešimu ir su mūsų puikiu bendradarbiavimu ir, žinoma, C. D. Predą ir K. Gálą atlikus darbą dviejų skirtingų komitetų vardu.
Svarbus Europos Sąjungos prisijungimas prie Europos žmogaus teisių konvencijos, taigi ir prie Teismo jurisdikcijos, žinoma, grindžiamas tuo, kad Lisabonos sutarties pagrindu Europos Sąjunga įgijo teisės subjekto statusą. Žinoma, kai kurie žmonės svarsto, kodėl, priėmus Pagrindinių teisių chartiją, mums reikia prisijungti prie Europos Žmogaus Teisių Teismo Strasbūre jurisdikcijos.
Pirma, Strasbūro teismas res judicata prasme turi platesnius įgaliojimus nei tie, kurie įgyjami pagrindinių teisių pagrindu, kaip minėjo ir pirmininkaujanti valstybbei Komisijos narV. Reding.
Antra, taip tam tikru būdu sukuriamas ryšys tarp Europos Sąjungos ir visos Europos, taigi ir Europos Tarybos šalių. Žinoma, kai kurie žmonės mano, kad galbūt tai įneš dar daugiau painiavos, tačiau pranešime pabrėžiama, kad neturėtų būti pateikiami jokie daugiašaliai skundai, o vienas teismas nėra aukščiau ar žemiau už kitą. Abu teismai turės jurisdikciją nustatytų įgaliojimų atžvilgiu, o Europos Sąjunga turės jurisdikciją Teismo Liuksemburge atžvilgiu?.
Manau, prisijungimas prie Europos žmogaus teisių konvencijos yra svarbus žingsnis, taip pat ir prisijungimo prie protokolų dėl atitinkamų įgaliojimų procesas; žinoma, taip Europos Parlamentui bus lengviau aktyviai įsitraukti į derybas ir per Europos Tarybos parlamentinę asamblėją padėti išrinkti teisėją.
Richard Howitt
Ponia pirmininke, džiaugiuosi, kad, kaip šios Parlamento delegacijos Tarptautinio baudžiamojo teismo peržiūros konferencijoje vadovas, galiu paminėti, kaip įkūrus teismą buvo kuriamas visuotinis teisingumas ir kovojama su nebaudžiamumu už nusikaltimus žmoniškumui, ir parodyti Europos Sąjungos ryžtą bendros užsienio ir saugumo politikos srityje siekti visuotinės teismo jurisdikcijos.?
Siekdami geriau užtikrinti nukentėjusiųjų teisę į teisingumą, turėtume pripažinti, kad 15 iš 24 šalių iš viso pasaulio, remiančių Aukų patikos fondą, yra mūsų pačių ES valstybės narės - tačiau reikėtų santūriai pabrėžti ir tai, kad tai reiškia, jog 12 ES narių neskyrlėšų šiam fondui, o 14 mūsų šalių neįsteignacionalinių informacijos centrų ir nedalyvavo metiniame patikrinime, kaip reikalaujama Chartijoje. Įgyvendinant visuotinę jurisdikciją pasaulyje visų pirma ją reikia įgyvendinti savo šalyje, be to, ponia pirmininke, labai gaila, kad vienas iš pirmųjų naujosios JK koalicinės vyriausybės sprendimų buvo vykti į peržiūros konferenciją ir prieštarauti tam, kad būtų patvirtinta jurisdikcija agresijos nusikaltimo atžvilgiu, ir pasipriešinti Belgijos pasiūlymui įtraukti draudžiamų ginklų naudojimą vidaus konfliktuose į karo nusikaltimų sąrašą.
Pasibaigus Antrajam pasauliniam karui, Niurnbergo ir Tokijo tribunolai patraukbaudžiamojon atsakomybėn tuos, kurie vykdagresiją, neteisėtai naudojo jėgą prieš kitas valstybes, ir man sunku suprasti, kodėl TBT negali būti naudojamas XXI amžiaus karo nusikaltimams tirti. Nesuprantu, kaip jie tai pateisina sakydami, kad nuodingųjų dujų ar sprogstamųjų kulkų naudojimas yra neteisėtas tuo atveju, jeigu jos naudojamos ne šalių viduje, o už valstybių ribų. Jie sako, kad kai Sadamas Huseinas dujomis apnuodijo pelkių arabus arba kai demonstracijų dalyviai Gazoje pašaunami kulkomis, kuriomis šrapnelis perskrodžia jų kūnus, kaltininkai gali tai daryti be jokios baimės būti nubausti. Paprastai tariant, jie klysta.
Charles Goerens
(FR) Ponia pirmininke, ilgai lauktas Tarptautinis baudžiamasis teismas, įkurtas tam, kad teistų genocido, nusikaltimų žmoniškumui ir karo nusikaltimų vykdytojus, yra pirmasis atsakas tiems nukentėjusiesiems, kurie taip dažnai ir, deja, veltui reikalavo kompensacijos ir teisingumo.
Prieš įsteigiant teismą daugelis mūsų norėjo, kad jo vaidmuo būtų prevencinis. Iš tiesų, ar tarptautininstitucija, turinti teisę bausti tokių siaubingų nusikaltimų, kokie įvykdyti Bosnijoje, Ruandoje, Kambodžoje ir Darfūre, vykdytojus, negalėtų atgrasomai paveikti budelio diktatoriaus, nes jis žinotų, kad įvykdęs planuojamą nusikaltimą, daugiau nebebus saugus už savo valstybės ribų, kurioje jis galėjo veikti visiškai nebaudžiamas?
Šiuo atžvilgiu norėčiau paklausti Komisijos ir Tarybos, ar jos tiki, kad bus pasiektas su prevencija susijęs tikslas. Pvz., ar Komisija galėtų man pasakyti, ar, jos nuomone, tai, kad Tarptautinis baudžiamasis teismas išdavarešto orderį prezidentui Omarui al-Baširui suimti, yra sprendimo ar problemos dalis? Aš pats ir toliau manau, kad tai yra sprendimo dalis.
Kad ir kaip būtų, ko išmokome per šį trumpą teismo gyvavimo laikotarpį?
Ar Komisija, išmokusi šias pamokas, ketina - ir tai mano paskutinis klausimas - pateikti pakeitimų per TBT peržiūros konferenciją Kampaloje, kurios metu būtų galima pateikti ir, jeigu būtina, priimti dokumentų, kurie sudaro teismo teisinį pagrindą, pakeitimus?
Konrad Szymański
(PL) Prisijungdami prie Europos žmogaus teisių apsaugos konvencijos, turime visais įmanomais būdais siekti išvengti daugybės rimtų problemų.
