Syrjäytyneiden väestöryhmien hyväksi toteutettavien asuntokantaa koskevien toimien tukikelpoisuus (keskustelu)  
Puhemies
(CS) Esityslistalla on seuraavana Lambert van Nistelrooij'n aluekehitysvaliokunnan puolesta laatima mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi (EY) N:o .../2009 Euroopan aluekehitysrahastosta annetun asetuksen (EY) N:o 1080/2006 muuttamisesta syrjäytyneiden väestöryhmien hyväksi toteutettavien asuntokantaa koskevien toimien tukikelpoisuuden osalta.
- C7-0095/2009 -
Lambert van Nistelrooij
esittelijä. - (NL) Euroopan parlamentti on varsin dynaaminen; siirrymme kaloista ja CITES-sopimuksesta seuraavaksi ihmisiin, koska heitäkin on kohdeltava vastuullisesti. Olen iloinen, että voimme tänään muuttaa Euroopan aluekehitysrahastoa koskevaa asetusta koko unionin alueella vaikeissa oloissa elävien ja syrjäytyneiden väestöryhmien asumisen osalta.
Olen iloinen myös siitä, että onnistuimme viime viikolla pidetyssä ensimmäisessä käsittelyssä pääsemään yhteisymmärrykseen monista Lissabonin sopimuksesta aiheutuneista oikeudellisista ongelmista. Olemme yhdessä laatineet sanamuodon ensimmäiselle Lissabonin sopimuksen mukaiselle lainsäädännön muutokselle ja samalla ensimmäiselle lainsäädännön muutokselle tämän uuden vaalikauden aikana. Monet muut ehdotukset polkevat paikallaan, mutta tämä ehdotus etenee. Kiitän teitä, hyvät kollegat, myös aiheuttamistanne paineista. Sanoimme yhdessä, että tästä on itse asiassa jo sovittu Nizzan sopimuksessa. Asiassa ei kuitenkaan edistytty tarpeeksi hyvin, ja koska se liittyi muihin aloihin, ei siitä päästy yhteisymmärrykseen Ruotsin puheenjohtajakaudella.
Tänä vuonna kyseessä on myös uusi tilanne, koska vuosi 2010 on köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen teemavuosi eli ylivoimaisesti paras vuosi tämän välineen käyttöönotolle. Olen sen vuoksi yhteistyössä muiden kanssa käyttänyt voimakasta painostusta tämän asian loppuun saattamiseksi, ja ajankohta on mielestäni juuri sopiva.
Olen kuitenkin iloinen myös siitä, että alun perin kaupunkialueiden ongelmaryhmille tarkoitettuja hankkeita voidaan nyt alkaa toteuttaa myös maaseutualueilla. Lisäksi järjestelyä voidaan soveltaa kaikissa Euroopan unionin valtioissa.
Ajatus yhteenkuuluvuudesta käsittää edelleen niin sosiaalisen ja taloudellisen kuin alueellisenkin yhteenkuuluvuuden. Tässä ehdotuksessa sosiaalinen ulottuvuus eli sosiaalinen yhteenkuuluvuus saa tärkeimmän roolin. Olen kuulemismenettelyn aikana myös pystynyt painottamaan tiettyjä asioita, joista haluan vielä muistuttaa teitä. Ne ovat: 1. ulottaminen kaikkiin EU:n valtioihin, Euroopan unionin kaikkiin 27 jäsenvaltioon 2. kestävyyden kriteerit ja 3. entistä yksityiskohtaisempien perusteiden määrittäminen tällaisen rakennushankkeen integroimiselle yhteiskuntaan; monet nykyisen asuntokannan sijaintipaikoista eivät todellisuudessa täytä perusteita, vaan asunnot ovat huonoja asuntoja huonoilla alueilla. Huonoilla alueilla olevien asuntojen saneeraus ei voi olla hyvä ratkaisu. Varojen käyttäminen - ja nyt puhutaan aluerahastoista vuosittain saatavista puolesta miljardista eurosta - ei sinänsä ole oikeutettua, jos valitut asuinpaikat eivät ole hyviä, joten on siis määritettävä yksityiskohtaisemmat perusteet.
Tämä ei tietenkään ratkaise yhdeksän miljoonan romanin ongelmaa. Asunnot ovat silti välttämättömiä, aineelliset tekijät ovat tärkeitä ja jäsenvaltiot voivat nyt ryhtyä toimiin. Pyydän Euroopan komissiota, toimikautensa päättävää komission jäsentä, vastaamaan kysymykseen siitä, saako parlamentti yksityiskohtaisempia tietoja paketin täytäntöönpanosta ja osallistuko parlamentti siihen.
Olin aiemmissa tehtävissäni vastuussa muun muassa Alankomaiden asuntovaunuongelmasta ja näin, miten vaikeaa asian käsitteleminen oli. Olen vieraillut Romaniassa ja muissa Itä-Euroopan maissa ja monet siellä näkemistäni asioista olivat minulle tuttuja. Mielestäni on erittäin hyvä, että pystymme nyt tekemään tämän päätöksen. Ilman hyviä asuntoja, hyviä asuinpaikkoja ja täydentävää sosiaalipolitiikkaa, koulutusta ja työnsaantimahdollisuuksia emme voi saavuttaa tuloksia. Olen hyvin iloinen saavutuksestamme ja kiitän kaikkia viime kuukausien hyvästä yhteistyöstä.
Paweł Samecki
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, ehdotus, josta keskustelemme tänään on konkreettinen merkki siitä, että kaikki EU:n toimielimet ovat sitoutuneet edistämään syrjäytyneimpien ja heikoimmassa asemassa olevien väestöryhmien integroitumista valtaväestöön. Ehdotus vastaa parlamentin ja neuvoston pyyntöä, ja siinä vahvistetaan, että rakennerahastoilla on tärkeä tehtävä. Ne eivät ainoastaan osallistu rahoitukseen vaan edistävät myös yhdennettyä lähestymistapaa syrjäytyneiden väestöryhmien yhteiskunnallisten ja taloudellisten olojen parantamisessa.
Ehdotuksen kohteena on erityisesti romaniväestö, johon kuuluu Euroopassa noin 10 miljoonaa ihmistä. Romaniväestön osallistamista koskevien yhteisten perusperiaatteiden mukaisesti ehdotuksessa ei suljeta pois muita syrjäytyneitä ryhmiä, jotka elävät samanlaisissa sosioekonomisissa olosuhteissa.
Tällä kompromissiehdotuksella ulotetaan syrjäytyneiden väestöryhmien asuntokantaa koskevat toimet kaikkiin 27 jäsenvaltioon, eikä ainoastaan EU-12-maihin, kuten komissio alun perin ehdotti. Nykyistä 7 artiklaa sovelletaan yksinomaan kaupunkialueiden asuntokantaa koskeviin toimiin, mutta muutosehdotuksen mukaan asuntokantaa koskevat toimet sallittaisiin myös maaseutualueilla. On perusteltua laajentaa asetuksen soveltamisalaa, koska suurin osa EU-12-maiden romaniväestöstä asuu maaseutu-, eikä kaupunkialueilla.
