Konvencija dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės vakarų Atlanto žvejyboje - Kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose vandenyse (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas klausimas - bendros diskusijos dėl šių dokumentų:
rekomendacija dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės vakarų Atlanto žvejyboje pakeitimų patvirtinimo Europos Sąjungos vardu, kurią pateikJarosław Leszek Wałęsa Žuvininkystės komiteto vardu (11076/2010 - C7-0181/2010 - 2010/0042(NLE)) ir
pranešimas dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose vandenyse, kurį pateikCarmen Fraga Estévez Žuvininkystės komiteto vardu - C7-0009/2009 -.
(Pirmininkas pabrėžė, kad kalbėtojai turi griežtai laikytis reikalavimo neviršyti jiems skirto laiko.)
Jarosław Leszek Wałęsa
Konvencija, kurią turiu garbės pristatyti, pasirašyta 1978 m. Otavoje ir įsigaliojo 1979 m. sausio 1 d. Šia Konvencija įsteigta Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacija, sutrumpintai vadinama NAFO, kurios tikslas - skatinti žuvininkystės išteklių apsaugą ir optimalų naudojimą ir remti tarptautinį bendradarbiavimą. Susitariančiosios šalys priėmKonvencijos pakeitimus 2007 m. ir 2008 m. NAFO metiniuose susitikimuose. Šiuo pakeitimų dokumentu Konvencija iš esmės pakeista, visų pirma siekiant, kad ji geriau atitiktų kitas regionines konvencijas ir tarptautines priemones ir kad į ją būtų įtraukti šiuolaikiniai žuvininkystės valdymo būdai. Taigi pakeitimu supaprastinama organizacinstruktūra, aiškiai nustatomos susitariančiųjų šalių, vėliavos valstybių ir uosto valstybių teisės ir pareigos, nustatoma nuoseklesnsprendimų priėmimo procedūra, atnaujinama įmokų į NAFO biudžetą mokėjimo tvarka ir nustatoma susitariančiųjų šalių ginčų sprendimo tvarka.
Atsižvelgiant į Europos Sąjungai pagal Konvenciją tekusias žvejybos galimybes, ES yra naudinga patvirtinti siūlomus Konvencijos pakeitimus. Taigi rekomenduojama pritarti Konvencijos pakeitimų tvirtinimui. Tačiau norėčiau paminėti ir aiškiai pabrėžti keletą problemų, kilusių tvirtinant šiuos pakeitimus. Pirma susitariančiosios šalys 2007 m. NAFO metiniame susitikime priėmpakeitimų dokumentą anglų kalba, o 2008 m. - prancūzų kalba, bet Komisijos dokumentas (COM), kuriame pateikiamas Komisijos pasiūlymas dėl pakeitimų perkėlimo į Bendrijos teisę, priimtas 2010 m. kovo 8 d. Vadinasi šio dokumento rengimas užtruko dvejus metus. Toks vilkinimas nepriimtinas ir taip ateityje neturėtų būti. Norint, kad Europos Sąjungos veikla būtų veiksminga, būtina, kad sprendimai būtų priimami greitai. Trys institucijos - Komisija, Taryba ir Parlamentas - turi rasti tinkamą sprendimą, kuris padėtų išvengti procedūrinių vilkinimų ir įgyvendinti vieną iš pagrindinių Lisabonos sutarties tikslų - supaprastinti ir paspartinti sprendimų priėmimo procesą. Šis pasiūlymas, kuris bus pateiktas tvirtinti, yra įrodymas, kad kažkas neveikia, ir norint ištaisyti padėtį būtina skubiai imtis priemonių. Antra, norėčiau priminti jums, kad Lisabonos sutartis įsigaliojo 2009 m. gruodžio mėn. Atsižvelgiant į EP įgytas naujas teises, Žuvininkystės komitetui ir Europos Parlamentui turėtų būti tinkamai atstovaujama vėlesnėse derybose dėl būsimų tarptautinių konvencijų. 2007 ir 2008 m. dėl akivaizdžių priežasčių Europos Parlamentui nebuvo atstovaujama. Atsižvelgdama į savo kompetenciją, mūsų institucija yra pasiruošusi pritarti šiam susitarimui, tačiau norėtų Tarybai ir Komisijai priminti apie naujus procedūrinius reikalavimus ir būtinybę gerbti naujus Europos Parlamento įgaliojimus.
Carmen Fraga Estévez
Pone pirmininke, norėčiau padėkoti Tarybai ir Komisijai už šį puikų susitarimą, kurį joms pavyko pasiekti per pirmąjį svarstymą, ir ypač padėkoti visų trijų institucijų Teisės tarnyboms už bendradarbiavimą ir pagalbą sprendžiant problemas, susijusias su nauja komiteto procedūra, taikoma įsigaliojus Lisabonos sutarčiai.
Manau, pasiekėme gerą kompromisą, pirmiausia todėl, kad, palyginti su dabartine padėtimi, jis reiškia didelę pažangą, nors, žinoma, kaip ir kiekvieno kompromiso atveju, visi turėjome padaryti nuolaidų ir būti lankstūs. Ši užduotis buvo labai sudėtinga, nes Komisijos pasiūlymas pateiktas tuomet, kai Lisabonos sutartis dar negaliojo, o tai reiškia, kad šį pasiūlymą dar reikėjo priderinti prie naujų sąlygų, pirmiausia prie Lisabonos sutarties 290 ir 291 straipsnių, susijusių su deleguotais teisės aktais ir įgyvendinimo aktais.
Kadangi kalbama apie rekomendacijų, kurias patvirtino regioninžuvininkystvaldymo organizacija, šiuo atveju - Žvejybos šiaurės rytų Atlante organizacija (NAFO) - perkėlimą į ES teisę, bet jų bus daugiau ir jas taip pat reikės perkelti, Parlamentas siekė, kad šis klausimas būtų išspręstas iš esmės nustatant tvarką, pagal kurią tokios rekomendacijos ir kiti sprendimai būtų perkeliami skubiai be jokių vidinių biurokratinių vilkinimų, kurių būta iki šiol ir dėl kurių negalėjome tinkamai įgyvendinti savo tarptautinių įsipareigojimų.
Taigi naujos redakcijos 48 straipsniu, dėl kurio suderėta pasiekus kompromisą su Taryba dėl vėlesnių šio reglamento pakeitimų, Komisijai užtikrinama galimyblaikytis NAFO nustatytų įsipareigojimų ir prisitaikyti prie naujų rekomendacijų, kurias ši organizacija galės ateityje pateikti, priimant deleguotus teisės aktus.