Turime rimtą problemą dėl dviejų teismų - Strasbūro teismo ir Europos Teisingumo Teismo - konkurencijos. Problemų kils ir dėl dviejų galiojančių dokumentų - Pagrindinių teisių chartijos ir Europos žmogaus teisių konvencijos. Bus labai sudėtinga savo piliečiams paaiškinti, į kurį teismą kreiptis su skundu. Dėl to padaugės atvejų, kai prašymai nagrinėti bylą bus atmetami dėl teismų jurisdikcijų prieštaravimų ir dėl teisinių pagrindų. Kyla pavojus ir dėl to, kad Europos Sąjungai prisijungus prie Europos žmogaus teisių konvencijos, bus mažiau laikomasi valstybių narių konstitucinių tradicijų, kurios šiandien sudaro bendruosius teisės principus. Pirmiausia Europos Sąjungos prisijungimas prie konvencijos negali būti priemonapeiti Lisabonos sutarties protokolą, kuriuo įtvirtinama Jungtinės Karalystės ir Lenkijos išimtys dėl nenumatyto Pagrindinių teisių chartijos poveikio.
Csanád Szegedi
(HU) Ponios ir ponai, labai apgailestauju, kad šiai svarbiai temai turiu tik vieną minutę, todėl nepaisydamas to, kad neturime daug laiko, norėčiau jus informuoti, kad kol mes kalbame, šiaurinę Vengriją, Slovakiją ir Lenkiją niokoja siaubingas potvynis. Kyla pavojus šimtams žmonių gyvybių. Turėtume juos užtikrinti, kad mes, Europos Parlamentas šiuose rūmuose Strasbūre, juos palaikome ir užjaučiame nukentėjusiuosius ir kad tikimės, jog šis siaubingas potvynis greitai atsitrauks. Prašau Europos Parlamento vadovų suteikti pagalbą nukentėjusiesiems, nes ji bus reikalinga. Šiuo metu daugybmiestų šiaurinėje Vengrijoje visiškai apsemti vandens. Tikimės, kad likimas ir Dievas pasigailės šių siaubo apimtų regionų.
Pagrindinsu šiuo pranešimu susijusi problema ta, kad labai svarbu, jog mes, kaip EP nariai, suteiktume žmogaus teisėms daugiau svarbos, t. y. gintume žmogaus teises. Tačiau prisijungus prie konvencijos, žmogaus teisių apsauga nepadidės. Tai tik Jungtinių Europos Valstijų ideologija, kuriai mes nepritariame, nes suverenios šalys, valstybės narės, jau pasiraškonvenciją. Nepritariame ir minčiai, kad šis simbolinis sprendimas reiškia, jos esame didžiulės imperijos dalis.
Carlo Casini
(IT) Ponia pirmininke, pone D. Lópezai Garrido, Komisijos nare, ponios ir ponai, šis prisijungimas neabejotinai reiškia vieną iš Europos Sąjungos misijų: misiją ginti ir skatinti žmogaus teises.
Ši misija istoriškai patvirtinta ir pagrįsta faktu, kad visos valstybės narės jau prisijungprie Europos Tarybos konvencijos, ir pakartosiu - bendrieji konvencijos ir valstybių narių konstitucijų principai įtvirtinti Europos Sąjungos teisėje. Todėl šis simbolinis žingsnis labai svarbus.
Tačiau ne taip paprasta šią idealią sąvoką perkelti į svarbius teisės aktus: šiame pranešime daugiausia kalbama tik apie institucinius klausimus, ir aš tam pritariu. Turiu pasakyti, kad taip pat dėkoju R. J. Atondo, ir esu įpareigotas pranešti, kad AFCO konstitucinių reikalų komitetas - kuriam aš pirmininkauju - beveik vienbalsiai pritaršiam dokumentui. Todėl esame patenkinti šiuo dokumentu, ir aš nekalbėsiu apie konkrečias jo dalis, nes visiškai pritariame viskam, apie ką kalbėjo Tarybos Pirmininkas ir Komisijos narė.
Tik norėčiau pateikti vieną pasiūlymą, nes pareiškimas dėl institucinio Europos Parlamento narių dalyvavimo Europos Tarybos parlamentinėje asamblėjoje, siekiant paskirti teisėją ir teisėjus, gana neaiškus: manyčiau, kad kilo maža problema dėl Europos, Europos Sąjungos ir kitų šalių gyventojų santykių. Laimei, taisyklėse dėl narystės ir atstovavimo Europos Tarybos parlamentinėje asamblėjoje nustatyta, kad šaliai gali atstovauti ne mažiau kaip du ir ne daugiau kaip 18 atstovų. Turėdamas omenyje Europos Sąjungos svarbą, siūlau pasirinkti 18 atstovų.
Kad ir kaip būtų, turiu baigti kalbą ir baigdamas pasakysiu, kad šioje rezoliucijoje atskleidžiama problema, kurią verta rimčiau paanalizuoti, kitaip sakant, jau daug kartų minėta teismų santykio problema. Manau, kad turime daugiau pagalvoti apie šią problemą, tačiau pirmiausia turime galvoti apie Europos Sąjungos dvasią: esame Europos Sąjunga, ir, kaip teigiama Lisabonos sutarties 2 straipsnyje, ji grindžiama žmogaus orumu ir žmogaus teisėmis - o lygybpagrįsta žmogaus orumu. Europoje nesame vieningi šiuo klausimu, todėl turime išsamiau apmąstyti žmogaus orumo sąvoką, jos ribas ir tai, ką ji apima. Tačiau tai nėra šio sprendimo ir šio labai sveikintino pranešimo tema. Dėkoju pranešėjui.
Maria Eleni Koppa
(EL) Ponia pirmininke, Europos Sąjunga buvo ir bus didžiulTarptautinio baudžiamojo teismo ir jo vaidmens, ginant žmogaus teisių universalumą, šalininkė. Visi tikimės, kad Romos statuto peržiūros konferencija Kampaloje nulems tolesnę teismo raidą.
Tarptautinbendruomenkviečiama sustiprinti institucijos galią ir užtikrinti tarptautinio baudžiamojo teisingumo nepriklausomumo ir veiksmingumo apsaugą ir tolesnį stiprinimą. Jau pateikta įvairių su peržiūra susijusių pasiūlymų, iš jų neabejotinai svarbiausias susijęs su agresijos nusikaltimu. Tačiau šiandien svarbiausia paaiškinti, kad Europos Parlamentas siekia pabrėžti, kad asmenys, įvykdę siaubingus nusikaltimus žmoniškumui, negali likti nenubausti. Norime teisinio aiškumo ir kaip įmanoma daugiau tarptautinės bendruomenės valstybių narių bendradarbiavimo, kad teisingu ir nešališku procesu būtų užkirstas kelias nebaudžiamumui.