Ehdotetun asetusmuutoksen mukaan tukikelpoisia toimia ovat sekä olemassa olevan asuntokannan peruskorjaus että uusien talojen rakentaminen. Erittäin heikkolaatuisten talojen peruskorjaus voi itse asiassa johtaa julkisten varojen tuhlaamiseen. Ehdotuksesta käydyn keskustelun aikana aluekehitysvaliokunta pyysi, että asetuksessa viitattaisiin nimenomaisesti toimiin joilla poistetaan eriytymistä. Ehdotuksen johdanto-osan 6 kappale sisältää nyt tällaiset eriytymisen poistamiseksi tehtävät toimet esimerkkinä toimista, jotka pitäisi toteuttaa asuntokantaa koskevien toimien yhteydessä. Eristäytyneillä alueilla asuminen merkitsee todellakin turvattomuutta, koulutukseen pääsyn ja työnsaannin vaikeutumista sekä alttiutta väkivallalle ja rikoksille. Tavoitteenamme ei todellakaan ole luoda uusia syrjäytyneitä alueita, vaikka niiden talot olisivatkin asumiskelpoisia ja EAKR:sta tuettavia.
Tiedämme, että monet jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön romaniyhteisöjen yhteiskuntaan sopeuttamista koskevia politiikkoja, joissa painotetaan erityisesti asumista. Näiden politiikkojen toteuttaminen ei ole helppo tehtävä. Rakennerahastot voivat osallistua näihin pyrkimyksiin tukemalla asuntokannan lisäksi erityisesti näiden väestöryhmien tuotantovalmiuksien parantamiseen tähtääviä toimia, kuten muun muassa pk-yrityksiin, naisiin ja yrittäjyyttä koskeviin aloitteisiin liittyviä toimia.
Haluaisin tässä yhteydessä korostaa, että koheesiopolitiikan tärkein tavoite on lähentää alueellisia talouksia vahvistamalla tuotantovalmiuksia.
Kuten varmasti tiedätte, uuteen asetukseen liitetään komission - ja myös useimpien jäsenvaltioiden - lausunto, jossa todetaan, että on poikkeuksellista rahoittaa koko Euroopan unionin alueella syrjäytyneiden väestöryhmien hyväksi toteutettavia asuntokantaa koskevia toimia EAKR:sta. Tätä poikkeusta ei missään tapauksessa saisi katsoa yleiseksi koheesiopolitiikan avaamiseksi asuntokantaa koskevien toimien rahoittamiselle.
Haluaisin nyt viitata aluekehitysvaliokunnan ehdotukseen komiteamenettelyä koskevan uuden johdanto-osan kappaleen lisäämisestä tekstiin. Muistuttaisin tässä yhteydessä, että kolmen toimielimen välillä on periaatteessa jo löydetty horisontaalinen ratkaisu komiteamenettelyä koskevien siirtymäsäännösten osalta. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklan täytäntöönpanosta annetun Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission lausuman tavoitteena on välttää toimielinten välisen keskustelun avaamista jokaisesta yksittäisestä asiakirjasta siirtymäkaudella ennen uuden komiteamenettelyä koskevan asetuksen voimaantuloa. Komission mielestä johdanto-osan kappaleen lisääminen on valitettavaa, mutta ei näin ollen estä lainsäädäntövallan käyttäjien välistä sopimukseen pääsemistä ensimmäisessä käsittelyssä.
Odotan kiinnostuneena keskustelua.
Jan Olbrycht
Arvoisa puhemies, haluaisin korostaa, että tänään käsiteltävä muutosasetus on tärkeä kahdesta syystä. Yhtäältä siinä puututaan suoraan syrjäytyneiden väestöryhmien ongelmiin, vaikka syrjäytyneiden väestöryhmien käsitettä ei ole määritelty kovinkaan hyvin. Toisaalta sillä kuitenkin otetaan käyttöön talouden kannalta erittäin tärkeä asia. Tarkoitan mahdollisuutta saada Euroopan aluekehitysrahastosta rahoitusta asuntojen rakentamiseen, mikä aiheutti hyvin vakavia kiistoja Euroopan parlamentin viime vaalikaudella. Tämä on epäilemättä melko yllättävä seuraus kriisistä - vuosia sitten parlamentin jäsenten esittämät perustelut nimittäin hylättiin, ja varojen käyttäminen asuntoihin hyväksyttiin vain uusien jäsenvaltioiden osalta. Nyt, kun taloudellinen ja rahoituksellinen tilanne on muuttunut, varojen käyttäminen asuntoihin hyväksytään tässä hyvin poikkeuksellisessa tapauksessa. Tämä käynnissä oleva kokeilu on mielestäni erittäin myönteinen asia, ja sitä olisikin jatkettava. Asuntokantaan myönnettävän rahoituksen olisi kuuluttava koheesiopolitiikkaan niin nyt kuin tulevaisuudessakin.
Georgios Stavrakakis
Arvoisa puhemies, haluaisin aluksi kiittää esittelijä Lambert van Nistelrooij'ta, joka onnistui viime kolmikantakokouksessa sinnikkyytensä ja kärsivällisyytensä ansiosta varmistamaan, että tästä tärkeästä mietinnöstä keskustellaan tänään ja äänestetään huomenna ja ettemme tuhlaa kallista aikaa lykkäämällä sitä maaliskuuhun.
Mietintö on äärimmäisen tärkeä, koska sen mukaan syrjäytyneiden väestöryhmien hyväksi toteutettavien asuntokantaa koskevien toimien tukikelpoisuudesta annettavan asetuksen soveltamisala ulotetaan käsittämään koko Euroopan unioni, eikä vain uusia jäsenvaltioita, kuten Euroopan komission alkuperäisessä ehdotuksessa.
Sekä poliittisen ryhmäni että valiokuntamme mielestä oli mahdoton ajatus, ettei tämän asetuksen soveltamisalaa ulotettaisi kattamaan vanhoja jäsenvaltioita. Onhan yleisesti tiedossa, että syrjäytyneiden sosiaalisten ryhmien, erityisesti romanien, asumisongelmat ovat vakava asia, jolla on sosiaalisia seurauksia kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa.
Uskomme, että mietintö ja asuntokantaa koskevien toimien soveltamisalan ulottaminen kattamaan koko Euroopan unioni vahvistaa yhteenkuuluvuutta kaikkien alueiden välillä, kun alueita ei jaotella uusiin tai vanhoihin jäsenvaltoihin kuuluviksi. Näin annetaan selvä viesti siitä, että yhteisön rahoitus perustuu sosiaalisten ongelmien torjumisen periaatteeseen riippumatta siitä, millä unionin alueella ongelmat syntyvät.
Karima Delli
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, vuosi 2010 on köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen teemavuosi, ja hyväksymme tätä taustaa vasten toivoakseni jäsen van Nistelrooij'n mietinnön, joka on tärkeä edistysaskel heikossa asemassa olevien väestöryhmien elinolojen parantamisessa. Mietinnön perusteella asuntojen peruskorjaaminen ja rakentaminen sekä energiaköyhyyden torjunta voivat saada EU:n tukea EAKR:n kautta.
Tätä Euroopan neuvoston tukemaa ehdotusta ovat jo pitkään odottaneet kaikki ne, jotka kampanjoivat syrjäytyneiden väestöryhmien ja erityisesti romanien integroitumisoikeuksien kunnioittamisen puolesta.
Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän puolesta olen tyytyväinen siihen, että unioni tekee mittavia investointeja heikoimmassa asemassa olevien väestöryhmien asuntokannan parantamiseen. Emme kuitenkaan saa pysähtyä nyt, kun olemme päässeet hyvään alkuun. Seuraamme hyvin valppaasti näiden varojen todellista käyttöä, koska se ei saa pahentaa syrjäytyneiden väestöryhmien syrjäytymistä.
