Predlog splošnega proračuna: Oddelek III - Predlog splošnega proračuna 2008: Oddelki I, II, IV, V, VI, VII, VIII in IX (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je skupna razprava o:
poročilu gospoda Virrankoskega v imenu odbora za proračun o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za finančno leto 2008, oddelek III - Komisija
(C6-0287/2007 - in
poročilu gospoda Itäläja v imenu odbora za proračun o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za finančno leto 2008, oddelki I, II, IV, V, VI, VII in IX
(C6-0288/2007 -.
Predsednik
Preden dobi besedo gospa komisarka Grybauskaitë, bi izrazil presenečenost, da drugi komisarji, ki smo jih prosili za udeležbo, niso prisotni. Razlogi so različni: morda so bila naša vabila poslana nekoliko prepozno. Preveril bom, ali je to razlog.
Vendar bi opomnil Komisijo, da mora biti v skladu z medinstitucionalnim sporazumom prisotna med tednom, ko zaseda Evropski parlament. Zadevo bom preveril, pri čemer pričakujem, da bo Komisija in mi kot Parlament dejansko spoštovali svoje obveze v skladu z medinstitucionalnim sporazumom.
Zato bi prosil prisotno komisarko gospo Grybauskaitë, da to sporoči Komisiji. Sicer sem to že nenačrtovano povedal na konferenci predsednikov. Kakorkoli že, zdaj ne želim enostransko obtoževati, vendar bom zadevo preveril.
Ville Itälä  
Gospod predsednik, najprej se zahvaljujem predsedniku odbora za proračun, članom in koordinatorjem odbora, ker so omogočili, da smo v zelo pozitivnem vzdušju dosegli odličen kompromis. Prav tako je bil pri pripravi proračuna zelo odprt in pripravljen sodelovati generalni sekretar Parlamenta. To je dober začetek za prihodnje sodelovanje med upravo in odborom za proračun.
Najprej bi povedal, da se ta sistem dveh organizacij, tj predsedstva in odbora za proračun, ki odločata o proračunu, v prihodnosti ne more ohraniti. Pristop, da predsedstvo razvija različne nove zamisli in nove projekte, ni ustrezen. Odbor za proračun je samo element, ki potrjuje sredstva ali jih zavrne. Primer tega so pomembna nova povečanja, ki jih je predlagal predsednik skupine, ki bi presegla znamenito 20-odstotno zgornjo mejo, ki smo jo sprejeli skupaj. Upam, da bodo v zvezi s tem ljudje upoštevali smernice predsednika odbora, ker on ve, kakšen je ustrezen potek tega procesa, da se dosežejo dejanski in primerni rezultati. O teh zadevah se ne more odločati na dveh mestih. Veliko boljše je, če se o njih odloča samo na enem.
Ko se je pripravljal proračun Parlamenta, sta uprava in predsedstvo s predlogom, da mora osnovno načelo ostati 20 % pod zgornjo mejo, dala pravo pobudo. Nato je predsednik skupine dopolnil pravila politike. Ena novost je, da mora vsak pomočnik poslanca prejeti tisoč evrov na mesec več, kar bi skupno zneslo okoli 10 000 000 EUR, pri čemer so bila še različna druga povečanja, čeprav smo bili v položaju, v katerem je bilo treba dodatne stroške do neke mere znižati. To dejansko ni nikoli preprosto, vendar je treba povedati, da realno nismo ničesar prihranili ali znižali, ampak smo v zvezi z novimi povečanji poskušali upoštevali proračunsko disciplino, da ne bi proračuna preveč povečali.
Dejansko je to pomembno, ker razpolagamo z denarjem davkoplačevalcev. Premisliti moramo, v katerih projektih bomo sodelovali in kateri od njih so sprejemljivi z vidika davkoplačevalcev. Predvsem se moramo osredotočiti na bistveno delo, za opravljanje katerega smo bili izvoljeni. To je zakonodajno telo, zato ne smemo izvajati projektov, ki ne spadajo na področje dejanskih zakonodajnih dejavnosti.
Vendar povem, da sem zadovoljen s skupnim kompromisom, ki Parlamentu omogoča povečanje sredstev za malo manj kot 4 %. To je sprejemljivo, pri čemer v vsakem primeru vključuje veliko projektov, ki jih podpirajo drugi poslanci tukaj.
Omenil bom nekaj teh projektov. Najprej, politika informiranja, ki je zelo pomembna. Zanjo je bilo k rezervi dodanih dodatnih devet milijonov evrov, namenjenih za novo spletno televizijo, ko bo prototip odobren. Zamisel o spletni televiziji kot tehničnem informacijskem programu je izjemna, vendar se je ne sme uveljavljati na način, ki je zdaj predlagan. Politične skupine in poslanci ne bi smeli sodelovati pri spremljanju zadevnega organa ali s tem povezanim vsakodnevnim delom. Uprava nima enake vrste politične iskrenosti, kot jo imajo politične skupine in poslanci in kot jo pričakujejo ljudje.
Težko sprejemam zamisel, ki jo je predlagala levica, da mora biti politika odpravljena iz informativne politike ter da lahko informacije o Parlamentu prihajajo samo prek njegove uprave in ne od poslancev ali političnih skupin. Nepredstavljivo je dopustiti, da informacijska politika prihaja samo prek uprave, ter nas, ki smo bili na to mesto demokratično izvoljeni, izključi iz informacijskega mehanizma.