Karo nusikaltėliai turi būti tikri, kad turės atsakyti už savo veiksmus. Aiškumas dėl bausmės gali padėti išvengti panašių veiksmų ateityje ir paskatinti susitaikyti po siaubingų konfliktų.
Todėl visiškai pritariame teismo paskirčiai ir patvirtiname žmogaus teisių gerbimą ir tarptautinės humanitarinės teisės laikymąsi, ir linkime sėkmingos peržiūros konferencijos Kampaloje.
Filip Kaczmarek
(PL) Tarptautinio baudžiamojo teismo peržiūros konferencija bus svarbi galimybįpareigoti Europos Sąjungos valstybes nares laikytis mums svarbių vertybių. Laimei, europiečiai įsitikinę, kad sunkiausi nusikaltimai turi būti nagrinėjami, o jų vykdytojai baudžiami.
Todėl labai gerai, kad peržiūros konferencija vyks Afrikoje. Afrika yra žemynas, kuriame dar nenubausta už daugybę nusikaltimų. Šiuo metu teismas atlieka tyrimus penkiose Afrikos šalyse: Kenijoje, Demokratinėje Kongo Respublikoje, Sudane, Ugandoje ir Centrinėje Afrikos Respublikoje.
Turi būti nutrauktas tų, kurie įvykdsiaubingus nusikaltimus prieš savo piliečius ir kitus žmones, nepaisydami jų pilietybės, nebaudžiamumas. Šiuo atveju teismo vaidmuo labai svarbus. Jeigu teismas būtų veikęs prieš 70 metų, galbūt niekada nebūtų įvykdytos Katynės žudynės. Jau pats veiksmingo teismo buvimas gali turėti prevencinį poveikį.
Europos valstybės turėtų stiprinti pagrindinę teismo paskirtį: vykdyti karo nusikaltimų, genocido ir nusikaltimų žmoniškumui tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą. Svarbu, kad daugiau valstybių prisijungtų prie Romos statuto, nes teismo veiksmingumas priklauso nuo valstybių ir tarptautinių organizacijų bendradarbiavimo. Todėl visos valstybės, Romos statuto šalys, turėtų bendradarbiauti, nes kitaip nebus pasiektas norimas veiksmingumas.
Ana Gomes
(PT) Į Kampalos konferencijos darbotvarkę įtraukti tokie svarbūs klausimai kaip agresijos nusikaltimo klausimas. Tačiau šiuo metu kaltinamojo Omaro al-Bashiro patraukimas atsakomybėn yra svarbiausias žingsnis, siekiant sustiprinti Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) visuotinę jurisdikciją.
Dėl Europos Sąjungos daromo spaudimo Jungtinių Tautų Saugumo Taryba TBT perdavbylą dėl nusikaltimų Darfūre. Vienas iš TBT išduotų arešto orderių skirtas dabartiniam Sudaro valstybės vadovui suimti už nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus.
Europos Sąjunga turi vadovautis savo stebėtojų Sudano rinkimuose įvertinimu, kuriame teigiama, kad rinkimuose nebuvo laikomasi tarptautinių standartų. Net jeigu Omar al-Bashir būtų buvęs išrinktas teisėtai, Europos Sąjunga vis tiek turėtų reikalauti atiduoti jį teismui. Europos Sąjunga negali ir toliau prieštaringai elgtis.
Būtina perduoti prezidentą Omarą al-Bashirą TBT. Taip bus pasiųstas aiškus atgrasomasis ženklas visiems diktatoriams nesiimti prievartos prieš kitus žmones; priešingu atveju tai turės atvirkščią poveikį.
Monica Luisa Macovei
Ponia pirmininke, kalbėsiu apie Europos Sąjungos prisijungimą prie Europos žmogaus teisių konvencijos. Noriu pabrėžti, kad kalbėsiu apie tai kaip teisininkė.
Norėčiau atkreipti dėmesį į Europos Teisingumo Teismo vaidmenį, Europos Sąjungai siekiant prisijungti prie Europos žmogaus teisių konvencijos. Pirmiausia Europos žmogaus teisių konvencijoje įtvirtintas reikalavimas, kad pareiškėjas, prieš kreipdamasis į Europos Žmogaus Teisių Teismą, turi išnaudoti visas šalies vidaus gynybos priemones, jam turi būti taikoma procedūra, kurios pagrindu kiekvienos bylos atveju Europos Teisingumo Teismui būtų suteikta galimybgalutinės vidaus gynybos priemonės pagrindu priimti sprendimą, prieš perduodant bylą Strasbūro teismui. Pirmiausia kalbu apie bylas, kai valstybės narės taiko ES teisę, o individualūs pareiškėjai paduoda jas į Teismą dėl ES teisės taikymo. Liuksemburgo Teismui pirmiausia turi būti suteikta galimybvisais atvejais taikyti konvenciją. Nepamirškime, kad Liuksemburgo Teismas jau daugybę metų taiko konvenciją. Dėl to norėčiau paminėti Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimą 2005 m. byloje Bosphorus Airlines prieš Airiją. Cituoju: "Bendrijos teisės numatyta pagrindinių teisių apsauga gali būti prilyginta konvencijos sistemos numatytai apsaugai."
Kartu su kolegomis pritariu Europos Sąjungos prisijungimui prie konvencijos, tačiau kartu prašau labai atidžiai išnagrinėti kiekvieną nustatomą procedūrą, nes turime apsaugoti piliečių interesus ir išsaugoti tai, kas jau puikiai veikia.
Paulo Rangel
(PT) Norėčiau pabrėžti, kad Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcija ir jos nariai iš Portugalijos, sakykime, su didžiuliu pasitenkinimu laukia Europos prisijungimo prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių teisių apsaugos konvencijos proceso.
Galiausiai tokioje šalyje kaip Portugalija - jai visada ypač rūpėjo žmogaus teisių sritis - ji dar 1761 m. panaikino vergovę ir viena pirmųjų panaikino mirties bausmę - galime tik pritarti šiam prisijungimui.
Tačiau norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad mes manome, jog labai svarbu, kad Parlamentas prižiūrėtų ES prisijungimo prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių teisių apsaugos konvencijos procesą. Manome, kad tai labai svarbu technine, teisine ir politine prasme, nes pats Parlamentas yra žmogaus teisių rūmai, kuriuose žmogaus teisės labai svarbios. Be to, nariai, norėčiau pabrėžti, kad mes manome, jog labai svarbu bendrauti su daugybe trečiųjų šalių; tai labai svarbus mūsų rodomas ženklas (Europos Sąjungos prisijungimas prie Europos Tarybos) Europos Taryboms narėms, kurios nėra ES valstybės narės.
Toms Europos Tarybos narėms tai yra Europos Sąjungos įsipareigojimo, demokratijos lygio ir pagarbos pagrindinėms teisėms stiprinimo ženklas.