Kaupunkialueilla toteutetuista peruskorjaushankkeista on lukuisia esimerkkejä. Niihin kuuluvat Barcelonan kaupungin keskustan kunnostaminen ja historiallisten keskustojen entisöinti uusissa jäsenvaltioissa, jotka ovat hyötyneet huomattavasti vuokrien räjähdysmäisen kasvun aiheuttamasta kiinteistökeinottelusta. Tästä taas on ollut seurauksena, että heikoimmassa asemassa olevat perheet ovat joutuneet muuttamaan pois kaupunkien keskustoista.
Näiden ihmisten on ehdottomasti saatava asianmukaista sosiaalitukea ja oikeus kaikkiin julkisiin palveluihin, kuten koulutus, terveydenhuolto ja julkinen liikenne. Valiokuntakäsittelyn aikana tekemämme ehdotuksen mukaan heidän on lisäksi saatava riittävästi resursseja, joilla turvataan heidän pysymisensä nykyisissä asuinympäristöissä, jotta ne eivät keskiluokkaistuisi.
Parlamentin on arvioitava toteutetut hankkeet, ennen kuin tästä rahoituksesta tehdään uusi päätös vuonna 2013. Parlamentin on myös osallistuttava tulevan kelpoisuusperusteita koskevan asetuksen laatimiseen, erityisesti avoimuuden osalta. Tällä varmistetaan, että kaikki heikossa asemassa olevat väestöryhmät todellakin saavat kyseiset varat ja että näille ryhmille taataan ihmisarvoinen elämä pitkällä aikavälillä.
Oldřich Vlasák
ECR-ryhmän puolesta. - (CS) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, tiedämme omasta kokemuksestamme millaisia getot ja slummit ovat. Niissä elävät ihmiset saavat surkeaa palkkaa, ovat usein työttömiä tai riippuvaisia sosiaaliavustuksista. He eivät maksa vuokria, sähkölaskuja ja vesilaskuja ajoissa. Näiden alueiden kaduille ja takapihoille on usein levitetty roskaa. Kaikki yhteisomistuksessa tai vailla omistajaa olevat rakennukset ränsistyvät pahasti. Tiedämme omasta kokemuksestamme, että niissä asuu sosiaalisesti syrjäytyneitä ryhmiä. Niihin saattaa kuulua vain muutamia perheitä tai yksittäisiä ihmisiä yhdessä kerrostalossa tai ne voivat käsittää kokonaisen tuhansien asukkaiden asuinalueen. Ne voivat sijaita kaupungin keskustassa, esikaupungeissa tai jopa kokonaan asutusalueiden ulkopuolella.
Siksi on hyvä, että ehdotetussa muutosasetuksesa otetaan EU:n rahoituksen piiriin myös syrjäytyneiden ryhmien asuntokanta ja mahdollistetaan määrärahojen käyttäminen kaupunkien lisäksi myös maaseutualueilla joko nykyisen asuntokannan korjaamiseen tai uusien talojen rakentamiseen. Uskon kuitenkin vakaasti, ettei gettojen ongelmia ratkaista yksinomaan aineellisilla infrastruktuuriin tehtävillä investoinneilla. Jos jokin alue kunnostetaan nyt siivoamalla roskat, korjaamalla rakennusten julkisivut, kunnostamalla sisäänkäynnit ja maalaamalla rakennukset ei voida taata, ettei alue näytä muutaman vuoden kuluttua samalta kuin tänään. Gettoon eivät kuulu vain ympäristö ja rakennukset, vaan myös siellä asuvat ihmiset. Meidän olisi sen vuoksi tulevaisuudessa löydettävä keinoja, joilla nämä investoinnit yhdistetään paikan päällä tehtävään sosiaalityöhön, joilla getoissa asuville annetaan tukea työnsaantiin ja joilla löydetään erityisesti nuorille ulospääsy yhteiskunnallisen köyhyyden noidankehästä. Tämä on ainoa tapa muuttaa getot ja slummit kaupunkiemme kelvollisiksi osiksi.
David Campbell Bannerman
Arvoisa puhemies, tämän asuntokantaa koskevan päätöslauselman tarkistuksessa 1 ehdotetaan Euroopan aluekehitysrahaston käytön ulottamista unioniin vuonna 2004 liittyneiden jäsenvaltioiden lisäksi kaikkiin muihinkin jäsenvaltioihin. Tämä asia on siis tärkeä Yhdistyneen kuningaskunnan kannalta.
Päätöslauselmasta käy ilmi, että romanit ovat suurin mietinnön perusteella tukea saava syrjäytynyt väestöryhmä ja heidän lisäkseen tukea saavat muut samanlaisissa sosioekonomisissa olosuhteissa elävät ryhmät.
Euroopan koheesiopolitiikan kokonaisbudjetti on huikeat 347 miljardia euroa seitsemän vuoden aikana, mikä on enemmän kuin monilla kansantalouksilla.
Vaalipiirini East Anglian asukkaat ovat jo nyt hyvin huolissaan liikkuvan väestön ja romaniyhteisöjen määrästä, erityisesti Essexissä. He ovat vihaisia, jos jokin näistä toimenpiteistä lisää EU:hun suuntautuvaa suurta muuttoliikettä.
Yhdistyneen kuningaskunnan väestö on lisääntynyt kolmella ja puolella miljoonalla, mikä vastaa puolta Lontoon asukasluvusta, 12 viime vuoden aikana eli sen jälkeen, kun työväenpuolueen muodostama hallitus sai vallan vuonna 1997. Kun otetaan huomioon, että lähes yhdeksän kymmenestä eli 86 prosenttia Yhdistyneen kuningaskunnan 30 seuraavan vuoden aikana tarvitsemista uusista asunnoista rakennetaan maahanmuuton vuoksi, tällainen ehdotus näyttää taas uudelta Yhdistyneen kuningaskunnan maahanmuuttoa kasvattavalta sillanpääasemalta. Meillä ei ole tilaa. Tässä on kyse tilasta eikä rodusta.
Lupien ja viisumien avulla valvottava maahanmuutto on hyvä asia, mutta valvomattomana maahanmuutto on huono asia, koska se johtaa nopeasti ääri-ilmiöihin, joita kukaan meistä ei halua.
Franz Obermayr
(DE) Arvoisa puhemies, erityisen vaikeista sosioekonomisista olosuhteista kärsivien kotitalouksien hyväksi toteutettavien asuntokantaa koskevien toimien tukeminen on sinänsä erittäin hyvä idea. Erittäin myönteistä on myös se, että hyödyn on määrä jakautua tasaisesti kaupunki- ja maaseutualueiden kesken. Tukea ei kuitenkaan missään nimessä saa kohdistaa vain tietyille jäsenvaltioille ja yhteisöille eikä suosia selkeästi tiettyjä ryhmiä. Se olisi räikeää muiden ryhmien syrjimistä. Tässä mietinnössä kuitenkin tehdään juuri niin. Siinä keskitytään erityisesti romaneihin ja myös laillisiin maahanmuuttajiin.
Syrjäytymistä olisi sitä paitsi aina torjuttava kahdenvälisesti - toisena osapuolena olisi oltava julkisten viranomaisten ja toisena asianomaisten ryhmien, joiden olisi toimittava aktiivisesti oman integroitumisensa hyväksi. Meidän on myös arvioitava hyvin tarkasti, kuinka kannattavia kaikki nämä toimenpiteet ovat, emmekä missään tapauksessa saa hyväksyä etnisin perustein tapahtuvaa suosimista.