Druga zamisel, ki se je sprejela na plenarnem zasedanju pred prazniki, povezana s to temo, zadeva lokalne medije. Predlagano je bilo, da morajo poslanci dobiti malo več denarja, da povabijo predstavnike lokalnih medijev na opazovanje dogajanja v Parlamentu in intervjuje s poslanci. Odbor za proračun je glasoval proti temu. Tega očitnega sovraštva do malih lokalnih medijev, ki prihaja od levice, ne razumem, saj se lahko s tem najbolj približamo običajnim ljudem. Vendar smo zdaj v odboru za proračun z večino glasovali proti temu denarju, zato poslanci ne moremo več porabiti denarja za povabilo lokalnih medijev v Parlament.
Tretjič, omenil bi informacijske urade. Vsaka država članica ima informacijski urad, kar je dobro, vendar zakaj se kupujejo najdražje stavbe na najdražjih območjih. Zakaj ne bi kupili malo cenejše stavbe malo vstran iz mesta ter porabili zadevna sredstva za človeške vire? Potrebujemo več ljudi, ki bodo obiskali delovna mesta, izobraževalne ustanove in šole, da ljudem predstavijo, kaj Parlament počne ter zakaj. Najboljši način, da vplivamo na ljudi, je srečanje z ljudmi in ne kupovanje dragih stavb. Ta denar bi lahko boljše porabili.
V zvezi s politiko glede stavb na splošno upam, da lahko vse organizacije skupno ustanovijo splošno organizacijo za določanje, kdaj in kje graditi ter kdaj in kje kupovati nepremičnine, zato da ne sprejemamo odločitev brez vednosti, kaj počnejo drugi ter umetno dvigamo cene nepremičnin.
Samo omenil bi še pripombe o resoluciji v zvezi s predlogom za zmanjšanje števila sej v Strasbourgu. To je morda bolj notranja razprava, vendar se mora nadaljevati, dokler se zadeve ne uredijo. Prav tako moramo postaviti zgled v zvezi z zmanjšanjem emisij. Ne smemo zapraviti 200 milijonov davkoplačevalskega denarja na leto. Javnosti moramo pokazati, da se je EU razširila in spremenila, zato se moramo tudi mi spremeniti. Zasledil nisem niti ene dobre razlage, zakaj se mora ta nadležnost nadaljevati. Zato upam, da bomo o tej temi glasovali, da se Parlament lahko pogodi s Svetom in se izvede ta zelo potrebna sprememba.
Ponovno se zahvaljujem koordinatorjem in članom odbora za proračun za kompromis, pri čemer upam, da se ga bo v četrtek na glasovanju upoštevalo ter da se bodo zadevni zneski ohranili takšni, kot smo jih skupaj sprejeli.
Kyösti Virrankoski  
Gospod predsednik, gospa komisarka, proračun Evropske unije za leto 2008 je drugi v tem programskem obdobju. Ko se je sprejel sedanji finančni okvir, se je posebna pozornost namenila okrepitvi konkurenčnosti in kohezije za rast in zaposlovanje.
Predhodni predlog proračuna Komisije je bil 129,2 milijard EUR za odobritve za prevzem obveznosti in 121 milijard EUR za odobritve plačil. Svet je v svojem predlogu proračuna odobritve za sprejem obveznosti zmanjšal na 128,4 milijard EUR in odobritve plačil na 119,4 milijarde EUR, to je za 10,3 milijard EUR pod že zelo zoženim finančnim okvirom.
Predlog proračuna Sveta je prav tako izpostavil druga vprašanja. Pod postavko 1 (trajnostna rast in zaposlovanje) so bile odobritve plačil zmanjšane za celotnih 1 046 milijonov EUR, čeprav je bila to brezpogojna prednostna naloga proračunske politike.
To jesen je Parlament prav tako prejel pismo Komisije o predlogu spremembe, ki predlaga dodatnih 262 milijonov EUR za zunanje ukrepe. Poleg tega je Komisija predlagala tudi pregled finančnega okvira, zato da se ustrezna sredstva lahko namenijo za globalni sistem za določanje položaja Galileo in Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo za obdobje 2008-2013. Predlog je bil v skladu z resolucijo Parlamenta, sprejeto 20. junija, in prvo obravnavo zakonodaje Evropskega inštituta za tehnologijo.
Na podlagi teh meril je odbor za proračun predložil svoj predlog, o katerem se zdaj razpravlja. Njegovi ključni elementi so naslednji:
Brezpogojna prednostna naloga proračuna je postavka 1 (trajnostna rast in zaposlovanje). Odobritve za prevzem obveznosti so se povečale zlasti za raziskovanje in izobraževanje v skladu z lizbonsko pogodbo ter vseevropska omrežja.
Postavka 1 prav tako zadeva financiranje navigacijskega sistema Galileo. Ko se je pripravljal večletni finančni okvir, je Parlament opozoril, da je za sistem Galileo namenjenih premalo sredstev. Zdaj primanjkljaj znaša 2,4 milijard evrov, ker zasebna industrija v projektu ni pripravljena sodelovati, kot se je zgodilo v Združenih državah Amerike. Ker je projekt za Evropo politično in finančno pomemben, je Parlament vztrajal, da ga je treba nadaljevati, pri čemer ga je treba financirati iz proračuna EU. V zvezi s tem se mora sprejeti odločitev med tem proračunskim postopkom. Zato predlog proračuna v proračunskih odobritvah ni vključeval sistema Galileo in povezanih odobritev za Evropski inštitut za tehnologijo v obliki predloga za "spreminjanje satelitov". Pogoj za njegovo sprejetje je, da je sprejet predlog Komisije za spremembo večletnega finančnega okvira. Če se to ne zgodi, projekt Galileo ne bo uspel, pri čemer bo tudi financiranje Evropskega inštituta za tehnologijo v težavah. S financiranjem projekta Galileo je nesmiselno nadaljevati, če Svet ne želi resnično vztrajati do konca.