Milan Zver
(SL) Gerbiami Komisijos ir Tarybos atstovai, ilgą laiką žmogaus teisės ir laisvės buvo susietos su konkrečios tautos valstybe. Taigi esama nereikalingos didžiulės dilemos - ar Europos Sąjunga turėtų būti paremta tarpvyriausybiniais susitarimais, ar turėtų tapti tam tikra viršnacionaline valstybe. Manau, kad ES prisijungimas prie Europos žmogaus teisių konvencijos yra žingsnis link žmogaus ir individo laisvės išplėtimo. Šis žingsnis turės ir pridėtinės vertės, o mes turime nustatyti tikslą padaryti Europos Sąjungą teritorija, kurioje žmogaus laisvės standartai būtų patys griežčiausi pasaulyje.
Be to, nemanau, kad Europos Sąjunga staiga taps laisvės karalyste vien dėl to, kad prisijungs prie konvencijos. Priešingai, ir toliau žmogaus teisės ir laisvės bus pažeidžiamos, tačiau svarbu, kad šioms teisėms ir laisvėms nekiltų nuolatinsistemingrėsmė.
Turime sustiprinti teismų ir kitų struktūrų veikimą ir nustatyti jų kompetencijos ribas, tuo ir norėčiau baigti savo kalbą.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Norėčiau kai ką pasakyti šiandienos tema. Reikėtų atsižvelgti į tai, kad, deja, Afrika yra žemynas, kuriame dažnai vykdomi nusikaltimai ir genocidas. Europos Sąjunga negali likti pasyvi šiuo klausimu. Laimei, Tarptautinis baudžiamasis teismas Kampaloje taps vis svarbesnis priemonių prieš šiuos nusikaltimus atžvilgiu. Nusikaltėliai turi žinoti, kad niekur nepavyks likti nebaudžiamiems. Dėl to esu iš tų, kurie neabejotinai pritaria tam, kad Europos Sąjunga remia teismo veiklą. Nemanau, kad šiandien galėtume dėl to abejoti. Manau, kad turėtume diskutuoti ir pagalvoti apie tai, ką daryti, kad teismo Kampaloje veikla būtų vis veiksmingesnė.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Kaip minėta, ES prisijungimas prie konvencijos visų pirma yra simbolinis veiksmas. Nepaisant to, manau, kad tai tik sustiprins integracijos procesą ir kad tai yra kitas žingsnis politinio Europos Sąjungos suvienijimo link.
Be simbolinės reikšmės, ši teisinpriemonyra praktiškai svarbi ES žmogaus teisių politikos atžvilgiu. Oficialiu lygmeniu bus panaikinti dvejopi standartai. Kitaip sakant, anksčiau Europos Sąjunga nebuvo įpareigota laikytis žmogaus teisių. Tačiau nuo šiol ES teisės aktai bus tikrinami išoriniu teisminiu būdu, siekiant stebėti jų atitikimą konvencijai.
Kitas praktinis ES prisijungimo prie konvencijos privalumas yra apsaugos garantija ne tik ES piliečiams ir joje esantiems asmenims, bet ir visiems už jos ribų esantiems, bet į jos jurisdikciją patenkantiems asmenims. Aš asmeniškai džiaugiuosi, kad Europos Sąjunga sieks visų konvencijos nuostatų laikytis savo išoriniuose santykiuose ir veikloje.
Labai svarbu, kad pateiktame pranešime kalbama apie galimas technines ir administracines viso proceso problemas ir pateikiami pasiūlymai, kaip kiek įmanoma labiau sumažinti painumą. ES, kaip nevalstybinnarė, prisijungianti prie konvencijos, kuri buvo skirta valstybėms, neturėtų reikalauti nereikalingų konvencijos ir jos teisminės sistemos pakeitimų. Europos Žmogaus Teisių Teismas ir taip pakankamai perkrautas darbu. Be to, nereikalingas painumas gali pakenkti ES prisijungimo prie konvencijos proceso teisėtumui ir populiarumui.
Krisztina Morvai
(HU) Ponios ir ponai, jau beveik metus esu Europos Parlamento narir baigiu priprasti prie to, prie ko neįmanoma priprasti, būtent prie to, kad diskusijos dėl kiekvieno pranešimo vyksta pagal vienodą scenarijų. Šiame Parlamente iš 800 EP narių esame 20 ar 30 narių, o kai kurių iš mūsų čia nėra net iš pareigos vien todėl, kad norime balsuoti ne taip, kaip nori partija, o remdamiesi savo asmeniniais įsitikinimais, ir visi turime panašios patirties. Užduodame klausimus, tačiau niekada nesulaukiame atsakymų į juos, išskyrus kai kuriuos bendrus pareiškimus. Nuoširdžiai prašau Komisijos narės, atsakingos už žmogaus teisių klausimus, šį kartą padaryti išimtį ir tiksliai atsakyti į mano klausimą. Noriu paklausti, kokią pridėtinę vertę ir naudą turės Europos Sąjungos piliečiai, jai prisijungus prie tos pačios Europos žmogaus teisių konvencijos, prie kurios jau yra prisijungusios visos ES valstybės narės. Prašau jūsų nuoširdžiai pateikti bent vieną pavyzdį, kuris parodytų, kokios naudos po šio prisijungimo sulauks Europos piliečiai, apsaugant jų žmogaus teises. Iš anksto dėkoju už tai, kad nors kartą padarysite bendros taisyklės išimtį.
Barbara Matera
(IT) Ponia pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, narystEuropos Žmogaus Teisių Teisme yra svarbus žingsnis Europos Sąjungos augimui: dviem garantijų sistemomis bus sustiprinta individualių pagrindinių teisių apsauga tiek mūsų 27 šalyse, tiek už jų ribų, jeigu kalbame apie visas Europos Tarybos šalis nares. Todėl nešvaistykime šios galimybės, kurios laukėme daugybę metų.
Europos Teisingumo Teismo ir Strasbūro teismo doktrina ir teisės aktais jau kurį laiką buvo einama link šio tikslo, arba buvo ruošiamas kelias šiam tikslui pasiekti, nes, mano manymu, tai yra tikslas, visų mūsų tikslas. Todėl esu priversta paminėti narystės svarbą visiems Europos Sąjungos piliečiams, kurie platesnės apsaugos pagrindu galės Strasbūro teismui perduoti bylas prieš Europos Sąjungos instituciją ar valstybę narę.
Baigsiu savo kalbą žinodama, kad dviejų teismų nepriklausomumas liks nepakitęs, kaip aiškiai nustatyta pranešime - dar daugiau, sveikinu kolegą su šiuo pranešimu - ir kad sutinkama su visais mūsų norais, su aiškia išimtimi dėl dviejų institucijų, kurios gerbia viena kitos atsakomybės sritis, bendradarbiavimo.