Taip, Komisija norėjo, kad būtų įmanoma tikslinti visus pasiūlyto reglamento straipsnius priimant deleguotus aktus, ir kompromise sutinkama, kad taip galės būti tikslinama dauguma straipsnių, išskyrus nuostatas dėl sugautų žuvų kiekio registravimo, perkrovimo operacijų bei kontrolės ir priežiūros veiklos, kitaip sakant, išskyrus esmines nuostatas, susijusias su kontrole ir priežiūra, kurios liks už įprastos teisėkūros procedūros taikymo srities ribų.
Bet kuriuo atveju, ponia Komisijos nare, Parlamentas įsipareigoja pakeisti šią procedūrą, jeigu paaiškės, kad įtraukus šiuos aspektus į įprastos teisėkūros procedūros taikymo sritį gali atsirasti kliūčių Europos Sąjungai ir pirmiausia Komisijai, kuri yra viena iš regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos susitariančiųjų šalių, įgyvendinti savo įsipareigojimus.
Todėl manome, kad šis kompromisas - didelis žingsnis pirmyn ne tik šio konkretaus pasiūlymo atžvilgiu, bet ir ta prasme, kad juo suteikiamas pagrindas būsimoms Tarybos, Komisijos ir Parlamento diskusijoms dėl žuvininkystės politikos.
Maria Damanaki
Komisijos narė. - Pone pirmininke, Komisija ragina Parlamentą pritarti Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės vakarų Atlanto žvejyboje pakeitimams, bendrai vadinamiems NAFO konvencijos pakeitimu.
Norėčiau padėkoti J. L. Wałęsai už jo darbą rengiant šį naudingą pranešimą.
Šis pakeitimas priimtas siekiant užtikrinti, kad Konvencija geriau atitiktų kitas regionines konvencijas bei tarptautines priemones. Juo įtraukiami šiuolaikiniai žuvininkystės valdymo būdai, supaprastinama Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos (NAFO) struktūra, aiškiai apibrėžiamos susitariančiųjų šalių, vėliavos valstybių ir uosto valstybių teisės ir pareigos ir nustatoma nuoseklesnsprendimų priėmimo procedūra.
Pakeitimu atnaujinama įmokų į NAFO biudžetą mokėjimo tvarka ir nustatoma nauja susitariančiųjų šalių ginčų sprendimo tvarka.
Šis išsamus pakeitimas padės ES įgyvendinti savo tarptautinius įsipareigojimus dėl tvarios žvejybos ir daryti pažangą įgyvendinant Lisabonos sutarties tikslus. ES naudinga, kad siūlomas pakeitimas būtų greitai patvirtintas, todėl rekomenduoju Parlamentui šiam pakeitimui pritarti.
Dabar norėčiau pakalbėti apie antrąjį pranešimą dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema, taikytina Konvencijos dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose vandenyse.
Norėčiau padėkoti C. Fragai Estévez už darbą rengiant šį pranešimą. Džiaugiuosi matydama tokį tvirtą Žuvininkystės komiteto pritarimą šio svarbaus pasiūlymo turiniui.
Žvejybos šiaurės rytų Atlante organizacijos (NAFO) patvirtinta kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema iš tikrųjų yra labai svarbi priemonė, padėsianti mums valdyti žuvininkystės išteklius Atlanto rajone ir panaikinti neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą (NNN) žvejybą.
Tačiau turiu atkreipti dėmesį į tai, kad Komisija nėra visiškai patenkinta dėl pasiūlymų rinkinio, kurį pateikParlamentas ir Taryba trišalėse derybose su Komisija.
Kai kurie rezultatai, ypač 48 straipsnis, susijęs su reglamento keitimo procedūra, mane iš tikrųjų nuvylė.
Komisija norėjo, kad jai būtų perduota daugiau galių perkelti į ES teisę būsimus sistemos pakeitimus. Leiskite paaiškinti, kodėl mes to norėjome, ir prašau manęs įdėmiai išklausyti, nes tokių pačių problemų ateityje kils.
Kaip jums žinoma, Europos Sąjunga turi įgyvendinti šią sistemą visapusiškai, nes esame įsipareigoję tai padaryti pagal NAFO konvenciją. Pagal šią Konvenciją pakeitimai įprastai tampa mums privalomi po 80 dienų nuo jų priėmimo. Taigi turime 80 dienų jiems įgyvendinti. Man iš tikrųjų kelia rūpestį tai, kad dėl ribotų Komisijai teisės aktų leidėjų perduotų galių gali kilti kliūčių, kliudysiančių laiku perkelti pakeitimus į ES teisę. Štai tokia yra tikrovir toks atsakymas į J. L. Wałęsos nuogąstavimus dėl tvarkaraščio.
Aš šio susitarimo netvirtinsiu, tai ne mano pareiga, bet norėčiau, kad žinotumėte, kokių problemų gali kilti.
Galiausiai turime būti atsargūs, kad NAFO patvirtintų priemonių perkėlimas į ES teisę netaptų šiuolaikine Sizifo mito versija. Atsižvelgiant į dabartinę padėtį, praeitais metais NAFO patvirtintos priemonės turės būti perkeltos iki to laiko, kai bus patvirtintas pasiūlymų rinkinys, bet kitą mėnesį NAFO greičiausiai priims naujų pakeitimų, kurie turės būti veiksmingai perkelti į ES teisę 2011 m. pradžioje.
Taigi tam mums reikės daugiau laiko.
Todėl Komisija mano, kad šio reglamento nuostatos nedaro įtakos būsimai institucijos pozicijai dėl Sutarties dėl ES veikimo 290 ir 291 straipsnių taikymo perkeliant regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos patvirtintas priemones.
Be to, Komisija pasilieka sau teisę siūlyti reglamento pakeitimus ir didinti deleguotais teisės aktais ar įgyvendinimo aktais priimamų priemonių skaičių.
Šia teise pasinaudosime, jeigu taikant įprastą teisėkūros procedūrą bus vilkinimų, dėl kurių kiltų pavojus, kad mūsų pareiga laikytis tarptautinių įsipareigojimų gali būti neįvykdyta.
Norėčiau dar kartą padėkoti C. Fragai Estévez ir J. L. Wałęsai už jų pranešimus ir Žuvininkystės komitetui už jo darbą sprendžiant šiuos svarbius klausimus.