Lívia Járóka
(HU) Pidän Euroopan aluekehitysrahastoa koskevia muutoksia varsin myönteisinä ja haluan kiittää kollegaani van Nistelrooij'ta hänen mietinnöstään. EAKR:sta tuetaan useita ohjelmia, joilla voitaisiin merkittävästi parantaa ja joilla jo parannetaankin Euroopan suurimman ja syrjäytyneimmän vähemmistön, romanien, elinoloja unohtamatta kuitenkaan vastaavissa sosiaalisia ja taloudellisissa oloissa eläviä muita ryhmiä.
On jo pitkään pyritty siihen, etteivät asuntoja koskevat järjestelyt kattaisi yksinomaan kaupunkeja vaan että ne ulotettaisiin myös uusien asuntojen rakentamiseen. Lisäksi tavoitteena on ollut, että myös vanhat jäsenvaltiot voisivat käyttää näitä tukimuotoja, koska tästä ongelmasta kärsii koko Eurooppa. Alueen keskiarvoon verrattuna huomattavan alikehittyneet ja gettoutuneet alueet haittaavat koko Euroopan kehitystä. Varsin suuri osa romaneista asuu kaikkialla Euroopassa epäsuotuisilla alueilla, joiden kehittämiseen käytetään huomattava määrä tukea.
Nyt tarvitaan pikaisia yhteisiä toimia. Meidän on sen vuoksi harkittava huolellisesti, pitäisikö osa määrärahoista korvamerkitä Euroopan unionin tasolla yksinomaan eräiden 1-tason paikallisten tilastoyksikköjen saattamiseen ajan tasalle. On tärkeää sisällyttää tähän asetukseen yhdennetty lähestymistapa, jolla varmistetaan, että järjestelyt toteutetaan laajemmissa ja monitahoisemmissa puitteissa, joissa otetaan huomioon muun muassa myös koulutus, taloudellinen toiminta ja julkiset palvelut. Euroopan parlamentin hyväksymien kantojen mukaan tarvitaan monitahoinen yhteisön toimintasuunnitelma, joka ylittää puolueiden ja suhdanteiden rajat. Kun sille annetaan asianmukaiset taloudelliset resurssit ja lainvoima, sen avulla voidaan saavuttaa huomattavaa parannusta kaikissa sosiaalisen syrjäytymisen todellista laajuutta kuvaavissa Laekenin indikaattoreissa.
Monika Smolková
(SK) Aluepolitiikan tavoitteena on poistaa taloudelliset ja sosiaaliset erot. EU:ssa on 27 jäsenvaltiota, jotka ovat jakautuneet 271 alueeseen. Yhdellä alueella neljästä asukaskohtainen BKT on 75 prosenttia pienempi kuin EU:n 27 jäsenvaltion keskiarvo. Tämä on huolestuttava luku.
Euroopan aluepolitiikka tuottaa lisäarvoa toimenpiteillä, jotka toteutetaan suoraan kentällä. Se osallistuu alueiden, kaupunkien ja kylien sekä niiden asukkaiden hyväksi toteutettavien erityishankkeiden rahoittamiseen. Varsin myönteinen kehitysaskel otettiin viime vuonna, kun Euroopan parlamentti muutti Euroopan aluekehitysrahastoa koskevia sääntöjä niin, että kaikki jäsenvaltiot pystyivät saamaan siitä rahoitusta rakennusten energiankulutuksen vähentämiseen.
Jo nyt on saatu konkreettisia hyviä tuloksia. Rakennuksia on eristetty monissa kaupungeissa, mutta ei myöskään saa unohtaa samalla saavutettuja esteettisiä arvoja, elämänlaatua ja elinkustannusten vähentämistä. Olen kotoisin Itä-Slovakiasta, joka on yksi huomattavasti EU:n keskiarvon alapuolella olevista alueista. Olen sen vuoksi tyytyväinen uuteen asetusehdotukseen, jonka tavoitteena on laajentaa syrjäytyneiden ryhmien hyväksi toteutettavien asuntokantaa koskevien toimien tukikelpoisuutta.
Monet ihmisryhmät elävät 2000-luvulla ala-arvoisissa oloissa. Heidän sosiaalinen asemansa on sellainen, etteivät he voi hankkia parempia asuntoja itselleen ja lapsilleen. Ehdotetun asetuksen ansiosta paikallisviranomaiset pystyvät integroimaan nämä asukasryhmät valtaväestöön. Pidän tätä ehdotusta myönteisenä ja tuen sitä yhdessä slovakialaisten kollegojeni ja S&D-ryhmän kanssa.
Trevor Colman
(EN) Arvoisa puhemies, ongelma, joka tällä Euroopan alukehityskehitysrahastoa koskevalla mietinnöllä ja sen tarkistuksilla väitteiden mukaan pyritään ratkaisemaan, on kodittomien, tai kuten heitä mietinnössä nimitetään, syrjäytyneiden väestöryhmien. EU:n ratkaisuna on syytää miljoonia euroja tuhansien talojen peruskorjaamiseen ja rakentamiseen.
Tämä mietintö koski alun perin asuntojen rahoittamista EU:hun 1. toukokuuta 2004 tai sen jälkeen liittyneissä jäsenvaltioissa. Nyt varoja on määrä maksaa kaikille jäsenvaltioille. South-West Observatoryn laatiman Englannin lounaisia kreivikuntia koskevan vuoden 2007 raportin mukaan alueen väkiluku on kasvanut nopeasti yksinomaan maahanmuuton vuoksi. Huolimatta siitä, että kansalaisten vastustus tätä kehitystä kohtaan on vahva ja voimistuu entisestään ja että monet ehdotetut rakennuspaikat ovat soveltumattomia, EU:n talonrakennusohjelma porskuttaa täydellä teholla eteenpäin Yhdistyneessä kuningaskunnassa vähät välittäen demokraattisista menettelyistä.
South-West Leaders' Council on nyt ottanut vastuun suunnittelusta ja suunnitelmien hyväksymisestä. Tämä on klassinen EU:ta koskeva esimerkki lakisääteisten valtuuksien antamisesta elimelle, joka ei ole lakisääteinen. Yleinen mieliala Yhdistyneessä kuningaskunnassa on kasvava tyrmistys. Rajoittamaton, valvomaton maahanmuutto ruokkii kansalaisten vihaa. Rahoituksen antaminen talojen rakentamiseen Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja entistä suurempien maahanmuuttajamäärien houkutteleminen rannikoillemme vain pahentaa jo nyt epävakaata tilannetta.
Jos tämä mietintö kattaa muutkin kuin alun perin suunnitellut valtiot, jotka ovat liittyneet EU:hun 1. toukokuuta 2004 ja sen jälkeen, elämä Yhdistyneessä kuningaskunnassa muuttuu huomattavasti erityisesti maaseutualueilla, mikä herättää suurta närkästystä Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisissa.