Odobritve sredstev za strukturni in kohezijski sklad pod postavko 1b so se znatno okrepile, saj so neporavnane obveznosti v skladih (RAL) zaskrbljujoče visoke, in sicer več kot 95 milijard EUR.
Poleti sta Parlament in Svet sprejela skupno deklaracijo v zvezi s počasnostjo Komisije pri odobravanju funkcionalnih programov. Zdaj je 63 % programov sklada za regionalni razvoj in kohezijskega sklada neodobrenih, kot tudi 83 % programov evropskega socialnega sklada in 75 % programov za razvoj podeželja, čeprav se prvo leto programov že izteka.
Počasnost te uprave resno ogroža strukturno in kohezijsko politiko EU ter zlasti obnovo novih držav članic, saj je sedanji finančni okvir velik evropski projekt obnove večji, kot je bil Marshallov načrt po drugi svetovni vojni.
Vendar je v tem predlogu proračuna za nove države članice namenjenih samo 22,1 milijard EUR in 5,3 milijard EUR za strukturne ukrepe oziroma razvoj podeželja. V skladu s tem odbor za proračun predlaga, da se zadevni del upravnih stroškov Komisije prerazporedi v rezervo in se sprosti takrat ko so programi odobreni, ker je ta proces treba pospešiti.
Druga velika težava je povezana s postavko 4 (EU kot globalni partner). Predhodni predlog proračuna je bil jasno neustrezen, zato je Komisija v svojem pismu za predlog spremembe predlagala 120 milijonov EUR za Kosovo in 142 milijonov EUR za Palestino. Tudi Svet je predlagal povečanje za 260 milijonov EUR za navedeni regiji.
Odbor za proračun je sprejel pristop Komisije, vendar je za Kosovo in Palestino dodal nadaljnjih 10 milijonov EUR. V obrambo prednostnih nalog Parlamenta je odbor predlagal tudi predlog spremembe, označen z "zvezdico". Strinja se z zmanjšanjem za 40 milijonov EUR, ki bi ga drugače morali izvesti v skupni zunanji in varnostni politiki, ker je povečanje, ki ga je predlagal Svet, jasno področje njihovega interesa, pri čemer bi ogrozilo prednostne naloge Parlamenta. Predlog, označen z zvezdico, prav tako vključuje povečanje, ki ga je predlagal odbor za zunanje zadeve v zvezi s Palestino in Kosovim, v znesku 40 milijonov EUR ter manjšo prilagoditev 7 milijonov EUR za svetovni zdravstveni sklad in nekatere druge postavke. Predlog spremembe se lahko sprejme, če se bo Svet strinjal z uporabo instrumenta prilagodljivosti.
V zvezi z decentraliziranimi agencijami lahko povem, da je odbor povečal zmanjšane odobritve Sveta in osebja za 32 milijonov EUR. Menimo, da je sodelovanje potekalo relativno dobro. Bistvena sprememba zadeva agencijo za nadzor meja Frontex, za katero so se odobritve povečale za 30 milijonov EUR. Sodelovanje na področju nadzorovanja meja in njihove krepitve je ena od ključnih prednostnih nalog Parlamenta.
Slogan tega proračuna je "proračun, usmerjen v rezultate". Cilj je spodbujanje oblikovanja in upravljanje proračuna na podlagi dejavnosti. Zato je bilo 49 milijonov EUR splošnih upravnih stroškov Komisije uvrščenih v rezervo in bodo sproščeni takoj, ko bo Komisija na zahtevo Parlamenta predložila predloge za študije in poročila o razvoju upravljanja proračuna na podlagi dejavnosti, pojasnitvi odgovornosti osebja in prihodnjem trendu števila zaposlenih. To je povezano z izjavo o izvršilnih agencijah, sprejeto na spravnem sestanku Parlamenta. Ta določa, da mora vsak nov predlog vsebovati analizo stroškov in koristi v primerjavi z razmerami, v katerih so ukrepi odgovornost Komisije. Poleg tega morajo biti meje odgovornosti in obveznosti v zvezi z agencijo in Komisijo jasno določene, pri čemer mora vsebovati pojasnilo, kako bo Komisija prevzela odgovornost za delo agencije in porabo sredstev. Seznanjeni smo z opozorilnim primerom iz preteklosti v zvezi z uradi za tehnično pomoč.
Skupni znesek za predlog proračuna pred nami je 129 680 milijard EUR, kar je 623 milijard EUR manj od večletnega finančnega okvira. Odobritve plačil zanašajo 124 194 EUR, kar je enakovredno 0,99 % bruto nacionalnega dohodka držav članic. Znesek je 5 300 milijonov EUR nižji od finančnega okvira, pri čemer je pri pripravi tega predloga, o katerem se bo posvetoval Evropski parlament, odbor za proračun dokazal veliko discipliniranost.
Predlog proračuna se je pripravljal v duhu izrednega soglasja in odličnega sodelovanja. Zahvaljujem se predsedniku odbora za proračun, Reimerju Bögeju za odlično vodenje ter koordinatorjem in poročevalcem v senci iz vseh političnih skupin. Izkazali so znatno prilagodljivost in sposobnost sodelovanja. Prav tako se zahvaljujem Komisiji in zlasti gospe komisarki Grybauskaite za pozitiven odnos ter tudi portugalskemu predsedstvu, ki se je v tristranskih pogajanjih in spravi izkazalo s konstruktivnim odnosom in spoštovanjem. Končno, svoje spoštovanje in hvaležnost želim izraziti sekretariatu odbora za proračun in administratorjem, odgovornim za proračun v moji skupini ter drugih političnih skupinah za veliko količino opravljenega dela.