Alain Cadec
Pone pirmininke, ponia Komisijos nare, ponios ir ponai, pirmiausia norėčiau pakalbėti apie C. Fragos Estévez pranešimą. Pranešimas, dėl kurio šiandien reiškiame savo nuomonę, yra nepaprastai svarbus, nes jame kalbama apie žvejybos šiaurės rytų Atlanto rajono vandenyse kontrolės stiprinimą ir Europos Parlamento, kaip vieno iš teisės aktų leidėjo, vaidmenį sprendžiant klausimus, susijusius su bendra žuvininkystės politika.
Kova su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba iš tikrųjų yra vienas iš Parlamento Žuvininkystės komiteto prioritetų, nes ji daro tiesioginį neigiamą poveikį mūsų žvejams ir Europos žuvininkystės pramonei. Mūsų žvejai ir žuvininkystės pramoniš tikrųjų nukenčia dėl nesąžiningos neteisėtai žvejyba besiverčiančių įmonių konkurencijos. Neteisėti laivų savininkai išnaudoja laivo įgulos narius mokėdami jiems mažą atlygį ir parduoda žuvininkystės produktus labai žemomis kainomis. Jie nesilaiko jūrų laivininkystės teisės, Tarptautinės darbo organizacijos ir 2010 m. sausio 1 d. reglamento dėl NNN žvejybos nuostatų, o tai reiškia, kad Europos laivų savininkai dabar nėra konkurencingi dėl didelių darbo sąnaudų. Norime, kad būtų nustatytos griežtesnės veiklą ir darbo sąlygas reglamentuojančios normos, taikytinos trečiųjų šalių Europos Sąjungos vandenyse vykdomai žvejybos veiklai.
Europos žuvininkystės įmonės taip pat turi laikytis griežtų valdymo ir kontrolės reikalavimų, kuriais siekiama užtikrinti išteklių apsaugą ir tvarią Europos žuvininkystės pramonės plėtrą, bet dėl to jos neturi atsidurti nepalankioje padėtyje, palyginti su įmonėmis, kurios šių reikalavimų nesilaiko. Todėl raginu sustiprinti kontrolės priemones ir už šią neteisėtą žvejybos veiklą teisingai bausti.
Šiuo požiūriu sveikinu Žuvininkystės komiteto pirmininkę parengus pranešimą, kuriame pabrėžiama, kad Žvejybos šiaurės rytų Atlante organizacijos (NAFO) patvirtinta kontrolės sistema turi būti be jokių vilkinimų perkelta į Europos teisę, tiksliau sakant, džiaugiuosi, kad nustatoma programa, kuria ne susitariančiosios šalies laivai skatinami laikytis nustatytų reikalavimų. Šiame pranešime taip pat išaiškinama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnio nuostatų dėl deleguotų aktų taikymo sritis.
Džiaugiuosi, kad priedas papildytas trimis teiginiais, kuriais nustatomos deleguotų aktų įgyvendinimo sąlygos, suteikiančios galimybę kontroliuoti, kaip Komisija naudojasi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais, ir išlaikyti institucinę pusiausvyrą.
Norėčiau pabrėžti, kad Parlamentas, kaip teisės aktų leidėjas, su įgaliojimų delegavimu susijusioje srityje privalo turėti visišką veiksmų laisvę.
Ulrike Rodust
Pone pirmininke, pone Komisijos nare M. Damanaki, ponios ir ponai, džiaugiuosi, kad galime priimti reglamentą, kuris reiškia dar vieną žingsnelį įgyvendinant mūsų bendrą tikslą - užtikrinti, kad žvejyba būtų tvari. Regioninės žuvininkystės organizacijos atlieka nepaprastai svarbų vaidmenį užtikrinant tinkamą žuvininkystės veiklos valdymą pasaulio mastu. Deja, derybos dažnai vyksta sunkiai ir tokie nekantruoliai kaip aš pasigenda didesnės pažangos. Todėl turime padaryti viską, ką galime, kad regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos būtų sustiprintos.
Dabar norėčiau pakalbėti konkrečiai apie pranešimus dėl NAFO konvencijos. Manau, kad naujos nuostatos dėl uosto valstybių kontrolės Konvencijos rajone ir naujos kovos su neteisėta žvejyba priemonės yra labai sveikintinos. Tačiau turėjome labai įtemptai derėtis su Taryba ir Komisija spręsdami klausimus, kurie iš pirmo žvilgsnio atrodo labai techniški, bet yra svarbūs mūsų būsimam darbui. Manau, kad klausimu dėl deleguotų aktų mums pavyko rasti visoms šalims priimtiną kompromisą.
Mums taip pat pavyko susitarti dėl to, kaip būsimi NAFO sprendimai turės būti perkeliami į ES teisę. Tačiau ne paslaptis, kad Komisija nėra labai patenkinta pasiektu rezultatu. Komisijos nuogąstavimus galiu suprasti. Negalime leisti, kad NAFO sprendimų įgyvendinimas Europos Sąjungoje užtruktų ne vienerius metus. Šiuo atžvilgiu Taryba ir Parlamentas turi kartu įrodyti, kad esant būtinybei gebame vykdyti bendro sprendimo procedūrą sparčiai.
Baigdama norėčiau pasakyti keletą žodžių dar vienu klausimu, kuris šiandien labai aktualus. Kalbu apie ginčą su Islandija dėl skumbrių žvejybos. Jau turime Konvenciją dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose, kuria reglamentuojama žvejyba tarptautiniuose šiaurės rytų Atlanto rajonų vandenyse. Tačiau mums taip pat reikia susitarimo dėl migruojančių žuvų, pvz., skumbrių, žvejybos, kuris galiotų teritoriniuose vandenyse. Kaip žinote, dar yra kliūčių, trukdančių tokį susitarimą pasirašyti. Tenka labai apgailestauti, kad nepaisant bendradarbiavimo pagrindinių žuvų išteklių žvejybos klausimais, dėl skumbrių žvejybos labai nesutariama. Ar negalima būtų suteikti regioninėms žuvininkystės valdymo organizacijoms įgaliojimus kontroliuoti žvejybą, bent migruojančių žuvų, pakrančių vandenyse? Tai būtų radikalus žingsnis, bet tokią galimybę neabejotinai verta apsvarstyti.