Iosif Matula
(RO) Pidän esiteltyä mietintöä myönteisenä ja kiitän jäsen van Nistelrooij'ta tavasta, jolla hän on käsitellyt sitä ja viimeistellyt sen. Olen sitä mieltä, että EAKR-asetusta on muutettava siten, että siinä sallittaisiin valtioille tämän rahoituksen käyttäminen syrjäytyneiden väestöryhmien asuntojen kunnostamiseen ja rakentamiseen. Kansallisten ja paikallisten viranomaisten toimien tavoitteena on oltava näiden väestöryhmien kestävä sosiaalinen osallisuus sekä kaupungeissa että maaseutualueilla.
Olen tyytyväinen siihen, että kaikki Euroopan unionin jäsenvaltiot on otettava romanien väestöryhmän tukemiseen tarkoitettujen keskitettyjen toimien piiriin. Romanithan ovat Euroopan suurin syrjäytynyt väestöryhmä, joka lisäksi liikkuu huomattavan paljon rajojen yli unionin alueella. Meidän on kuitenkin otettava huomioon myös muiden väestöryhmien, erityisesti laillisten maahanmuuttajien sekä muissa EU:n jäsenvaltioissa työskentelevien tilapäistyöntekijöiden tarpeet. Näin ollen on hyvä ajatus sallia EAKR-varojen käyttö asuntokantaan kaikissa EU:n jäsenvaltioissa.
Uskon tämän ohjelman onnistumiseen ja toivon, että aloitamme seuraavaksi uuden vaiheen syrjäytyneisiin väestöryhmiin kuuluvien perheiden tukemisessa tarjoamalla asianmukaisia palveluja ja auttamalla heitä löytämään työtä ja pysymään työpaikassaan erityisesti nykyisen kriisin aikana. Tuen tätä mietintöä, koska siinä annetaan myös Romanialle mahdollisuus käyttää rahoitusta, jonka tavoitteena on syrjäytyneiden väestöryhmien, romanit mukaan luettuna, sosiaalinen osallistaminen sekä kaupunki- että maaseutualueilla.
Luís Paulo Alves
Tämän EAKR:aa koskevan mietinnön tavoitteena on laajentaa EU:n jäsenvaltioiden syrjäytyneiden väestöryhmien hyväksi toteutettavien asuntokantaa koskevien toimien tukikelpoisuutta. Tähän asti tuen piirissä olivat vain uusien jäsenvaltioiden kaupunkialueilla elävät syrjäytyneet väestöryhmät. Koska useimmat tämäntyyppisistä väestöryhmistä elävät maaseutualueilla ja suojissa, ne eivät siis ole voineet hyötyä tästä heikkolaatuisen asuntokannan korvaamiseen tarkoitetusta tuesta.
Kyse on viime kädessä siitä, että paikataan puutteita ja annetaan jäsenvaltioille ja niiden alueille paremmat mahdollisuudet näiden väestöryhmien erityisongelmien vähentämiseen.
Olen tyytyväinen myös siihen, että tässä mietinnössä kohdellaan kaikkia jäsenvaltioita yhdenvertaisesti, koska tuen ja integroitumisen tarpeessa olevat syrjäytyneet väestöryhmät ansaitsevat huomiota riippumatta siitä, missä jäsenvaltiossa ne ovat.
Jos tämä köyhyyden torjumisen ja ihmisarvon takaamisen kannalta tärkeä mietintö hyväksytään ensimmäisessä käsittelyssä, se voidaan myös panna nopeasti täytäntöön talouden elvytyssuunnitelman puitteissa. Näin voitaisiin reagoida pikaisesti meitä koettelevaan kriisiin.
Sophie Briard Auconie
(FR) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, Euroopan koheesiopolitiikka on luotu antamaan todellisia vastauksia Euroopan muiden politiikkojen asettamiin kysymyksiin merkittävien taloudellisten resurssien avulla. Se oli tarkoitettu erityisesti auttamaan heikoimmassa asemassa olevia jäsenvaltioita selviytymään kilpailusta sisämarkkinoilla.
Nykyään sen tärkein tehtävä on löytää ratkaisuja haasteisiin, jotka aiheutuvat rajojen avautumisesta ja henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta. Viimeksi mainitut ovat erittäin hyviä asioita mutta saattavat johtaa väliaikaisiin ongelmiin. Romanien elinoloja koskeva kysymys liittyy rajojen avaamista koskevaan kysymykseen. Se on mitä suurimmassa määrin eurooppalainen kysymys. Siksi on perusteltua, että kaikkien jäsenvaltioiden olisi voitava käyttää Euroopan aluekehitysrahastoa, EAKR:aa, asuntojen rakentamiseen romaneille ja siten varmistaa eurooppalaisten välinen aito solidaarisuus.
Olen esittänyt aluekehitysvaliokunnassa useita tarkistuksia, joissa olen pyytänyt tämän toimenpiteen ulottamista kaikkiin Euroopan unionin jäsenvaltioihin. Olen iloinen siitä, että tämä idea on hyväksytty ja annan täyden tukeni tälle tarkistetulle tekstille.
Kun asuntokantaa koskevien toimien tukikelpoisuutta nyt laajennetaan EAKR:sta yhteisrahoitettavien kustannusten osalta, meidän olisi mielestäni harkittava muita mahdollisia sekä keskipitkän että pitkän aikavälin kehittämistarpeita, jotka liittyvät tukikelpoisuuteen tai rahoituksen korvamerkitsemiseen tietyille strategisille tavoitteille.
Kinga Göncz
(HU) Minäkin suhtaudun myönteisesti EAKR-asetuksen muuttamiseen ja uskon, että tuloksena on konkreettinen väline, jonka avulla voidaan löytää aidosti Euroopan laajuisia ratkaisuja romaniyhteisöjen tilanteen parantamiseksi, vaikka tätä välinettä ei olekaan tarkoitettu ainoastaan romaniyhteisöjen vaan myös muiden syrjäytyneiden väestöryhmien tueksi.
Haluaisin sanoa maahanmuutosta puhuneille kollegoille, että maahanmuutto vähenee erojen pienentymisen ja elinolojen paranemisen myötä. Olen sitä mieltä, että näin käy tässäkin tilanteessa.
Haluaisin mainita muutamia näkökohtia, jotka asetuksessa ja sen täytäntöönpanossa on joka tapauksessa otettava huomioon. On hyvin tärkeää, että näitä varoja voitaisiin käyttää kaupunkialueiden lisäksi myös maaseutualueilla asuntotarjonnan lisäämiseen asuntoja peruskorjaamalla ja uusia taloja rakentamalla. Lisäksi olisi tärkeää ottaa yhdeksi päätavoitteeksi eriytymisen vähentäminen ja käyttää yhdennettyä lähestymistapaa, ja niiden rinnalla olisi toteutettava koulutus- ja työllisyysohjelmia siten, että päästään kestävään ja pysyvään ratkaisuun. Haluaisin vielä lisätä, että yksi puheenjohtajakolmikon tärkeimmistä tavoitteista on romanien tilanteen parantaminen. Espanjan puheenjohtajakaudella edistytään jo merkittävästi tässä asiassa, ja Unkari aikoo jatkaa samalla tavalla omalla puheenjohtajakaudellaan.
Seán Kelly
(EN) Arvoisa puhemies, haluaisin aluksi kiittää kollegaani, jäsen van Nisterooij'ta, hänen ahkeruudestaan ja hänen näyttämästään esimerkistä tällä hyvin tärkeällä alalla.