Zdaj predajam proračun za leto 2008 v posvetovanje plenarnega zasedanja.
Richard James Ashworth
v imenu skupine PPE-DE. - Gospod predsednik, najprej se zahvaljujem gospodu Virrankoskemu za odlično poročilo in veliko količino dela, ki ga je opravil v zvezi z njim.
Pravilno je navedel, da je leto 2008 drugo v sedemletni finančni perspektivi. Menim, da je ta proračun pravilno usmerjen, da ponudi stroškovno učinkovitost, pri čemer z odobritvami plačil, ki so letos določene na 0,99 % bruto nacionalnega dohodka, lahko doseže veliko boljše izvajanje v naslednjih letih.
Vendar za doseganje teh ciljev pozivam Svet, naj upošteva zlasti mnenja Parlamenta in naj se pripravi o nekaterih zadevah razpravljati še naprej, pri čemer v tej točki navajam štiri takšne zadeve.
Prvič, program Galileo in Evropski tehnološki inštitut: Parlament je oba odobril, vendar še vedno potrebujemo dokaz proračunske discipline drugih institucij, pri čemer poudarjam tri stvari. Prvič, ugotavljam pomanjkljive dokaze v zvezi z zahtevami za prekoračitev stroškov in pozno oddajanje projektov. Drugič, ugotavljam pomanjkljive dokaze o zelo jasnih razmejitvah odgovornosti in obveznosti glede teh glavnih točk, zlasti glede dodeljevanja pogodb o delu na projektih. Nazadnje, menim, da bi si Komisija morala veliko bolj prizadevati za vključevanje drugih v svojo vizijo o programu Galileo in zlasti fazi naknadnega razvoja tega projekta in trenutnih razmerah.
Drugič, že zdaj se zavedamo, da bodo potrebe po financiranju Palestine in Kosova znatno presegle mejno vrednost, ki je določena v postavki 4. Delno se je to pokrilo z zmanjšanjem financiranja skupne zunanje in varnostne politike. Vendar bodo zaradi tega naslednje leto nastale neizogibne težave, pri čemer menim, da bomo po prvi obravnavi Parlamenta morali razpravljati s Svetom in Komisijo, da bi ugotovili, kako takšne razmere obravnavati.
Tretjič, Svet pozivam, naj podpre prizadevanje Parlamenta, da bi Komisijo obvezal k upoštevanju pregleda usklajenosti zakonodaje in doseganju večje učinkovitosti osebja. To vključuje decentralizirane in zunanje agencije, pri čemer se bojim, da so potrebne precej višje ravni odgovornosti.
Nazadnje je najpomembneje, da Svet in Komisija bistveno bolj resno obravnavata doseganje pozitivne izjave o zanesljivosti Računskega sodišča. Menim, da trenutno napredujeta nesprejemljivo počasi, zaradi česar je verodostojnost tega parlamenta resno ogrožena. Zato pozivam zlasti Svet, da te razmere obravnava veliko bolj resno.
Catherine Guy-Quint
Gospod predsednik, gospa komisarka, najprej se zahvaljujem celotni proračunski skupini za njihovo opravljeno delo zlasti našima poročevalcema, gospodu Virranskoskemu in gospodu Itäläju. Proračunski postopek potrjuje ozkost večletnega finančnega okvira. Znesek namenjen plačilom, tj. manj kot 130 milijard EUR ali 0,99 % bruto domačega proizvoda, je nezadosten in ne more uresničiti upov za razvoj evropske politike.
Skupinsko delo odbora za proračun pomeni, da se lahko ohranijo prednostne naloge proračuna političnih skupin, vendar finančni okvir preprečuje okrepitev politik, ki spodbujajo rast, obljubljenih evropskim državljanom. Naš odbor je skrbno obravnaval izbire parlamentarnih odborov, vendar je širjenje pilotnih projektov dokaz za razočaranje zaradi omejenosti tega finančnega okvira. Ponovno smo se morali prepirati o drastičnih zmanjšanjih Sveta, pri čemer sem zadovoljna z zagotovljenim kompromisom. Komisija mora še vedno pravilno izvajati ta proračun. Ne bomo več prenašali, da se z neuspelim izvajanjem in prenosom odobritev proračunskih sredstev na države članice ta prvotni predlog proračuna spreminja.
Prvič, v proračunu za leto 2008 ne podpiramo neuspele porabe kohezijskega sklada. V socialistični stranki smo povečali drastična zmanjšanja Sveta, ki so zadevala programe kot Kultura 2007, Media 2007 in Mladi v akciji. Ne bom vas opominjala na pomembnost teh programov, saj je nova pogodba namenjena narodom Evrope. Pozivam Svet, naj o tem premisli, na primer da zagotavljanje sredstev za izvajanje raziskav ali delovanje agencije Frontex in izboljšanje informiranja ustreza sedanjim skrbem evropskih državljanov. Predlagamo tudi odobritev dodatnih proračunskih sredstev za nekatere nove projekte, da se izboljša možnost nastanitve beguncev ali za boj proti diskriminaciji nevladnih organizacij. Evropski proračun mora nujno še naprej pomagati tistim, ki se bojujejo proti nadlogam, ki ogrožajo evropsko družbo.