Britta Reimers
Pone pirmininke, ponia Komisijos nare, Konvencija dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose įsteigiama labai svarbi organizacija - Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacija, arba NAFO. Jos tikslas - užtikrinti žuvininkystės išteklių šiaurės vakarų Atlante apsaugą ir optimalų jų naudojimą. Įsteigus šią organizaciją priimtas Konvencijos pakeitimas, kuriuo siekiama ją labiau suderinti su kitomis regioninėmis konvencijomis. Šiuo pakeitimu į Konvenciją įtraukiami šiuolaikiniai žuvininkystės valdymo metodai. Manau, svarbu, kad organizacijos struktūra supaprastinta ir kad aiškiai nustatytos susitariančiųjų šalių teisės ir pareigos. Taip pat gerai, kad numatyta galimybspręsti ginčus taikant ginčų sprendimo procedūrą. Šia konvencija Europos Sąjungai suteikiamos žvejybos galimybės yra labai naudingos ES. Atsižvelgiant į naujus įgaliojimus, suteiktus Parlamentui Lisabonos sutartimi, kad šis pakeitimas būtų patvirtintas, reikalingas Parlamento sutikimas.
Kaip Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcijos šešėlinpranešėja, rekomenduoju Parlamentui patvirtinti J. L. Wałesos pranešimą.
Isabella Lövin
Verts/ALE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, noriu padėkoti pranešėjams C. Fragai Estévez ir J. L. Wałęsai už pranešimus, dėl kurių šiandien diskutuojame.
Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (NEAFC) yra labai svarbi regioninės žvejybos organizacija - arba regioninžuvininkystės valdymo organizacija - Europai ir šiaurės Atlanto ekosistemoms. Nepriklausomo organo atliktos NEAFC veiklos apžvalgos išvados visiškai teigiamos, o taip ne visada būna regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų atveju. Tačiau net jeigu NEAFC veiklos rodikliai geresni nei kitų regioninės žuvininkystės valdymo organizacijų, Konvencijos rajone esančių pagrindinių žuvų išteklių būklyra kritinė. Ekonominių ir socialinių organizacijos veiklos aspektų įvertinti negalima, taigi kyla didelių abejonių, ar Konvencijos tikslas dėl optimalaus išteklių naudojimo yra pasiektas. Tačiau patobulinta kontrolės ir priežiūros sistema, juodieji NNN žvejybos laivų sąrašai ir uosto valstybėms skirtos priemonės yra svarbūs laimėjimai.
Dar vienas įvertinimo rezultatas - nustatyta ginčų sprendimo tvarka, bet ES prireikpernelyg daug laiko perkelti šią tvarką į savo teisę. Šias priemones NEAFC patvirtino jau 2006 m., o jos įsigaliojo tik dabar. ES turi būti geriau pasiruošusi reaguoti į naujus pakeitimus ir laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų.
Kovoti su neteisėta žvejyba tampa vis svarbiau. Kai kuriuose žvejybos rajonuose 30 proc. viso laimikio sužvejojama neteisėtai. Pasaulio mastu kasmet neteisėtai sužvejojama 11-26 mln. tonų žuvies, o šis kiekis vertas apytikriai 23 mlrd. USD. Tai sudaro apie penktadalį pasaulio sugaunamo deklaruojamo laimikio. Neteisėta žvejyba ypač kenkia tvariam žvejybos atviroje jūroje ir besivystančių šalių pakrančių vandenyse valdymui, bet ne tik. Ji taip pat daro didelę žalą aplinkosaugos, socialiniu ir ekonominiu požiūriais.
Reglamentai dėl kontrolės ir NNN žvejybos - svarbios priemonės ES. Žvejybos rajone, kuriame galioja Konvencija dėl Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos, NNN žvejybos veiklos vykdytojai, regis, sureagavo į valdymo priemones, kuriomis siekiama apriboti NNN žvejybą, vykdomą keičiant žvejybos vietas, uostus, iškrovimo vietas ir vėliavos valstybes. Dėl tokio jų gebėjimo prisitaikyti tarp NNN žvejybos veiklos vykdytojų ir žuvininkystės valdymo organizacijų nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis prasidėjo ginklavimosi varžybos. RFMO taikoma kontrolės sistema, kuria užtikrinamas bendros žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, gali paskatinti NNN žvejybos laivus keisti žvejybos vietas. NNN žvejybos vykdytojai dabar nuolat keičia vėliavos valstybes. ES turi atsižvelgti į tai.
ES turi eiti toliau. Regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų bendradarbiavimas būtinas, bet mes taip pat turėtume imtis iniciatyvos dėl visuotinio žvejybos laivų, įskaitant visus pagalbinius laivus, registro sudarymo, kurį turėdami galėsime tiksliai nustatyti tikrąjį laivo savininką. ES privalo prisiimti didesnę atsakomybę pasaulio mastu kovojant su NNN žvejyba.
Marek Józef Gróbarczyk
Pirmiausia norėčiau pasveikinti pranešėjus parengus labai reikšmingus ir svarbius pranešimus, kuriuose kalbama apie kontrolę. Atsižvelgiant į tai, kad Europos Sąjungai priklausančiuose vandenyse yra žvejybos rajonų, kurie nėra tikrinami arba kuriuos kontrolvisiškai aplenkia, turėtų būti imtasi veiksmų siekiant užtikrinti, kad visi Europos Sąjungos vandenims priklausantys žvejybos rajonai būtų tikrinami.
Kalbant apie kontrolę, vis dėlto reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad nėra bendros kvotų paskirstymo ir pavienių valstybių narių sužvejoto žuvų kiekio deklaravimo sistemos. Pateikti tyrimų duomenys rodo, kad pati Komisija neturi žinių šioje srityje ir Komisijos atstovai ne kartą pateikdavo prieštaringas nuomones. Tačiau žinių šioje srityje neturi ir regioninės konsultacinės agentūros. Verta paminėti tragišką silkių populiacijos padėtį vakariniame Baltijos jūros rajone. Tyrimai siekiant išsiaiškinti šios krizės priežastis vykdomi jau nuo 2004 m., tačiau jokio protingo paaiškinimo dar nerasta. Nesuvokiama, kad į žuvies miltų ir taukų perprodukcijos problemą nebuvo atsižvelgta.
Reikėtų atkreipti dėmesį į klausimą dėl Žvejybos kontrolės agentūros Vige, kuri kartais pateikia subjektyvias tikrinimo ataskaitas, kaip kad buvo rytinio Baltijos jūros rajono tikrinimo atveju. Pramoninę žvejybos įrangą naudojančių laivų kontroltaip pat vertintina labai prieštaringai. Tačiau pagrindiniu klausimu dabar tampa šiaurės dujotiekio tiesimas, nes žvejams patiems teks ginti savo teises ir reikalauti, kad jiems būtų atlyginta už negautą pelną. Visa tai verčia mus atlikti išsamų tyrimą, kuris turėtų būti įtrauktas į būsimą bendrą žuvininkystės politiką, o kiekvienas pranešimas turėtų atitikti šios politikos tikslus.