Uskon, että monien ihmisten unelmana on omistaa talo. Mieleeni muistuvatkin eräältä irlantilaiselta runoilijalta kauan sitten kuulemani runon ensimmäiset säkeet. Se kuului näin: "Oi kun olis pieni tupa! Minun olis liedet, hellat, tuolit vaan! Kaappi kiiltoastioita täytenänsä, seinä peitossa turpehen!"
Uskon, että autamme täällä tänään monia Euroopan unionin alueella ja erityisesti romaniyhteisöissä olevia ihmisiä tekemään unelmastaan totta.
On korostettu, että rahoitus olisi ulotettava muihin syrjäytyneisiin ryhmiin. Olemme keskustelleet tästä asiasta ja puollamme sitä. Mielessäni on erityisesti oma kotiseutuni, Limerickin alue, joka on kärsinyt huomattavasti huumekaupasta ja siihen liittyvästä väkivallasta, joita esiintyy esimerkiksi Myrossissa ja Southillissa. Nyt tarvitaan mittavia elvytystoimia näiden järkyttävien tilanteiden helpottamiseksi.
Nämä ehdotukset antavat mahdollisuuksia elvyttämiseen ja samalla uutta potkua rakennusalalle, joka on koko Euroopan unionissa kärsinyt huomattavasti talouden taantumasta.
Toimimme siis juuri oikeaan aikaan, mistä voi olla syrjäytyneimmille niin suurta hyötyä, että he kaikki voivat odottaa saavansa talon, liedet, hellat, tuolit ja kiiltoastiat.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Syrjäytyneiden väestöryhmien hyväksi toteutettavien EAKR:sta rahoitettavien asuntokantaa koskevien toimien tukikelpoisuus auttaa jäsenvaltioita parantamaan EU:n varojen käyttöastetta. Tätä tukikelpoisuutta olisi mielestäni sovellettava kaikkiin jäsenvaltioihin.
Asetusta (EY) N:o 1080/2006 muutettiin hiljattain ulottamalla asuntojen energiatehokkuuden parantamisen tukikelpoisuus koskemaan kaikkia jäsenvaltioita. Uudessa tekstissä rahoitusosuudeksi säädetään 4 prosenttia. Tekstin yhdenmukaisuuden vuoksi ja byrokratian vähentämiseksi olisi voinut olla hyvä säilyttää osuus ennallaan.
Uusissa säännöksissä säädetään tarpeesta edistää kaupunkikehitystoimia alueilla, joita uhkaa asuntokannan rappeutuminen ja sosiaalinen syrjäytyminen, sekä toimia syrjäytyneiden väestöryhmien hyväksi. Tämä koskee myös alueita, jotka ovat kärsineet katastrofeista, kuten tulvista tai maanjäristyksistä. Arvoisa puhemies, haluaisin lopuksi kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita yhdistämään voimansa ja käyttämään vuoden 2010 toimintaohjelmien tarkistamiseen, jotta voidaan parantaa EU:n varojen käyttöastetta ja yhteiskunnan tukemaa asuntokantaa.
Jan Březina
(CS) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, on yleisesti tiedossa, että nykyisen talouskriisin seurauksista joutuvat pahimmin kärsimään sosiaalisesti heikossa asemassa olevat kansalaisryhmät. Suhtaudun siksi myönteisesti siihen, että EU pyrkii löytämään keinoja näiden ihmisten auttamiseksi. Euroopan aluekehitysrahastosta voidaan jo nyt antaa tukea kaupungeissa asuvia syrjäytyneitä ryhmiä koskeville toimille, mutta maaseutualueet ovat tähän asti käytännössä jääneet tämäntyyppisten toimien ulkopuolelle ja niiden on ollut tyydyttävä taloudellisesti heikomman maaseudun kehittämisen maatalousrahaston tukiin. Uskon vakaasti, että tämä rahoituksen epätasapaino on korjattava. On tärkeää, ettei hyväksyttyjä menoja rajoiteta kattamaan nykyisten rakennusten korvaamista uusilla ja että niihin kuuluvat myös nykyisten asuinrakennusten peruskorjaamisesta aiheutuvat menot. Näin laajennettaisiin huomattavasti mahdollisten toimien valikoimaa ja parannettaisiin toimenpiteiden tuloksellisuutta.
Näiden ryhmien asuntotilanne on erityisesti uusissa jäsenvaltioissa usein heikko, ja ratkaisut edellyttävät julkisten elinten välittömiä ja päättäväisiä toimia. EU:n rakennerahastoille on avautumassa laajat mahdollisuudet täydentää tehokkaalla tavalla kansallisia varoja, jotka eivät yksinään riitä tilanteen perustavanlaatuiseen parantamiseen.
Kannatan täysin nimenomaista viittaamista romaniväestöön suurimpana sosiaalisesti syrjäytyneenä ryhmänä. Samalla tuen näkemystä, jonka mukaan romaneja koskevissa toimissa ei saisi sulkea pois muita ihmisiä, jotka elävät samanlaisissa sosiaalisissa ja taloudellisissa olosuhteissa.
Zigmantas Balčytis
(LT) Ihmisillä on kaikkialla Euroopan unionissa ongelmia asuntojensa peruskorjaamisessa, mutta tilanne on erityisen monimutkainen Euroopan unionin uusissa jäsenvaltioissa. Uusia jäsenvaltioita yhdistää se, että niiden kaikkien perintönä on heikkolaatuisia kerrostaloja, joiden ylläpito on erittäin kallista ja joiden peruskorjaus joko edistynyt erittäin hitaasti tai ei ole vielä edes alkanut. On hyvin tärkeää, ettei tämän asetuksen soveltamisalaa rajoiteta ainoastaan suuriin, sosiaalisesti eristäytyneisiin väestöryhmiin vaan että sen säännöksiä voidaan soveltaa myös sosiaalisesti heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten vammaisiin, köyhiin, varattomiin nuoriin perheisiin, maahanmuuttajiin ja muihin ryhmin, jotka myös kärsivät sosiaalisesta eristäytyneisyydestä ja joilla ei ole mahdollisuuksia peruskorjata kotejaan. Olen vakuuttunut siitä, että tässä mietinnössä annetaan kaikille Euroopan unionin alueille mahdollisuus investoida sosiaaliseen infrastruktuuriin rakennerahastojen tukea hyödyntämällä. Näin ihmisille varmistetaan asunnon saaminen, mikä puolestaan auttaa vähentämään sosiaalista eristäytyneisyyttä ja luomaan vakaata sosiaali-, talous- ja ympäristönsuojelupolitiikkaa koko yhteisössä.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Arvoisa puhemies, Euroopan komission ehdotuksessa, joka koskee Euroopan aluekehitysrahastosta annettua asetusta, oletetaan, että asuntokantaa koskevia aloitteita voidaan toteuttaa vain kaupunkialueilla ja vain nykyisten asuntojen peruskorjaamisen muodossa. Säännökset eivät kata maaseutualueita, mikä tarkoittaa, että monet Keski- ja Itä-Euroopan valtioissa asuvat syrjäytyneisiin väestöryhmiin kuuluvat ihmiset eivät hyödy ehdotetuista ratkaisuista. Tämä johtuu siitä, että suurin osa uusien jäsenvaltioiden köyhimmistä ryhmistä, jotka kärsivät vähäosaisuutensa vuoksi sosiaalisesta syrjäytymisestä, asuu maaseutualueilla.