V zvezi z zunanjimi odnosi EU smo zmanjšali odhodke za skupno zunanjo in varnostno politiko za 40 milijonov, ker moramo spoštovati naše zavezanosti in zavezanosti EU: ohranitev rezerve za nujno pomoč, pomoč najbolj prikrajšanim državam, podpora svetovnemu skladu za boj proti aidsu in svetovnemu zdravstvenemu skladu ter zagotavljanje razvojne pomoči. Za Kosovo in Palestino bo treba za zagotovitev 87 milijonov EUR uporabiti instrument prilagodljivosti. Obžalovanja vredno je, da je za postavki 4 sistematično namenjenih premalo sredstev. Revščina na svetu raste, pri čemer se naš proračun manjša.
V zvezi z Evropsko komisijo priznavam, da je rezerva 40 milijonov EUR strogo določena, vendar izraža naše dvome v učinkovitost izvajanja upravljanja po dejavnostih. Naj navedem nekaj primerov: najprej, neuspešna poraba kohezijskega sklada, nezmožnost izvajanja pilotnih projektov, za katere si prizadevamo, kot so programi praks, podobni programu Erasmus, pomanjkanje preglednosti pri izbiri raziskovalnih podjetij, slabo izvajanje izbirnih natečajev za nove uradnike. Seznam je dolg, pri čemer se Parlament želi prepričati o dobrem namenu izvršilnega organa.
Končno, glavni predlog spremembe, označen z zvezdico, zahteva, da sta program Galileo in Evropski tehnološki inštitut financirana prek zgornje meje finančne perspektive. To zahteva ali celo prisili v manjšo revizijo finančne perspektive. Parlament ne more sprejeti ogrožanja programa Galileo, ki je velik izziv s tehnološkega, gospodarskega in političnega vidika ter temeljno strateško orodje za politično moč in neodvisnost EU, vendar sem prepričana v pravilnost pripombe gospe Merkel v našem parlamentu. Kanclerka Merkel je 29. junija s tem afriškim pregovorom zaključila svoje predsedovanje. "Če želite iti hitro, pojdite sami, vendar če želite iti daleč, pojdimo skupaj."
Anne E. Jensen
v imenu skupine ALDE. - (DA) Gospod predsednik, zahvaljujem se predsedniku Evropskega parlamenta, da osebno predseduje temu zasedanju in tem postopkom ter zaradi dejstva, da to ne poteka opolnoči. S tem sem zelo zadovoljna.
Gospa komisarka, nedvomno bodo postopki za sprejetje proračuna za leto 2008 velik izziv. Vendar v Parlamentu sodelujemo, pri čemer sem prepričana, da se bo na našem glasovanju v četrtek splošno podrlo strategijo, odbor za proračun in pripravljavca mnenja, ki ga je gospod Virrankoski izbral za proračun Komisije.
Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo podpira odlične predloge Komisije za financiranje satelitskega nadzornega sistema Galileo. Podpiramo, da se presežek denarja iz kmetijskih shem uporabi za ta projekt, namesto da se vrne državam članicam. Nesmiselno bi bilo zmanjšati financiranje raziskav in prometa, da bi dobili sredstva za Galileo, kot so predlagali finančni ministri EU. Če se države članice EU strinjajo, da bomo imeli sistem Galileo, morajo zanj zagotoviti tudi sredstva in jih ne porabiti za druge namene. Kot je že navedel gospod Virrankoski, smo bili že prej seznanjeni, da se projektu Galileo ne namenja dovolj denarja, zato razmere, s katerimi se zdaj srečujemo, niso presenetljive.
Druga pomembna sporna zadeva v zvezi s Svetom zadeva sredstva politike za zunanje zadeve. Vsi smo zelo zaskrbljeni, ali je bilo za Kosovo in Palestino namenjenega dovolj denarja. Zahvalila bi se gospodu Virrankoskemu za njegovo izredno prizadevanje, da se doseže kompromis široko podporo.
V zvezi z agencijami smo zadovoljni, da je agenciji za nadzor meje Frontex namenjenega več denarja, pri čemer upamo, da se najde rešitev za zagotovitev, da Evropska agencija za pomorsko varnost čim prej začne s podatkovnim centrom za sistem dolgega dometa za prepoznavanje in sledenje ladjam, ki se bo vzpostavil konec leta 2008.
Poročevalec za druge inštitucije, gospod Itälä, je imel izvedljivo nalogo, vendar težavno. Težavna naloga je bil proračun Parlamenta, v katerem ni bilo možno zmanjšati stroškov na letno raven z inflacijo. Vendar je bilo kljub temu možno stroške ohraniti pod 20-odstotno zgornjo mejo. Skupina ALDE je podprla prvotni dogovor med poročevalcem in predsedstvom, pri čemer je obžalovanja vredno, da je bilo treba zaradi slabega usklajevanja med predsedniki večjih skupin dogovor ponovno spreminjati. To se ne sme ponoviti, saj lahko to boljše izpeljemo. Vendar ne opominjam gospoda Itäläja. Pripravil je dober prispevek, pri čemer se mu prav tako zahvaljujem, ker je našel sprejemljivo rešitev za odbor regij, ki mu je Svet zelo neprizanesljivo zmanjšal sredstva.
Wiesław Stefan Kuc
Gospod predsednik, v imenu skupine UEN se iskreno zahvaljujem poročevalcema, gospodu Virrankoskemu in gospodu Itäläju, ter vsem članom odbora za proračun za njihovo prizadevanje pri pripravi proračuna in njihovo odlično sodelovanje. Najlepša hvala.