Íñigo Méndez de Vigo
(ES) Ponia pirmininke, norėčiau paaiškinti du dalykus. Pirma, Pagrindinių teisių chartijos straipsniai atitinka Europos žmogaus teisių konvencijos straipsnius ir reiškia tą patį: tą numato Chartijos 52 ir 53 straipsniai; todėl nėra jokio prieštaravimo.
Antra, Europos Žmogaus Teisių Teismo jurisdikcija yra viršnacionalinė. Todėl, jeigu kas nors nori į jį kreiptis dėl Europos Sąjungos sprendimo arba jos teisės taikymo, pirmiausia turės kreiptis į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą dėl prejudicinio sprendimo.
Suprantu, kad eurofobai visada nori balsuoti prieš Europą, tačiau bent jau iš pagarbos Parlamentui turėtų perskaityti R. Jáuregui pranešimą, kuriame viskas aiškiai išdėstoma.
Diego López Garrido
Ponia pirmininke, pirmiausia kalbant apie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių teisių apsaugos konvenciją, norėčiau pasveikinti pranešėjus ir Komisiją su tuo, kaip skubiai buvo pateiktas projektas dėl įgaliojimų pradėti derybas. Taip pat norėčiau pritarti A. Duffo kalbai, kurią sakydamas jis gana aiškiai pasakė, kad Jungtinėje Karalystėje suformuota konservatorių ir liberalų demokratų vyriausybvisiškai pritaria Europos Sąjungos prisijungimui prie Europos žmogaus teisių konvencijos, taigi ir Lisabonos sutarties nuostatų laikymuisi.
Tačiau kai kurie A. Duffo tėvynainiai kalbėjo visiškai priešingai: Europos konservatorių ir reformistų atstovai ir Laisvos ir demokratiškos Europos frakcijos atstovas - kuris nėra britas - kartu su N. Sinclaire ir K. Morvai, gana aiškiai pasakė: "Kodėl Europos Sąjunga turi pasirašyti Europos žmogaus teisių konvenciją, jeigu valstybės narės jau yra jos šalys?"
Nutiko taip, kad valstybės narės perdavdalį savo kompetencijos ir įgaliojimų Europos Sąjungai, kad jas vykdytų ne valstybės narės, o Europos Sąjunga. Todėl teoriškai Europos Sąjunga galėtų pažeisti Europos žmogaus teisių konvenciją. Tai tiesa, nebent būtų manoma, kad Europos Sąjunga iš viso neturi jokių įgaliojimų ar kompetencijos, tačiau ji turi įgaliojimus ir kompetenciją, kurią jai perdavvalstybės narės. Tai reiškia, kad nepakanka to, kad valstybės narės pasiraškonvenciją. Europos Sąjunga taip pat turi ją pasirašyti, kad užtikrintų visapusišką žmogaus teisių apsaugą visoje Europos Sąjungoje.
Nesuprantu, kaip tokie žmonės kaip minėti dviejų frakcijų atstovai, kurie akivaizdžiai parodeuroskeptiškumą, atsisako viršnacionalinės Europos Sąjungos kontrolės. Tai visiškai prieštarauja siekiui, kad Europos Sąjunga būtų kontroliuojama, arba manymui, kad viskas, ką daro Europos Sąjunga, yra blogai, arba kad bjaurūs biurokratai viską daro blogai, kad būtų atsisakyta viršnacionalinės Europos Sąjungos kontrolės. Tai labai prieštaringa. Yra ir daugiau priežasčių, susijusių su žmogaus teisėmis arba tarptautinėmis organizacijomis, kurios gina žmogaus teises, kad jos būtų teisėtos, tvirtesnės ir solidesnės. Gali būti ir kitų priežasčių, bet ne tos, kurios pateiktos.
Manau, būtinybpasirašyti konvenciją labai aiški, taip pat manau, kad būtina tą padaryti skubiai, kaip kad pasielgKomisija, kuri jau ėmėsi veiksmų. Kaip teigI. Méndez de Vigo, Komisija ėmėsi skubių veiksmų, taip pat turi pasielgti ir Taryba. Esu tikras, kad įgaliojimas pradėti derybas bus patvirtintas 2010 m. birželio 4 d. per Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos susitikimą Briuselyje, todėl jam nėra ko nerimauti.
Dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo - manau, kad peržiūros konferencija yra labai svarbus susitikimas. Tai labai svarbus susitikimas, kuriame dalyvaus ir pirmininkaujanti valstybė, kurios vardu kalbu, kad dar kartą aiškiai patvirtintų, jog valstybės narės turi bendradarbiauti su Tarptautiniu baudžiamuoju teismu ir kad jos tos sieks, savaime aišku, remdamosi papildomumo principu, kuris yra pagrindinis Tarptautinio baudžiamojo teismo veiklos principas.
Pritariu vienam iš didžiųjų šios konferencijos tikslų, kuriuo siekiama įtvirtinti agresijos nusikaltimą, ir tam, kad iš Romos statuto būtų pašalinta galimybseptyneriems metams atidėti jo galiojimą, prieš perduodant bylas dėl galimų ar tariamų karo nusikaltimų. Taip pat pritariu ir klausimui, dėl kurio diskutuota - Belgijos pateiktam pasiūlymui - ar tam tikrų ginklų naudojimas konfliktų metu gali būti laikomas karo nusikaltimu.
Bet kokiu atveju pirmininkaujanti valstybnarpriims pareiškimą dėl paramos Tarptautiniam baudžiamajam teismui ir pateiks teismo reikšmės įvertinimą. Taip pat spėju, kad daugybvalstybių dalyvaus diskusijose per konferenciją Kampaloje. Todėl manau, kad tai labai svarbi konferencija politine, simboline ir teisine prasme; bus priimti sprendimai, kurie turės įtakos teisiniams dokumentams.
Žinoma, labai dėkoju Parlamentui už šiandienos diskusijas, per kurias galėjome dar kartą patvirtinti bendras savo vertybes ir prisiminti, kad kai kalbame apie Tarptautinį baudžiamąjį teismą, iš esmės kalbame apie žmones, nukentėjusius nuo nusikaltimų, kuriuos siekiama ištirti Romos statuto pagrindu, ir pirmiausia tai susiję su kova su nebaudžiamumu ir užtikrinimu, kad XXI amžiuje nebaudžiamumui vietos nėra.
Viviane Reding
Komisijos Pirmininko pavaduotoja. - Ponia pirmininke, Pagrindinių teisių chartija ir Europos žmogaus teisių konvencija yra ypatingi dokumentai. Jie sudaro vertybių, kuriomis remdamiesi kūrėme savo visuomenę ir Europos Sąjungą, pagrindą. Manau, jie yra per daug svarbūs ir per daug istoriniai, kad leistume įsigalėti partijų politinei polemikai. Turiu pasakyti, kad iš tiesų labai didžiuojuosi tuo, kad kurdami Europos Sąjungą, galime praktiškai įgyvendinti Pagrindinių teisių chartiją ir prisijungti prie Europos žmogaus teisių konvencijos.