Diane Dodds
Pone pirmininke, ponia Komisijos nare M. Damanaki, šį vakarą tikrai esate labai užimta, nes mes jau buvome susitikusios Žuvininkystės komitete. Pirmiausia noriu padėkoti pranešėjams už šiuos pranešimus ir pritarti kolegų šį vakarą išsakytiems nuogąstavimams dėl vilkinimų sprendžiant šiuos klausimus.
Tačiau iš tikrųjų noriu pasinaudoti šia proga, kad atkreipčiau Parlamento dėmesį į bendresnius klausimus, susijusius su žvejybos susitarimais, ir į visų šių susitarimų šalių bendradarbiavimo būtinybę. Šiuos klausimus Komisijos narbendrais bruožais nusakė, kai kalbėjo apie tai, kad visos susitarimo šalys turi elgtis atsakingai.
Įsivaizduokite, kad ką tik investavote daugybę milijonų svarų į šiuolaikinį fabriką, kuriame kasmet bus pagaminama vertingos ir aukščiausio lygio pripažintus tarptautinius standartus atitinkančios produkcijos iš atsinaujinančiųjų ir tvarių išteklių. Tačiau jūsų kaimynas nusprendžia nepaisyti to tarptautinio susitarimo ir vienašališkai paskelbia, kad jam priklauso daug didesngamtos išteklių, nuo kurių jūsų verslas priklauso, dalis. Būtent taip atsitiko ginčo dėl skumbrių atveju vienai žvejybos įmonių grupei iš Šiaurės Airijos.
Kalbu, žinoma, apie pakrančių valstybių susitarimą, kurį sudarES, Norvegija, Islandija ir Farerų salos. Ponia Komisijos nare, jau išklausėme jūsų nuomonę ir vertiname jūsų tvirtą poziciją šiuo konkrečiu klausimu. Norime padėkoti jums už jūsų pastangas šių žvejų vardu, taip pat paraginti ir Parlamentą, ir Komisiją tvirtai jus paremti jums toliau derantis dėl būdų, kaip išspręsti šį ginčą, dėl kurio padėtis tampa labai sudėtinga ir įtempta.
Seán Kelly
Pone pirmininke, šį vakarą šiandien yra trys kalbėtojai iš Airijos: ką tik kalbėjusi D. Dodds, Pat the Cope, kuris netrukus kalbės, ir aš. Visi trys kartu atstovaujame beveik visai Airijos salos žvejų bendruomenei. Žuvininkystnuo seno svarbi mūsų šalyje. Turime puikias pakrančių bendruomenes, kurios yra priklausomos nuo žuvininkystės, bet, kaip minėjau, niekada nemačiau tiek daug nusivylimo jokioje žmonių grupėje, kiek šių žvejų gretose. Šio nusivylimo priežastys - kvotos, neteisėta žvejyba, neužtikrintas produkcijos kilmės atsekamumas ir ypač pernelyg griežtas reguliavimas, drakoniškos baudos ir pigių abejotinos kokybės ir kilmės žuvų importas.
Dėkoju pranešėjams, kad šį vakarą atkreipdėmesį į kai kurias iš šių problemų. Ypač palankiai vertinu Konvencijoje dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajonuose nustatytą draudimą iškrauti šaldytą žuvį Europos uostuose be užsienio laivo vėliavos valstybės patvirtinimo. Tai labai svarbus reikalavimas ir tikiuosi, kad įgyvendinsime jį taip pat entuziastingai, kaip įgyvendiname savo pačių reglamentus, taikomus mūsų žvejų bendruomenėms.
Pranešėjai atkreipdėmesį į tai, kad Parlamentui svarbu išlaikyti savo prerogatyvą kruopščiai tikrinti būsimus Konvencijos pakeitimus, bet vienodai svarbu ir tai, kad Komisija ir Parlamentas glaudžiai bendradarbiautų siekdami užtikrinti kuo didesnę naudą mūsų pakrančių bendruomenėms, kurių dauguma yra mūsų žvejybos bendruomenės.
Galiausia neturėtume praleisti progos apsvarstyti visas mums atsivėrusias galimybes plėtoti akvakultūrą. Į Europos Sąjungą importuojama pernelyg daug žuvų, kurias iš tikrųjų galime veisti patys. Neabejotinai turime puikią galimybę plėtoti akvakultūrą šiais ekonomikos krizės laikais.
Josefa Andrés Barea
(ES) Pone pirmininke, norėčiau padėkoti M. Damanaki už dalyvavimą šiose diskusijose ir pasveikinti pranešėjus J. L. Wałesą ir C. Fragą Estévez.
C. Fragos Estévez pranešimas parengtas atsižvelgiant į rekomendacijas dėl naujos kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistemos, taikytinos Konvencijos rajono vandenyse žvejojantiems laivams, kurią patvirtino Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (NEAFC) 2006 m., nors Konvencija priimta 1982 m. C. Fragos Estévez pranešime pateikiama teisinsistema, įtraukta į pasiūlymą dėl reglamento, kurią būtina nustatyti, kad šios priemonės galėtų būti taikomos Europos lygmeniu.
Pagrindiniai pokyčiai - priemonės, kuriomis ne susitariančiųjų šalių žvejybos laivai skatinami laikytis taisyklių, nauja kontrolės sistema, draudimas iškrauti ir perkrauti šaldytas žuvis, jei tokios veiklos teisėtumas negali būti įrodytas, Konvencijos suderinimas su kitomis konvencijomis, žuvininkystės valdymo priemonės ir naujos kovos su neteisėta žvejyba priemonės.
Norėčiau pabrėžti kai kuriuos aspektus, į kuriuos kiti EP nariai jau atkreipdėmesį. C. Fragos Estévez pranešime minima, kad rekomendacija dėl kontrolės sistemos priimta 2006 m., nors Konvencija pasirašyta prieš 28 metus, 1982 m., o Konvencija, apie kurią savo pranešime kalba J. L. Wałesa, priimta 1978 m. ir, manau, pranešėjas pasakė, kad ji perkelta į ES teisę tik 1989 m. Kitaip sakant, norėčiau pareikšti savo prieštaravimą dėl metodo, kurį Komisija taikperkeldama į ES teisę regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų rekomendacijas.
Būtina ne tik kontroliuoti neteisėtą žvejybos veiklą taikant bendro leidžiamo sužvejoti kiekio normas ir kvotas, bet ir užpildyti teisines spragas, kurių galėtų atsirasti neperkėlus šių rekomendacijų į ES teisę.