Ali se drugi proračun v sedanji proračunski perspektivi znatno razlikuje od predhodnih razen glede zadevnih zneskov? Kot običajno moramo nadaljevati financiranje odhodkov iz prejšnjih let, pri čemer lahko spreminjamo samo dele proračuna. Takšni pomembni predpostavki sta Evropski inštitut za inovacijo in tehnologijo ter projekt Galileo. Več sredstev je namenjenih tudi za Palestino in Kosovo. Znatno so se spremenila sredstva za financiranje skupne kmetijske politike in posebnih agencij.
Ali delamo veliko napako, ko nenatančno prilagajamo zneske kasnejšim izdatkom? Ali je smiselno to početi za eno leto vnaprej? Poskušamo, vendar imamo vedno priložnost proračun prilagoditi, kar je zelo pomembno. Morda bi morali v prihodnosti oblikovati več točk, ker bi to omogočalo prilagodljivost proračuna.
Končno se iskreno zahvaljujem gospodu Virrankoskemu. Kljub zahtevnosti zadevnega področja mi je bilo v veliko veselje sodelovati z njim.
Helga Trüpel
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje, začenjam s trditvijo, da imamo splošno težavo z obstoječo finančno perspektivo, ker z vidika skupine Zelenih/Evropske svobodne zveze proračun na razpolago do leta 2013 dejansko ni zadosten za velike izzive, s katerimi se srečuje Evropa in sedanjih 27 držav članic.
Izjavljam, da v Svetu v zvezi s področjem proračuna in financ ni dovolj evropskega duha. Menim, da potrebujemo, kot smo že izjavili z lizbonsko strategijo, resnično tehnološko napredno ofenzivo za Evropo, če dejansko želimo oblikovati pot do družbe, ki temelji na znanju. Žal v tem zelo zaostajamo. Prav tako menim, da moramo storiti več za raziskave in razvoj ter vseživljenjsko učenje, če želimo, da so evropski državljani ustrezno usposobljeni, ter jim zagotoviti spretnosti, da se uspešno spopadejo z globalizacijo.
Prav tako moramo oblikovati, pri čemer kažejo tudi vse volitve, da to državljani od nas zahtevajo, odgovorno zunanjo politiko. Vendar če želimo vlagati več v preprečevanje kriz ter odgovorno ukrepanje na kriznih žariščih po svetu, potrebujemo ustrezna sredstva, ki jih zdaj nimamo dovolj.
V zvezi s politiko boja proti podnebnim spremembam prav tako menim, da moramo svetu pokazati, da se dobro premišljena politika boja proti podnebnim spremembam in selektivna rast povezujeta. Na tem področju mora Evropa narediti velik korak s tem, da prepriča druge celine in velike države kot so Kitajska, Indija in Združene države, da lahko z oblikovanjem politike za boj proti podnebnim spremembam in ustvarjanjem novih delovnih mest osvojimo tudi srca svojih državljanov.
Po drugi strani menim, da lahko dejansko privarčujemo pri evropskem proračunu, na primer pri kmetijskih subvencijah za izvoz, proizvodnji tobaka ter tudi stroških naših zasedanj tukaj v Strasbourgu. Vidimo, da je proračun neustrezen za naš velik, visoko zastavljen znanstveni projekt, kot je satelitski navigacijski sistem Galileo. Veliko predhodnih govorcev je to že navedlo. Vendar če menimo, da je to politično korektno, si mora za to prizadevati tudi Svet, ker bomo drugače izgubili stik z Združenimi državami ter Kitajsko in Indijo. Če dejansko želimo pokazati, da je Evropa celina, ki resnično ceni znanje in želi biti družba, ki temelji na znanju, bo moral Svet prav tako narediti več v zvezi z Evropskim inštitutom za inovacijo in tehnologijo. Če želimo spodbujati Evropo, je potrebna skupna evropska želja.
Na kocu se zahvaljujem vsem kolegom poslancem, ki so sodelovali pri predlogu tega proračuna. To je dogovor, vendar je vsaj s stališča Parlamenta dober dogovor, ki ga bomo zagovarjali.
Esko Seppänen
v imenu skupine GUE/NGL. - (FI) Gospod predsednik, gospa komisarkam, v vseh skupinah obstaja verjetno veliko različnih mnenj. Nekateri so zadovoljni s strogo proračunsko politiko Sveta, medtem ko se drugim poslancem zdi, da je politika ovira za doseganje vsega dobrega in odličnega. Dejstvo je, da je predlog Sveta za proračunsko vsoto izredno nizek v primerjavi s skupnim nacionalnim prihodkom ter da predlog Parlamenta prav tako predstavlja izredno nizko raven proračunskih odhodkov.
Naša skupina je nezadovoljna, da predlog proračuna poveča vojaški profil Unije. Militarizacija Unije je tudi eden od razlogov, da naša skupina ne more podpreti novega predloga zakonodaje, o katerem se je dogovorilo prejšnji teden. Zakonodaja in predlog proračuna za naslednje leto ne bo prispeval ničesar h krepitvi socialne razsežnosti Unije.
Navajeni smo, da Komisija nikoli ne izvede proračuna EU v celoti, pri čemer so države članice navajene, da se jim njihova lastna sredstva, kot se imenujejo, vsako leto vrnejo. To se bo zgodilo letos in naslednje leto zaradi neporavnanih obveznosti, ki so posledica odloženih programov v okviru strukturnega in kohezijskega sklada. Poročevalec, gospod Virrankoski, pospešuje postopek odobritve za te programe z dobrim razlogom.