Kai girdžiu, ką jūsų vardu šiame Parlamente kalba jūsų pranešėjas, Diego López Garrido, jūsų bendrieji pranešėjai Cristian Dan Preda ir Kinga Gál, žinau, kad jums taip pat labai rūpi ši mūsų istorinužduotis. Šiuose tekstuose ir daugybės narių kalbose aiškiai nurodyta pridėtinprisijungimo vertė.
Visos valstybės narės pasiraškonvenciją, tačiau - kaip ką tik paaiškino pirmininkaujantis ministras - Europos Sąjungai jos perdavsvarbią kompetencijos dalį. Todėl suprantama, kad Europos Sąjunga, veikdama Europos Sąjungos vardu, galės būti išoriškai kontroliuojama specialaus žmogaus teisių teismo kaip ir valstybės narės.
Kaip labai konkretų pavyzdį pateiksiu Europos Komisijos sprendimą prieš pramonę konkurencijos teisės srityje, kuris galėtų būti tiesiogiai analizuojamas Strasbūro teisme, o šiandien sudėtinga tai padaryti. Kaip minėjote, yra daugyblabai konkrečių pavyzdžių - konkrečių pavyzdžių, kurių bus pateikiama siekiant padėti piliečiams, nes - o tai naujas dalykas - nes jiems bus suteikiama dviguba garantija. Europos Teisingumo Teismas Liuksemburge priims sprendimą, remdamasis Pagrindinių teisių chartija, kuri, beje, privaloma visoms valstybėms narėms. Tai turėtų būti aiškiai įtvirtinta kartą ir visiems laikams.
Negaliu suprasti, kaip kai kas, kam įgaliojimai suteikti per rinkimus, ir kurį išrinko piliečiai, gali kelti klausimą dėl tų piliečių teisių. Piliečiams geriau turėti dvigubas teises nei jų visai neturėti. Šiuo atveju jiems teisės bus suteiktos du kartus, Europa to ir siekia. Europa siekia užtikrinti teises Europos Sąjungos piliečiams, ir aš labai didžiuojuosi, kad šis Parlamentas gina šias teises. Taip, nuo šiol turėsime teisių bilius, kurių pagrindu piliečiai žinos, kad jie gali kreiptis į teismus, kad jų teisių būtų rimtai laikomasi.
Nebekyla klausimų, ar prisijungsime prie Europos žmogaus teisių konvencijos, nes Sutarties 6 straipsnyje įtvirtinta ES pareiga prisijungti prie Europos žmogaus teisių konvencijos. Todėl nemanau, kad turėtume apie tai daugiau diskutuoti, nes šis klausimas jau išspręstas.
Be to, turėtume žinoti, kad po šio prisijungimo atskiros valstybės narės išlaikys savo poziciją konvencijos atžvilgiu ir ji visiškai nebus paliesta, jeigu tai nebus susiję su Europos Sąjungos teise. Taip bus ir toliau. Individualus valstybės narės ir konvencijos santykis tebebus toks kaip iki šiol. Bus nustatytos papildomos garantijos dėl ES teisės.
Žinoma, turi būti išnagrinėtas klausimas dėl prieštaringos jurisprudencijos grėsmės. Jis analizuojamas, ir esu dėkinga pranešėjui, kuris iškėlšį klausimą. Iki šiol matėme, kad šie prieštaravimai yra minimalūs, nes konvencija jau yra normų, į kurias šiandien atsižvelgia Europos Teisingumo Teismas Liuksemburge, dalis, o konvencija bus laikoma minimaliu standartu. Komisija tikisi, kad Strasbūro teismo ir Liuksemburgo Teismo praktika bus plėtojama darniai, o ateinančiais metais supanašės.
Pereisiu prie konkretesnių klausimų.
Dėl bylinėjimosi: tai nėra Europos Žmogaus Teisių Teismo ar Europos Teisingumo Teismo klausimas. Šiuo metu tai yra Jungtinės Karalystės bylinėjimosi sistemos klausimas, ir aš jau pradėjau diskusijas apie tai su Jungtinės Karalystės Vyriausybe, siekdama išsiaiškinti, ar ji galėtų peržiūrėti šią bylinėjimosi sistemą, kuri tam tikrais atvejais, pvz., spaudos laisvės atveju, iš tikrųjų gali būti labai žalinga.
Iki šiol Europos Parlamentas, vadovaujamas savo pranešėjų, atliko puikų darbą. Tikiu, kad Parlamentas ir toliau dalyvaus šiame procese, kuris bus iš tikrųjų sudėtingas ir ilgas, kai turėsime išspręsti technines problemas - o techninės problemos iš tiesų gali tapti politinėmis - taigi tikiu, kad Parlamentas ir toliau prisidės prie šios labai sudėtingos užduoties vykdymo.
Dėl Europos Parlamento ir Europos Tarybos parlamentinės asamblėjos santykių - palieku tai Parlamento rankose. Jeigu jums reikia pagalbos, padėsiu jums šiuo klausimu, tačiau patys Parlamento nariai turi rasti bendrą pagrindą, ir aš manau, kad neturėtų būti labai sudėtinga tą padaryti.
Dėl TBT, šis Parlamentas jau susitiko su prokuroru L. Moreno-Ocampo ir teismo pirmininku S. H. Songu. Manau, tai buvo aiškus Europos Parlamento ženklas, kad jis rimtai vertina žmogaus teises ne tik pačioje Europoje, bet ir už jos ribų.
Taip pat manome, kad Kampalos konferencija yra pati svarbiausia teisingumo klausimui skirta tarptautinkonferencija per visą dešimtmetį. Turime į tai atsižvelgti. Dar kartą paminėsiu, kad tikiu Parlamentu ir dėl to, kad žinau, jog nariai dalyvaus ir kalbės per konferenciją Kampaloje.
Žinome, kad ES atliko ir atliks svarbų vaidmenį, perkeliant konferencijos rezultatus į savo tarptautinio teisingumo politiką, suteikiant paramą trečiosioms šalims ir pirmiausia remiantis jais ateinančiais mėnesiais ir metais vyksiančių derybų metu. Visų pirma ir toliau remsime šalių gebėjimų stiprinimą, siekiant sustiprinti ir įgalinti šalių jurisdikcijas atlikti patikimus ir veiksmingus vidaus tyrimus ir nagrinėti bylas dėl Romos statute nustatytų nusikaltimų.