Nepakanka perkelti rekomendacijas pagal kitus reglamentus, nes taip pažeidžiamas aiškumo ir patikimumo principas. Be to, kyla abejonių dėl įprastos teisėkūros procedūros ir institucinės pusiausvyros. Regioninių organizacijų patvirtinamos priemonės turi būti perkeliamos į ES teisę veiksmingai ir sparčiai. Parlamentas ne kartą pabrėžė, kad regioninių organizacijų priimamoms priemonėms ir jų lygmeniu pasirašomiems susitarimams turi būti teikiama pirmenybė.
Tai, kad perkeliant į ES teisę regioninių organizacijų sprendimus nesilaikoma jos nuostatų, kenkia Parlamentui ir, žinoma, yra nepagarba Lisabonos sutartyje įtvirtintiems principams.
Komisija minėjo, kad bus naujų susitarimų. Taigi, trumpai tariant, prašome iš Komisijos skubumo ir veiklumo juos perkeliant į ES teisę. Neleiskime, kad teisinės spragos skatintų neteisėtą žvejybos veiklą.
Pat the Cope Gallagher
Pone pirmininke, pirmiausia norėčiau pasveikinti abu pranešėjus parengus pranešimus ir ypač C. Fragą Estévez, kurios pranešimas, kaip paaiškėjo, yra neprieštaringas, nes visos derybų šalys pritaršiam kompromisui. Šiame pranešime siūlomu reglamentu siekiama užtikrinti ilgalaikę žuvininkystės išteklių šiaurės rytų Atlanto žvejybos rajone apsaugą ir optimalų jų naudojimą, taigi ir aplinkosauginę bei socialinę naudą.
Norėčiau pasinaudoti šia galimybe ir pakalbėti apie vykstantį ginčą dėl skumbrių žvejybos, kadangi tam tikras jų kiekis sugaunamas šiaurės rytų Atlanto rajone. Svarbu, kad šis ginčas būtų kuo skubiau išspręstas, nes šių žuvų išteklių pereikvojimas turės pražūtingų padarinių šių žuvų žvejybai ateityje. Labai svarbu, kad šių žuvų žvejyba būtų tvari ir to turėtų siekti visos susitarimo šalys. Kaip suprantu, pastaruoju metu Londone įvykusios derybos nedavrezultato, bet noriu atkreipti dėmesį į tai, kad kitą savaitę jos bus atnaujintos. Linkiu sėkmės derantis ir tikiuosi, kad sveikas protas nugalės. Pone Komisijos nare, kaip suprantu, jūs įvertinsite padėtį po spalio 26 d. vyksiančių derybų, ir vertinu jūsų tvirtą poziciją, kurios nusprendėte laikytis. Privalote užtikrinti, kad šie bendrai valdomi ištekliai būtų išsaugoti ateities kartoms. Galiausiai negalime sau leisti kartoti praeityje padarytų klaidų dėl šiaurinių žydrųjų merlangų. Negalime leisti, kad šių naudingų skumbrių išteklių sumažėtų.
Ian Hudghton
Pone pirmininke, remiu pranešimus, dėl kurių diskutuojame, ir taip pat noriu pasinaudoti šia proga ir išsakyti keletą bendrų pastabų dėl tarptautinių ir daugiašalių susitarimų žvejybos srityje.
Jeigu žvejojančios valstybės sudaro susitarimus, turi būti numatyta aiškių paskatų visoms susitarimo šalims įgyvendinti išteklių apsaugos priemones, kurių kartais gali prireikti imtis.
Taip pat turi būti pasitikima mokslininkų išvadomis, kuriomis turi būti grindžiami išteklių apsaugos ir valdymo priemonių planai. Mano šalies, Škotijos, kuri taip pat yra žvejojanti valstybė, požiūriu, bendra žuvininkystės politika - pačios ES tarptautinis susitarimas - nėra labai sėkminga.
Įgyvendinant vadinamąjį atlantinių menkių išteklių atkūrimo planą iš tikrųjų į jūrą išmetama visiškai gera žuvis, o šiame plane nustatytas kvotų apribojimų ir leidžiamų praleisti jūroje dienų skaičiaus derinys beveik neveiksmingas. Šiuo metu vykstantis ginčas dėl skumbrių - šių žuvų ištekliai Škotijai vertingiausi - apie kurį girdėjome iš kitų kalbėtojų, daro poveikį visoms tarptautinėms deryboms.
Jeigu norime turėti bent kokią viltį, kad žvejojančioms valstybėms pavyks sėkmingai susitarti, negalime taikstytis su tokia padėtimi, kai yra vienašališkai žvejojama tiek, kiek norima, siekiant pasisavinti visus turimus išteklius ir keliant grėsmę šių išteklių tvarumui.
Prašau Komisijos narės tęsti gerą darbą, pradėtą siekiant išspręsti šį ginčą. Žinau, kad ji puikiai supranta, jog šis klausimas Škotijai labai opus, nes neseniai lankėsi mano šalyje, bet norėčiau paraginti Komisijos narę užtikrinti, kad apskritai visais atvejais būtų remiamasi mokslininkų išvadomis, kad valdymo planuose būtų nustatytos protingos ir įgyvendinamos normos - o tai būtų naujovBŽP - ir pirmiausia kad tie, kurie šiuos planus turės įgyvendinti, t. y. žvejų bendruomenės, būtų skatinami šių normų laikytis.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba žlugdo pakrančių rajonuose gyvenančias bendruomenes, daro pražūtingą poveikį jūrų ekosistemoms ir kelia grėsmę maisto ištekliams. Todėl džiaugiuosi šiuo susitarimu su Taryba ir manau, kad žengėme žingsnį pirmyn įgyvendindami Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijos rekomendacijas.
Kontrolės priemonių sugriežtinimas ir jų įtvirtinimas išsamiuose teisės aktuose - labai svarbūs veiksmai, kurie leis mums įgyvendinti savo įsipareigojimus pagal Sutartį ir apsaugoti Atlanto vandenyno žuvų išteklius, kurie šiuo metu labai intensyviai eikvojami. Tačiau, nepaisant šios pažangos, dėl šio reglamento taikymo srities visiškai išspręsti problemų, susijusių su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba, negalėsime.