Naša skupina meni, da je prav, da spremenimo medinstitucionalne sporazume v zvezi z novimi odhodki za program Galileo in Evropski tehnološki inštitut. V proračunskem okviru ni dovolj denarja; namesto tega bodo članice morale v Uniji zase zagotoviti nova sredstva. V tem parlamentu predsedstvo Parlamenta ni tako disciplinirano glede proračunskih ciljev, kot je odbor za proračun. Vedno poskuša porabiti 20 % upravnih stroškov EU, tudi če ni razloga za upravičeno porabo. Takšni projekti vključujejo spominsko slovesnost gospodu Pötteringu, muzej, posvečen kratki zgodovini EU, ali preureditev parkirišča Parlamenta v toplice in kopališče.
Hkrati so socialni demokrati, liberalci in zeleni v odboru za proračun glasovali za prizanesljiv nadzor sredstev za podporo evro-strank ter zdaj tudi evro-ustanov, financiranih iz proračuna Parlamenta. V nobeni klavzuli ni bilo določeno, da je treba porabo sredstev nadzirati v skladu z najboljšimi praksami proračunskega nadzora EU. Moja rojaka gospod Virrankoski in gospod Itälä sta v svoji vlogi kot poročevalca poskušala doseči uravnotežen rezultat.
Nils Lundgren
v imenu skupine IND/DEM. - (SV) Hvala vam, gospod predsednik. Spoštovana poslanca gospod Virrankoski in gospod Itälä sta proračunske zadeve obravnavala zelo temeljito. Zelo spoštujem njuno delo v okviru določenega obsega pristojnosti. Vendar je težava prav to: delati morata v okviru določenega obsega pristojnosti. Proračunski proces EU je nedoumljivo zastarel in zato preziran.
Osnovno načelo je vedno: pridobilo se je več denarja, v kaj ga bomo vložili? Ta organizacija je stara 50 let, zaradi česar bi se morali osredotočiti na ničelno predračunavanje. Zastaviti si moramo navedena vprašanja: če bi začeli danes (ne pred 50 leti), v kaj bi vložili naša proračunska sredstva? Ali bi jih vložili v oblikovanje ekonomsko-socialnega odbora ali odbora regij? Ali bi skoraj polovico vložili v protekcionistično kmetijsko politiko, odnose z javnostmi in trženje proizvodov, ki se drugače ne bi prodajali? Ali bi vlagali v subvencije za proizvodnjo tobaka, ker proizvodnje tobaka ni mogoče tržiti na običajen način, sočasno s splošno prepovedjo kajenja v EU? Ali bi vlagali v strukturne sklade, ki porabijo skoraj ves preostanek celotnega proračuna, s čimer določimo, da države lahko pridobijo denar iz osrednjega proračuna EU, če se ga le porabi za neko vrsto regionalne politike? Odgovor je nikalen, pri čemer sem prepričan, da bi vsi prisotni v tej stavbi (kar ni veliko) rekli, da si tega ne želijo.
Potem je vprašanje, kako lahko k tej zadevi pristopimo? Ne bo nam uspelo, če nismo pripravljeni preučiti proračunska vprašanja od začetka in nato iz njih izhajati. Zato smo na popolnoma napačnem mestu. Če izvedemo običajno gospodarsko analizo in preučimo, kaj je treba storiti s proračunskimi skladi na ravni EU, ki jih porabi Bruselj, je to prerazporeditev denarja, ki ga države članice drugače ne bi mogle porabiti na primer za osnove raziskave. Vsi vemo, da je iz vidika gospodarske teorije osnovnim raziskavam na trgu namenjenih premalo sredstev. Vedno se najdejo priskledniki. Predvideva se, da bo nekdo drug plačal stroške osnovne raziskave, pri čemer bo končana raziskava dostopna vsem nam. Takšnih področij je veliko, vendar jim je namenjena zelo mala količina denarja. O tem razpravljamo, vendar ničesar ne storimo. V večini primerov je denar namenjen zadevam, o katerih se je odločalo pred 30-50 leti. To je nesprejemljivo. Obstaja tudi takšna EU, ki kupuje stavbe po Evropi v prepričanju, da so cenejše. Špekuliranje z davkoplačevalskim denarjem je neodgovoren način ravnanja. To se ne sme nadaljevati. Začeti moramo razpravo o tem, kaj mora EU narediti z denarjem, ki ga prejmemo. Za tisto, kar počnemo prav, porabimo morda 10-15 % vseh sredstev. Ostalo je namenjeno nesmiselnim zadevam in različnim vrstam odnosov z javnostmi, kot je denar za prilagoditev globalizaciji. Evropo in njen uspeh so oblikovale posamezne države, ki med seboj tekmujejo za dobre institucionalne rešitve. To ohranimo. Najlepša hvala.
Hans-Peter Martin
(DE) Gospod predsednik, vsi, ki ste bili v odboru za proračun, boste vedeli, kako je v jeseni vedno težko sprostiti veliko denarja. Ponavadi je skrit v proračunskih predpostavkah rezerv za informacijske storitve.
Dejansko poskušamo biti dejavni in nekaj storiti. Gospod predsednik, v zvezi s tem vas neposredno naslavljam. Ustanovila se je filmska nagrada LUX. Pogoji so bili, da se filmi pogledajo do 18. oktobra letos, pri čemer lahko in morajo o tej pobudi proračunske postavke glasovati samo tisti poslanci, ki so videli vse tri filme. Pravkar sem preveril seznam. Niti dvanajst poslancev jutri ne bo odločalo, komu bodo namenili nagrado v obliki babilonskega stolpa.
Gospod predsednik, pozivam vas, da bodite iskreni in nas jutri ne zavajajte, ampak nam sporočite, koliko poslancev je dejansko upravičeno sodelovalo v tem glasovanju.