Mūsų politika šiuo atžvilgiu tebėra nepakitusi ir nesumenkinta, tačiau dabar turime naują priemonę, Lisabonos sutartį, kurios pagrindu galėsime nuosekliau ir veiksmingiau remti teismą. Kartu su Parlamento paraginimu, kuris įtvirtintas rezoliucijoje ir buvo paminėtas per diskusijas, vyriausioji įgaliotin/ Pirmininko pavaduotoja ir jos tarnyba ir toliau ryžtingai skatinas visuotinį prisijungimą prie Romos statuto. Sistemingai darysime tai per visas diskusijas su partneriais už Europos ribų.
Buvo pateikti du labai konkretūs klausimai, į kuriuos norėčiau trumpai atsakyti.
Pirmasis buvo apie tai, ar arešto orderis prezidentui O. al-Bashirui yra sprendimo ar problemos dalis. Komisija įsitikinusi, kad tai yra ilgalaikio sprendimo dalis, nes šiuo arešto orderiu parodoma, kad įsteigus teismą, teisingumas tapo neišvengiamas. Kad ir kas būtų tas asmuo, net jeigu jis yra valstybės vadovas ir jeigu arešto orderis nėra nedelsiant įvykdomas, jis neišnyks, nes TBT yra nuolatinis teismas, todėl noriu jus užtikrinti, kad ES ir toliau prašys Sudano visapusiškai bendradarbiauti su teismu.
Į klausimą, ar Komisija per Kampalos susitikimą pateiks pakeitimų, atsakysiu neigiamai, nes pati ES nėra šalis - valstybės narės derėsis dėl pakeitimų. Tačiau Komisija aktyviai dalyvaus su apskaita susijusioje konferencijos dalyje, ir visiškai pasitikime pirmininkaujančia Ispanija, kuri vadovaus Europos tautoms ir sieks, kad jų balsas reikštų didžiulius pokyčius šioje konferencijoje.
Ramón Jáuregui Atondo
Ponia pirmininke, norėčiau padėkoti visiems kalbėjusiems, nes didžioji jų dauguma laikėsi labai palankios pozicijos dėl prisijungimo susitarimo, dėl kurio balsuosime rytoj; tiesą sakant, jam beveik vienbalsiai pritarta.
Labai norėčiau padėkoti V. Reding už tai, kad suteikmums galimybę toliau dirbti kartu, nes mūsų laukia labai sudėtingos derybos, ir aš manau, kad Parlamentas turi būti glaudžiai susijęs su šiomis derybomis.
Norėčiau atsakyti į keletą klausimų ir labai skubiai paaiškinti keletą dalykų. Prisijungimas nėra simbolinis veiksmas, ponios ir ponai: tai turės teisinę vertę. Kai kurie klausė, kam to reikia ir ką tai duos. Pateiksiu jums pavyzdį.
Tarkime, Europos Sąjungos darbuotojų konkurso metu diskriminuojami teisininkai iš Vengrijos, pvz., dėl kokių nors techninių priežasčių arba visai be priežasties. Kam teisininkai iš Vengrijos pateiks savo skundą? Europos Sąjungos Teisingumo Teismui. Ką suteikia narystė? Galimybę teisininkams pateikti savo skundą Europos Žmogaus Teisių Teismui, jeigu jų teisės į lygybę nepripažins Europos Sąjungos Teisingumo Teismas. Tai naujas teismas, nauja galimybužtikrinti pagrindines žmogaus teises, pvz., teisę į lygybę. Todėl akivaizdu, kad šis įvykis turės ne simbolinę, o teisinę reikšmę.
Norėčiau paaiškinti du dalykus, ponios ir ponai. Nariai pateiksavo norą, kad derybos apimtų ne tik prisijungimą prie Europos žmogaus teisių konvencijos, bet ir prie protokolų, kuriais metų metus buvo siekiama papildyti konvenciją, visų pirma tų, kuriuose kalbama apie teises, kurios pripažįstamos Pagrindinių teisių chartijoje, nes tai užtikrins dviejų dokumentų ekvivalentiškumą.
Galiausiai Parlamentas kviečia prisijungti prie konvencijos ir Europos Tarybos institucijų, nes taip būtų užtikrinta visuotinžmogaus teisių apsaugos sistema, įskaitant ir Turino Europos socialinę chartiją.
Pirmininkė
Diskusijų pabaigoje sulaukiau vieno pasiūlymo dėl rezoliucijos.
Bendros diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks trečiadienį, 2010 m. gegužės 19 d.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Elena Oana Antonescu  
Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, sukurtas teisinis pagrindas Europos Sąjungai prisijungti prie Europos žmogaus teisių konvencijos (EŽTK), taigi ES taps 48-ąja konvenciją pasirašiusiąja šalimi. ES prisijungus prie EŽTK, bus sustiprinta Lisabonos sutartyje įtvirtinta Pagrindinių teisių chartija, kuri yra teisiškai privaloma, užtikrinama apsauga.
Europos Žmogaus Teisių Teismas Strasbūre įgis teisę vykdyti ES institucijų ir agentūrų teisės aktų, įskaitant ir Europos Teisingumo Teismo sprendimus, teisminę kontrolę dėl jų atitikimo konvencijos nuostatoms, ir taip bus sukurtas papildomas ES pagrindinių teisių teisminės kontrolės lygmuo. Po ES prisijungimo konvencijos pagrindu bus užtikrintas minimalus žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos Europoje standartas, kuris bus privalomojo pobūdžio, pirmiausia tuo atveju, kai ES numatytas apsaugos lygmuo bus žemesnis nei tas, kuris numatomas konvencijoje.
Manau, kad ir valstybės narės, ir Komisija turės parengti trumpą informaciją apie tai ir paaiškinti visą prisijungimo reikšmę ir poveikį, kad ES piliečiai žinotų apie šio proceso svarbą.
Corina Creţu  
Europos Sąjungos prisijungimas prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos yra logiškas žingsnis, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, kuriuo sustiprinama integracija ir bendrų politikos sričių kūrimas. ES prisijungus prie EŽTK, bus užtikrintas tvirtesnis Europos Sąjungos ir Europos Tarybai ir jos europietiškai žmogaus teisių sistemai priklausančių šalių ryšys.
Mano nuomone, svarbiausias prisijungimo prie EŽTK rezultatas yra tai, kad piliečiams bus suteikiama apsauga ES veiksmų atžvilgiu, kuri bus panaši į tą apsaugą, kuri suteikiama visų valstybių narių veiksmų atžvilgiu. Tai labai svarbi plėtra, turint omenyje, kad valstybės narės Europos Sąjungai perdavsvarbius įgaliojimus. Logiška turėti galimybę pateikti skundą Europos Žmogaus Teisių Teismui dėl pačios ES priimtų sprendimų. Kai kalbame apie Europos Sąjungos pilietybę, turime užtikrinti, kad jos turinys apimtų ir šią galimybę.