Visi puikiai žinome, kad yra tūkstančiai žvejybos laivų, plaukiojančių su valstybių, nenorinčių ar negalinčių taikyti tarptautinių teisės aktų, vėliavomis. Dėl to daroma žala ne tik žuvų ištekliams, bet ir jūrų aplinkai. Daugelio šių laivų įgulų darbo sąlygos nedaug skiriasi nuo vergų darbo.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Pagal konvencijas dėl būsimo daugiašalio bendradarbiavimo šiaurės vakarų ir šiaurės rytų Atlanto žvejyboje reikalaujama suderinti atsaką į dabartinius iššūkius, todėl reikia padaryti pakeitimų reglamente. Pasiūlyti pakeitimai susiję, pirma, su optimaliu žuvų išteklių naudojimu, antra, su tinkamais žuvininkystės valdymo ir žvejybos metodais ir, trečia, su neteisėtos žvejybos prevencija.
Šie pokyčiai skatins ilgalaikę ir tvarią žuvininkystės plėtrą, bet siekiant įvertinti tikrąją padėtį ir priimti tinkamus sprendimus šioje srityje, būtina nuolat vykdyti žuvų išteklių stebėseną ir nustačius, kad jie senka, imtis jų papildymo priemonių.
Elie Hoarau
(FR) Pone pirmininke, derantis dėl Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos (NAFO) susitarimų ES delegacijos vadovas pažadėjo perskirstyti Prancūzijos atlantinių menkių žvejybos kvotas Sen Pjerui ir Mikelonui, tačiau NAFO susitarime apie tokį perskirstymą nieko neminima.
Sen Pjero ir Mikelono žvejų vardu prašau, kad šis perskirstymas būtų patvirtintas ir oficialiai įformintas. Manau, kad patvirtinus NAFO susitarimus toks perskirstymas gali būti įformintas paprastu raštu. Ponia Komisijos nare, ar galite mus išsamiau informuoti šiuo klausimu?
João Ferreira
(PT) Pone pirmininke, ponia Komisijos nare, daugiašalis bendradarbiavimas žvejybos tarptautiniuose vandenyse srityje būtinas siekiant užtikrinti juose esančių žuvų išteklių tvarumą ir išsaugojimą vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais. Be išteklių apsaugos ir valdymo priemonių, įgyvendinamų regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų lygmeniu, neabejotinai turėtų būti priimtos ir priemonės, kuriomis būtų užtikrinta atitiktis reikalavimams, nustatytiems minėtų organizacijų priimtose priemonėse.
Todėl pritariame tam, kad būtų panaikintos stebėsenos sistemos spragos, ypač neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos veiklos atžvilgiu. Kaip dabar matome iš siūlomų į ES teisę perkelti rekomendacijų, pagal bendrą žuvininkystės politiką (BŽP) ar daugiašalį bendradarbiavimą valstybėms narėms žvejybos veiklos stebėsenos srityje dabar keliami didesni reikalavimai.
Komisija šio fakto neturėtų ignoruoti. Reikalaujamų kontrolės priemonių įsigijimas, plėtojimas ir atnaujinimas gali pareikalauti nemažo finansinio indėlio. Todėl svarbu apsvarstyti galimybę finansuoti šią stebėsenos veiklą pasitelkiant finansines priemones, nustatytas galiojančiuose teisės aktuose, pirmiausia reglamente dėl BŽŪP, ir ypač galimybę pakeisti šioje srityje valstybėms narėms tenkančią bendro finansavimo dalį, kuriu šiuo metu sudaro 50 proc.
Franz Obermayr
(DE) Pone pirmininke, metiniame NAFO susitikime priimti Otavoje 1979 m. sausio 1 d. pasirašytos Konvencijos pakeitimai. Svarbu, kad neišleistume iš akiračio pagrindinių tikslų, kurių šiais pakeitimais siekiama - užtikrinti optimalų žuvininkystės išteklių naudojimą ir protingą jų valdymą. Turime vadovautis tvarumo ir ekologiškumo principais, jeigu norime, kad žuvų išteklių pakaktų ir ateities kartoms.
Susitarimais pirmiausia siekiama išsaugoti smulkias vietos žvejybos įmones su jų šeimos verslui būdinga struktūra ir apsaugoti jas nuo neteisėtus metodus taikančių įmonių konkurencijos, taip pat nuo didelių laivynų, kurių laivai žvejoja jūroje naudodami elektroninę įrangą ir giluminės žvejybos tinklus, konkurencijos. Trumpai sakant, norime žuvininkystės pramonės, bet ne tokios, kuri savo neigiamais veiksmais kelia grėsmę smulkioms vietos įmonėms. Turime užtikrinti išteklių apsaugą ir tvarumą, kad ateities kartoms jų pakaktų, ir turime tai padaryti pasitelkdami sutartines priemones.
Maria Damanaki
Komisijos narė. - Pone pirmininke, norėčiau dar kartą padėkoti abiem pranešėjams už puikų darbą. Taip pat norėčiau padėkoti EP nariams už jų pastabas. Suprantu, kad tai labai svarbūs pranešimai. Šie pakeitimai padėtų iš esmės pagerinti padėtį, ypač kontrolės ir mūsų kovos su neteisėta žvejybos veikla srityje.
Sutinku su visais, kad neteisėtos žvejybos problemą turime spręsti, nes ji labai kenkia išteklių tvarumui. Tokia veikla taip pat kelia rimtą pavojų mūsų pakrančių bendruomenėms, nes jeigu nebus užtikrintas išteklių tvarumas, šios bendruomenės neturės ateities. Labai svarbu, kad šios kontrolės sistemos būtų užtikrintos. Pranešimai ir pakeitimai dėl šių sistemų mums gali labai padėti.
Taip pat norėčiau pabrėžti, kad suprantu, jog mums reikia daugiau išteklių - ir galbūt daugiau finansavimo - kad būtų užtikrintas tinkamas šių sistemų įgyvendinimas. Tai nėra lengva užduotis krizės sąlygomis, tačiau pasistengsime padaryti viską, kas įmanoma.
Norėčiau šiek tiek daugiau pakalbėti apie bendro Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimo procedūrą tvirtinant šių regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos sprendimų pakeitimus ir perkeliant juos į mūsų teisę. Pritariu jūsų nuomonei, kad šios regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos labai svarbios mūsų politikai ir kad jų vaidmuo turi būti sustiprintas pasaulio mastu kovojant su neteisėta žvejyba. Taip pat sutinku, kad jeigu mums pavyktų užtikrinti mūsų principų įgyvendinimą pasaulio mastu, žuvininkystės išteklių tvarumas būtų daug geriau apsaugotas.