Asetuksen muuttamisella täydennetään asetusta mielestäni hyödyllisellä tavalla ja mahdollistetaan myös kaupunkialueiden ulkopuolella elävien väestöryhmien tukeminen. Näin tuetaan merkittävällä tavalla Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston työtä. Tällainen muutos mahdollistaa niiden köyhimpien väestöryhmien aineellisen aseman parantamisen, joihin kuuluvat ihmiset ovat heikossa asemassa nimenomaan asuinpaikkansa vuoksi. Tämä johtuu siitä, että kaupunki- ja maaseutualueiden väliset elintasoerot ovat uusissa jäsenvaltioissa paljon suuremmat kuin Länsi-Euroopassa. Tässä Euroopan osassa aineellinen asema on valitettavasti edelleen huomattava este koulutuksen ja työpaikkojen saamiselle sekä kulttuurielämään osallistumiselle. Parempien asuinolojen varmistaminen niille ihmisryhmille, jotka kärsivät vakavimmasta sosiaalisesta syrjäytymisestä, antaa heille mahdollisuuden parantaa sosiaalista asemaansa ja kannustaa heitä kehittämään itseään. Paikallishallinnon ja kansalaisjärjestöjen olisi osallistuttava pyrkimyksiin, joiden tavoitteena on torjua sosiaalista syrjäytymistä.
Nuno Teixeira
(PT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, haluaisin aluksi korostaa esittelijä van Nistelrooij'n panosta. Haluan kiittää häntä työstä, jota hän on tehnyt pyrkiessään saavuttamaan yksimielisyyden tässä asiassa, ja hänen osoittamastaan valmiudesta mietinnön täydentämiseen.
Äänestämme huomenna EAKR-asetukseen tehtävistä muutoksista, jotka ovat erityisen tärkeitä niin sanotuille vanhoille jäsenvaltioille ja myös Portugalille. Näillä muutoksilla laajennetaan EAKR:n varojen käyttöä asuntoalalla syrjäytyneiden väestöryhmien hyväksi, koska rahastoa voidaan nykyään käyttää vain kaupunkikehitystoimissa.
Tarkistuksissa, joita minä ja kollegani ehdotimme ja jotka hyväksyttiin aluekehitysvaliokunnassa suurella enemmistöllä, annetaan alkuperäisessä ehdotuksessa esitettyjen uusien jäsenvaltioiden lisäksi myös vanhoille jäsenvaltioille mahdollisuus hyötyä tästä rahoituksesta.
Pyrin tarkistuksillani välttämään mielestäni vaarallisen ennakkotapauksen luomista. Siinä vanhat jäsenvaltiot olisi jätetty tämän tuen ja todennäköisesti muidenkin EU:n tukien ulkopuolelle. Tämä ei olisi mielekästä, koska asumisongelmia ja erityisesti syrjäytyneiden väestöryhmien asumisongelmia on niin uusissa kuin vanhoissakin jäsenvaltioissa.
Haluaisin vielä toistaa, ettei Euroopan unionin jäsenyyden ajallinen kesto saa olla perusteena rakennerahastojen tukien myöntämiselle ja että tämä peruste on hylättävä välittömästi.
Vuoden 2013 jälkeisestä koheesiopolitiikasta käytävien neuvottelujen on perustuttava solidaarisuuteen ja niiden tavoitteena on oltava alueellinen yhteenkuuluvuus. Koheesiopolitiikka on kohdistettava siten, ettei sillä rangaista vaan palkitaan alueita, jotka ovat toimineet esimerkillisesti yhteisön tukien käyttämisessä.
Artur Zasada
(PL) Arvoisa puhemies, haluaisin tämänpäiväisen keskustelun yhteydessä ottaa esille kiistellyn ehdotuksen vuonna 2006 annetun komission asetuksen 47 artiklan muuttamisesta. Kyseisessä artiklassa säädetään, että asuntokantaa koskevien toimien kohteeksi valittavien alueiden on täytettävä vähintään kolme artiklassa luetelluista perusteista. Uudessa asetuksessa kuitenkin ehdotetaan hyväksymistä vain yhden perusteen pohjalta. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että alueet, joilla ei ole oikeutta tukeen, voivat hakea rahoitusta muuttamalla tilanteensa vastaamaan oikeudellisia vaatimuksia. Haluaisin huomauttaa, että esimerkiksi "taloudellisen toiminnan vähäisyyden" peruste on erittäin helppo täyttää maaseutualueille rakennetuilla uusilla asuntoalueilla. Silloin asuinolojen parantamiseen tarkoitettu tuki menee vähäosaisimpien sijasta uusien asuntoalueiden kehittäjille ja varakkaille asukkaille.
Frédéric Daerden
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kuulijat, on selvää, että asumista on vaikea käsitellä Euroopan tasolla, koska se ei oikeastaan kuulu Euroopan unionin toimivaltaan. On kuitenkin yleisesti hyväksyttyä, että on kehitettävä laadukasta asuntokantaa, jotta voitaisiin varmistaa sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja komission elvytyssuunnitelman onnistuminen.
Siksi olen iloinen siitä, että asuntoalan investointeja rahoitetaan erityisesti energiatehokkuuden alalla yhä laajemmin rakennerahastoista. Tämä ei kuitenkaan vielä riitä. Kun tarkastellaan tilannetta tämän ehdotuksen ulkopuolella, on kiinnitettävä erityistä huomiota kodittomiin, joita Euroopassa on arviolta kolme miljoonaa.
Kodittomat ovat sen vuoksi yksi tärkeimmistä painopisteistä Belgian puheenjohtajakaudella, joka alkaa vuoden 2010 jälkipuoliskolla. Toivon, että tuloksena on tämän aiheen pääseminen EU:n asialistalle, jotta voimme tehdä vielä enemmän konkreettista työtä asian hyväksi. Siihen kuuluu muun muassa tarkkojen menetelmien käyttöön ottaminen kodittomien määrän rekisteröinnissä koko maailman tietoisuuden herättämiseksi sekä tuen lisääminen yhteiskunnan tukemille asunnoille.
Diane Dodds
(EN) Arvoisa puhemies, tiedän, että tämä mietintö koskee erityisesti romaniperheitä ja muita erityisryhmiä.
Haluan korostaa, että kaikki ihmiset ansaitsevat ja tarvitsevat yhteiskunnan tukemia tarkoituksenmukaisia asuntoja. Parlamentti ei kuitenkaan saisi unohtaa, että tavallisissakin väestöryhmissä sekä kaupunkien keskustoissa että maaseutualueilla on ihmisiä, jotka asuvat erittäin huonoissa asunnoissa ja joiden mielestä asumiskelpoista asuntoa on mahdoton saada. Näiden ihmisten on tiedettävä, että tämä parlamentti tunnistaa heidän tarpeensa. Syrjäytyneisyys on aina yhtä suuri, oli syynä sitten köyhyys, huumeet tai rikollisuus.
Yksi asia, joka aiheuttaa huolta yhteiskunnan tukemien asuntojen tarjoajille Pohjois-Irlannissa, ovat julkisiin hankintoihin liittyvät säännöt. Ne on tarkoitettu edistämään tasapuolista kilpailua koko Euroopan unionissa, mutta niillä on tahattomia kielteisiä vaikutuksia syrjäytyneiden väestöryhmien kipeästi tarvitsemien yhteiskunnan tukemien asuntojen rakentamiseen. Tämä johtuu pääasiassa siitä, että on vaikeaa hankkia rakennusmaata, jonka markkinat ovat viime aikoihin asti olleet keinottelijoiden hallussa.