Tikiuosi, kad ši papildoma Europos Sąjungos piliečiams suteikiama priemonbus lengvai pasiekiama, ir visų pirma, kad sprendimu prisijungti prie šios konvencijos bus sukurta darnesnžmogaus teisių sistema Europos Sąjungoje.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
Kalbėdama apie artėjančias derybas dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos, norėčiau atkreipti dėmesį į išorės santykių klausimą. Europos Sąjungai prisijungus prie konvencijos, ši sritis bus ypač paveikta. Kodėl? Pirma, norėčiau jums priminti, kad Lisabonos sutartimi Europos Teisingumo Teismas turi labai ribotą jurisdikciją užsienio politikos srityje. Prisijungus prie konvencijos, iš dalies bus nustatytos tos ribos, užtikrinant išorinę teisminę visų Europos Sąjungos veiklos aspektų priežiūrą. Europos Žmogaus Teisių Teismui Strasbūre bus suteikta teisįvertinti, kaip Europos Sąjunga laikosi pagrindinių teisių visose veiklos srityse, taigi ir užsienio politikos srityje. Antra, nereikia niekam priminti, kaip dažnai Europos Sąjungos santykiuose su trečiosiomis šalimis, įskaitant ir Europos Parlamento forumą, kyla diskusijų dėl būtinumo laikytis žmogaus teisių. Todėl prisijungus prie konvencijos, Europos Sąjungai bus suteiktas patikimumas dialoguose su trečiosiomis šalimis žmogaus teisių klausimais. Neabejotina, kad Europos Žmogaus Teisių Teismui Strasbūre vykdant priežiūrą, Europos Sąjunga turės galimybę sustiprinti savo užsienio ir saugumo politiką žmogaus teisių atžvilgiu ir taip galės veiksmingiau skatinti žmogaus teisių idėją visame pasaulyje, parodydama, kad pati ES rimtai vykdo savo įsipareigojimus žmogaus teisių srityje. Tikėkimės, kad taip ir bus.
Jarosław Kalinowski
(PL) Europos Sąjungos prisijungimas prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos neabejotinai yra žingsnis tinkama linkme, siekiant užtikrinti vienodas ir teisingas mūsų piliečių teises. Turime užtikrinti, kad joje įtvirtintų principų būtų laikomasi visose valstybėse narėse. Be to, bus sustiprinta Europos Sąjungos ir Europos Tarybos šalių įstatyminsanglauda ir padidės institucijų, į kurias piliečiai galės kreiptis, jeigu bus pažeistos jų teisės, skaičius. Tai padidins daugybės Europos Parlamento iniciatyvų pagrindinių laisvių apsaugos, kuri yra kiekvieno asmens teisė, srityje svarbą ir patikimumą. Tačiau nepamirškime, kad Europos Sąjunga, puoselėdama trečiųjų šalių gyventojų teises, pirmiausia turi užtikrinti, kad šios teisės nebūtų pažeidžiamos valstybėse narėse.
Alexander Mirsky  
Europos Sąjungoje yra šalis, kurioje beveik 20 metų pažeidžiamos 20 proc. gyventojų žmogaus teisės ir pagrindinės teisės. Nepaisant to, 2004 m. Latvija buvo priimta į Europos Sąjungą. Kai vyko Latvijos stojimo derybos, jos vyriausybpažadėjo tuometiniam ES plėtros Komisijos nariui Güntheriui Verheugenui išspręsti su ne piliečiais susijusią problemą, tačiau iki šiol, nepaisant tų pažadų, ji dar neišspręsta. Dėl to ES teritorijoje gyvena apie 340 000 asmenų, kurie nėra Latvijos piliečiai. Latvijoje jie yra antrarūšiai žmonės, kuriems neleidžiama dirbti viešajame sektoriuje ar užimti oficialių pareigų net apskrityse, kur daugiau nei 60 proc. gyventojų nėra valstybės piliečiai. Latvijos mieste Daugpilyje daugiau nei 90 proc. gyventojų yra rusakalbiai. Nepaisant to, mieste draudžiama vartoti rusų kalbą kaip oficialią kalbą, o 30 proc. gyventojų neturi teisės balsuoti vietos rinkimuose. Miesto, kuriame kalbama rusų kalba, savivaldybės tarybos nariams per susitikimus neleidžiama kalbėti gimtąja kalba. Gal tai ir juokinga, tačiau iki šiol Europos Komisija nerado nei reikalingų argumentų, nei laiko, kad priverstų Latvijos Vyriausybę sustabdyti diskriminaciją dėl kalbos. Labai svarbu sudaryti darbo grupę, kuri laiku ištirtų padėtį Latvijoje, nes kitu atveju nematau priežasties, kodėl ES turėtų tapti Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos šalimi. Turime aiškiai ir nedviprasmiškai visus informuoti, kad Europos Sąjungoje yra šalis, kurioje daugybę metų ciniškai pažeidžiamos daugiau nei 25 proc. gyventojų žmogaus teisės.
Rafał Trzaskowski  
Kai kalbame apie Europos Sąjungos prisijungimą prie Europos žmogaus teisių apsaugos konvencijos, kalbame apie jau 10 metų trunkantį darbą ir, be kita ko, apie daugybę nuogąstavimų dėl Europos Teisingumo Teismo ir Europos žmogaus teisių teismo konkuravimo. Neabejotinai kils problemų dėl Europos Teisingumo Teismo jurisdikcijos ir nepriklausomumo. Vis dėlto manau, kad tai, ką pasiekėme per tuos 10 metų, galime pavadinti dviejų sistemų papildomumu, todėl galbūt turėtume vengti tokio hierarchinio mąstymo. Europos Teisingumo Teismas ilgą laiką sekEuropos Žmogaus Teisių Teismo Strasbūre veiklą ir atvirkščiai. Abi šios sistemos gyvuoja ir jos visai nekonkuruoja, tad galbūt šios baimės nėra pagrįstos. Mums reikalingas prisijungimas prie konvencijos dėl simbolinių priežasčių, tačiau pirmiausia mums ji reikalinga dėl to, kad taip bus sustiprinta žmogaus teisių apsaugos sistema Europos Sąjungoje, tai suteiks didesnį patikimumą piliečių akyse, nes jiems bus suteikta apsauga nuo Europos Sąjungos ir jos institucijų, o ne tik valstybių narių, kaip buvo iki šiol. Taigi turėtume džiaugtis, kad sistema bus sustiprinta. Tačiau mums reikalingas tam tikras lojalumas, kad nesumenkintume sistemos patikimumo. Būtent todėl siūlome valstybėms narėms nekaltinti vienai kitos dėl ES teisės klausimų, naudojantis konvencijos suteikiamomis galimybėmis.