Be to, labai palankiai vertinu pasiūlymus, kuriais siekiama sustiprinti bendradarbiavimą, ir pasiūlymą dėl tarptautinio žvejybos laivų registro, bet dar daug ką turime padaryti, kad galėtume pasiekti šį etapą.
Jeigu iš tikrųjų norime sustiprinti tarptautinį bendradarbiavimą, turime energingai judėti pirmyn ir skubiai įgyvendinti šių organizacijų priimamus sprendimus. Būtent todėl Komisija prašo, kad jai būtų perduota daugiau galių šioje srityje. Mes gerbiame bendro sprendimo principą ir suprantame, kad dabar turime dirbti naujomis sąlygomis ir kad dabar Taryba ir Parlamentas spręs, kokie įgaliojimai mums gali būti perduoti. Tačiau norėčiau pabrėžti, kad tai ne tik Komisijos problema: kils pavojus tarptautinei ES reputacijai, jeigu vilkinsime šių regioninių organizacijų sprendimų perkėlimą į mūsų teisę. Būtent todėl primygtinai tvirtiname, kad mūsų institucijų įgaliojimai šioje srityje turi būti geriau suderinti.
Sutinku, kad mums reikia pusiausvyros tarp trijų institucijų, bet mūsų atitinkamos valdžios galios turi būti geriau suderintos ir aš esu pasiruošusi aptarti su Parlamentu, kaip šios regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų priemonės galėtų būti veiksmingiau perkeliamos į ES teisę.
Jarosław Leszek Wałęsa
Norėčiau padėkoti visiems kolegoms už šiandienos diskusijas. Matau, kad sutariame. Pokyčiai, susiję su pakeitimais, priimtais persvarstant konvencijas, neabejotinai būtini. Norėčiau padėkoti C. Fragai Estévez, kuri yra mūsų komiteto pirmininkė, bet pirmiausia norėčiau padėkoti jums, pone Komisijos nare. Bendradarbiauti su jumis buvo tikras malonumas. Dėkoju už jūsų žodžius ir patikinimą, nes matau, kad suprantate kintančią Europos institucijų veikimo dinamiką. Nepaisant to, kad mes, Europos Parlamentas, galime tik pritarti konvencijų pakeitimų patvirtinimui, puoselėju viltį, kad dabar bendradarbiavimas ir derybos vyks taip, kaip reikia - sparčiai, skaidriai ir dalykiškai. Dėkoju, pone Komisijos nare, už jūsų žodžius ir tikiuosi tolesnio gero bendradarbiavimo.
Carmen Fraga Estévez
Pone pirmininke, norėčiau pasakyti poniai Komisijos narei, kad tai, kaip buvo sprendžiamas klausimas dėl pastarojo reglamento dėl Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijos (NEAFC), kurį ketiname rytoj priimti, manau, nėra geras pavyzdys, nes įvyko būtent tai, ko norėjome išvengti.
Komisija pateikpasiūlymą pavėluotai, kai jau galiojo nauja procedūrintvarka, pagal kurią konsultacinprocedūra pakeista įprasta teisėkūros procedūra, o tai reiškia, kad visas pasiūlymas turėjo būti pakeistas atsižvelgiant į įprastos teisėkūros procedūros reikalavimus. Pagal šį kompromisą tokių problemų bus išvengta. Naujos redakcijos 48 straipsnyje, kuriame kalbama apie būsimus reglamento pakeitimus, kurių gali reikėti perkeliant į ES teisę įvairias NEAFC rekomendacijas, perdavėme įgaliojimus Europos Komisijai. Su Taryba pasiekėme kompromisą, kad įprasta teisėkūros procedūra bus toliau taikoma tik keliose srityse.
Taigi žengtas svarbus žingsnis pirmyn užtikrinant, kad ateityje šis procesas vyktų sklandžiai, tačiau, pone Komisijos nare, oficialiai čia pažadėjau, kad jeigu ateityje bus nesklandumų, kurie trukdys mums įgyvendinti savo įsipareigojimus, Parlamentas bus pasirengęs persvarstyti procedūrą. Manau, atlikome didelį darbą ir ši gera pradžia yra didelis žingsnis pirmyn. Esame įsitikinę, kad Komisija bus pajėgi įgyvendinti Tarybos ir Parlamento jai suteiktus naujus įgaliojimus.
Dėkoju jums, pone pirmininke ir ponia Komisijos nare. Esu tikra, kad dabar šis procesas vyks daug sklandžiau nei praeityje. Žinoma, būtent jūs, ponia Komisijos nare, turėsite priemones, būtinas siekiant užtikrinti, kad taip ir būtų.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks 2010 m. spalio 19 d., antradienį, 12.30 val.
(Paskelbta kelių minučių pertrauka.)
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Luis Manuel Capoulas Santos
Kaip EP narys iš Portugalijos, šalies, kurioje žuvininkyste verčiamasi nuo seno ir kuriai Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacija ypač svarbi, džiaugiuosi Konvencijos pakeitimais, nes jais siekiama sudaryti geresnes veiklos sąlygas šiai regioninei žuvininkystės valdymo organizacijai.
Restruktūrizacija sujungiant dvi sprendimų priėmimo institucijas į vieną naują organą ir nauja ginčų sprendimo tvarka užtikrinamas spartesnis sprendimų priėmimas organizacijos viduje. Naujose apibrėžtyse nustatytos aiškesnės gairės dėl skirtingų šalių teisių ir pareigų, o tai užtikrins didesnį žvejybos veiklos šioje zonoje skaidrumą.
NAFO ir ES turėtų laikytis iniciatyvios pozicijos kitų susitariančiųjų šalių atžvilgiu ir stengtis išlaikyti gerus santykius su Kanada, taip pat toliau siekti dialogo ir sutarimo su kitomis organizacijos susitariančiosiomis šalimis ir net su pavienėmis valstybėmis narėmis, kurioms ši regioninžuvininkystės valdymo organizacija svarbi.
Nepaisant to, kad pagrindinis vaidmuo tenka partnerystei su mokslininkais, kurių išvadų pagrindu priimami sprendimai, leidžiantys tvariai valdyti jūrų išteklius, ir kad ši partnerystlabai pasiteisino kai kurių rūšių žuvų išteklių atžvilgiu, šie sprendimai turėtų būti priimami labai apgalvotai. Šiais sprendimais turėtų būti siekiama užtikrinti pusiausvyrą, o ši pusiausvyra bus tvari tik tuo atveju, jeigu bus deramai atsižvelgiama į šių sprendimų socialinį ir ekonominį poveikį.