Pohjois-Irlanti on joutunut kärsimään tästä huomattavasti, ja siellä oli viime vuonna löydettävä korvike kolmasosalle niistä 1 500 asunnosta, jotka oli suunniteltu rakennettavaksi yhteiskunnan tukemassa asunto-ohjelmassa.
Meidän on pyrittävä ratkaisemaan nämä kysymykset. Kehottaisin parlamenttia tarkastelemaan näitä asioita osana syrjäytyneiden väestöryhmien asumisongelmaa.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Asuntokannan tukikelpoisuutta koskevat uudet asetukset ovat esimerkki siitä, ettei rahoitusta tarvitse lisätä, kun sitä käytetään entistä tuloksellisemmin.
Ensimmäinen askel otettiin viime vuonna keventämällä sääntöjä, jotka koskevat EU:n varojen käyttämistä energiatehokkuuden parantamiseen. Tästä asiasta haluaisin vain sanoa, että kyseessä oli pieni askel ja että sallittua prosenttiosuutta voitaisiin arvioida uudelleen. Toisen askeleen otamme tänään.
Kummassakin tapauksessa asiaan liittyy sellaisten tekstien muuttaminen, jotka ovat joiltakin osin peräisin nykyhetkestä täysin poikkeavalta ajalta. Tämän vuoksi mietin olisiko muitakin EU:n varojen käyttämiseen liittyviä näkökohtia arvioitava uudelleen sellaisten perusteiden muuttamiseksi, jotka eivät enää vastaa nykyisiä tarpeita.
Petru Constantin Luhan
(RO) Vuosi 2010 on köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisen teemavuosi. Valtava määrä ihmisiä elää valitettavasti äärimmäisessä köyhyydessä ja syrjäytyneenä, mikä on Euroopan unionin perusperiaatteiden ja -arvojen vastaista. Näiden väestöryhmien heikko asema on heikentynyt merkittävästi nykyisen talouskriisin aikana. Tätä taustaa vasten pidän myönteisenä aloitetta, joka koskee Euroopan aluekehitysrahaston tukikelpoisuuden ehtojen laajentamista. EAKR on tärkeä väline köyhyyden torjumisessa.
Olen sitä mieltä, että taloudellisen avun myöntämistä on nopeutettava asuinolojen heikon laadun vuoksi. Taloudellista tukea on tarjottava asumiseen sekä kaupunki- että maaseutualueilla. Tätä taloudellista tukea myönnettäessä ei myöskään saa tehdä eroa romaniväestön ja muiden samankaltaisessa tilanteessa olevien sosiaaliryhmien välillä.
Paweł Samecki
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin aluksi kiittää esittelijää hänen työstään. Arvostan sitä suuresti. Toiseksi haluaisin tehdä kaksi huomautusta keskustelun sisällöstä. On esitetty huoli mahdollisista sivuvaikutuksista maahanmuuton lisääntymisen muodossa. Tosiasiassa tässä ehdotuksessa ei ole kyse maahanmuuton kannustimista vaan nykyisen tilanteen käsittelemisestä. Mielestäni se pitäisi nähdä, kuten jäsen Göncz mainitsi, maahanmuuttoa ehkäisevänä tekijänä.
Sitten toinen sisältöä koskeva huomautus. Komissio pitää toimintaohjelmien uudelleentarkastelua tietysti myönteisenä. Se määräytyy kansallisten ja alueellisten viranomaisten aloitteiden mukaan. Suhtaudumme kuitenkin suopeasti tällaisiin muutoksiin.
Haluan lopuksi tuoda ilmi tyytyväisyyteni tähän keskusteluun, jossa vahvistetaan parlamentin sitoutuminen syrjäytyneiden väestöryhmien osallistamiseen. Se on uusi edistysaskel kohti avointa ja osallisuutta edistävää Eurooppaa 2020. Katson, että luotamme kansallisten ja alueellisten viranomaisten hyödyntävän näitä uusia järjestelyjä asianmukaisesti.
Lambert van Nistelrooij
Olen erityisen tyytyväinen saamaani tukeen ja luoviin puheenvuoroihin, mutta juuri nyt haluan kuitenkin painottaa, ettei kaikki ole vielä valmista. Hyväksymme ehkä puitteet, mutta sen jälkeen on vielä perusteiden määrittely, mikä on erityisen jännittävä tehtävä. Rahallahan voi saada paljon aikaan, mutta myös vääriä asioita, mikä aiheuttaa minulle vielä hieman huolta. Tästä asiasta aion epäilemättä vielä muistuttaa uutta komission jäsentä ja neuvostoa.
Toinen asia on se, että kyse on niin sanotusti vapaaehtoisista puitteista. Näitä puitteita tarjotaan nyt jäsenvaltioille lainsäädännön kautta. Ei ole varmaa, asetetaanko ne sen jälkeen etusijalle. Vaadin tässä yhteydessä Euroopan komissiolta aktiivista tiedottamista, koska kyseessä on periaatteellinen valinta. Meille sanottiin tänään, että teemme valinnan Euroopan puolesta; parlamentin aktiivinen osallistuminen täytäntöönpanoon on tärkeää tälle uudelle komissiolle, jolla on sosiaaliset kasvot. Myös asianomaisten sosiaalisten ryhmien on osallistuttava täytäntöönpanoon, koska lopputulos on silloin parempi ja kestävämpi.
Haluaisin vielä kerran kiittää kaikkia, ja toivon että huominen tulos on myönteinen. Emme irrota katsetta pallosta ja seuraamme tilannetta kentällä.
Se, että käsiteltävänämme on ensimmäinen uuden perussopimuksen alainen lainsäädäntöasiakirja, johtuu pääasiassa asettamistamme prioriteeteista.
Puhemies
(CS) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan torstaina kello 12.00.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Ádám Kósa  
Uskon vakaasti, että komissio oli oikeassa ehdottaessaan Euroopan aluekehitysrahastosta annetun asetuksen (EY) N:o 1080/2006 muuttamista syrjäytyneiden väestöryhmien hyväksi toteutettavien asuntokantaa koskevien toimien tukikelpoisuuden osalta. Komissio on mielestäni myös ymmärtänyt, että ehdotuksessa on tärkeää korostaa uutta integroitua näkökulmaa. Keski-Euroopassa ja erityisesti Unkarissa on paljon vaikeasti vammaisia henkilöitä, jotka asuvat vanhoissa, rappeutuneissa rakennuksissa. Monet rakennuksista olivat ennen toista maailmansotaa linnoja tai kartanoja, mutta kommunismi unohti ne samoin kuin niihin sijoitetut hylätyt ihmiset. Tiedän, että monilla heikossa asemassa olevilla ryhmillä on erityiset olosuhteensa ja ongelmansa, ja olen vahvasti sitä mieltä, että meidän on otettava rahoitus- ja talouskriisin seuraukset huomioon. Meidän olisi kannatettava sellaisia yksityisten sidosryhmien näkökantojen mukaisia tarkistuksia, joiden perusteella voidaan toteuttaa paremmin integroituja hankkeita. Hankkeisiin voitaisiin sisällyttää samanaikaisesti rakennusala, matkailu, työmarkkinat, maaseudun kehittäminen ja sosiaalinen osallisuus. Emme voi sallia Euroopan veronmaksajien rahojen tuhlaamista hyödyttömiin hankkeisiin. Meidän on keskityttävä todellisiin ratkaisuihin.