Prosim zagotovite, da se o zapisniku v zadnjem trenutku ni dogovarjalo, ker je bil zadnji rok za ogled filmov, skrajni rok ogleda, 18. oktober.
Gospod predsednik, ta relativno majhna težava na ravni proračuna se lahko prenese na toliko drugih področij. Tukaj stalno zapravljamo denar brez razmišljanja, zato ker imamo preveč denarja, pri čemer tudi dobre zamisli, kot je filmska nagrada ne uspejo. Gospod predsednik, jutri bodite vsaj iskreni.
Predsednik
Te pripombe niso vredne odgovora.
Dalia Grybauskaitė
Na začetku bi povedala, da pred pomembnim glasovanjem po prvi obravnavi danes govorim z vami z izrednim zadovoljstvom. Zahvaljujem se predsedniku gospodu Bögeju, glavnemu poročevalcu gospodu Virrankoskemu, ter tudi koordinatorjem vseh političnih skupin za njihov najuspešnejši, usklajen in pozitivni prispevek pri sprejemanju kompromisa na prvi obravnavi odbora za proračun. Vse vrstice, ki jih je predlagala Komisija, so bile popravljene - za to se najlepše zahvaljujem.
Zahvaljujem se Parlamentu za vzpostavitev skoraj vseh postavk predhodnega predloga proračuna. To ponavljam v angleščini, da ne bi prišlo do nenatančnega razumevanja, ker je to najpomembnejši del mojega govora. Hkrati bi rada dejala, da ne glede na to, kako zadovoljni smo z našim sodelovanjem, imamo še vedno nekaj pripomb, pri čemer je bil Parlament v večini primerov še vedno zadržan.
Te zadeve smo obravnavali lani, ko je Komisija bila sposobna obravnave, pri čemer bomo naredili vse za zagotovitev, da Komisija izpolni vse pogoje ter s tem omogoči vse potrebne podatke za sprostitev teh rezerv pred drugo obravnavo.
Navajam zlasti pilotne projekte, na področju katerih je Parlament letos prevzel pobudo in praktično uporabil večje število novih pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, ki jih predlagate. Kot običajno bomo previdno preučili vsak primer in svoje mnenje predstavili v začetku novembra v t. i. "pismu izvedljivosti", ki ga bomo predložili pravočasno, precej pred spravno sejo in drugo obravnavo.
V zvezi z izvajalskimi agencijami, ki predstavljajo zelo velik napredek v našem letošnjem proračunskem postopku, prav tako poudarjam konstruktivni okvir, ki smo ga oblikovali na julijski spravni seji, ter splošno vprašanje agencij. Prav tako se zahvaljujem Parlamentu in predvsem gospe Haug za njeno sodelovanje, zlasti pri končnem oblikovanju revizije delovnih določil za izvajalske agencije, ki smo jo nedavno potrdili.
Komisija se bo potrudila, da bo kot pošten posrednik med obema proračunskima organoma poskušala doseči najboljši in uravnotežen rezultat za nas vse, da pripravi proračun, pri čemer se bo zavedala, da moramo skupaj rešiti še nekaj velikih problemov, kot so v zvezi s programom Galileo in Evropskih tehnološkim inštitutom, ki je na dnevnem redu po našem predlogu, medtem ko čakamo predvsem sklep Sveta. Zadovoljni smo z načinom, s katerim je Parlament obravnaval to vprašanje v predlogu in na prvi obravnavi. Torej upam, da bomo vsi trije skupaj lahko uspešno in pravočasno zaključili proračunski postopek.
Michael Gahler  
pripravljavec mnenja odbora za zunanje zadeve. - (DE) Gospod predsednik, zgornja finančna meja v skladu z večletnim finančnim okvirom za postavko 4 je 7,002 milijarde. Svet je povečal predhodni predlog proračuna Komisije za leto 2008 z 6,672 milijard EUR na 6,89 milijard EUR predvsem z dodatnimi zneski za Palestino in Kosovo. Parlament je že na začetku poudaril, da ti zneski ne bodo zadostni, ker se niso upoštevali izzivi, ki se jih je že dalo predvideti. Zdaj nam je Svet sporočil, da so potrebni veliko večji zneski zlasti na področju varnostne politike. Žal še nismo seznanjeni z dejanskimi predlogi. Vendar moramo s Svetom sprejeti sporazum v zvezi s skupno zunanjo in varnostno politiko. Zato se odprto in iskreno pogajajmo o dejanskih potrebah za leto 2008.
Če bi odobrili 250 milijonov EUR na leto za skupno zunanjo in varnostno politiko od leta 2007 do 2013, bo primanjkljaj v financiranju že očiten. Naši stroški za varnostno politiko se skoraj skladajo s časovnim obdobjem.
Drugo pomembno področje je Palestina. V letu 2007 je naša poraba znatno večja od ocenjene in sicer do 400 milijonov EUR. Prav tako naslednje leto potrebujemo več denarja, kot sta Komisija in Svet do zdaj ocenila. Vendar ne moremo pričakovati, da bo Parlament v proračun sprejel nižje zneske in kasneje med letom oškodoval druge politike, ker ni bilo resnega načrtovanja.
Zdaj še ni jasna natančna dodelitev nalog v zvezi s Kosovom in proračunskimi potrebami za leto 2008. Vem, da bomo morali najprej počakati na določitev mandatov v Parlamentu.
Končno, izpostavil bi politični dialog, ki ga je treba čim prej oblikovati. Evropski parlament se za vključitev tega v medinstitucionalni sporazum bori v pogajanjih o večletnem finančnem okviru To bi bilo ustrezno pristojno mesto, da se pomembni razvojni dosežki obravnavajo na konstruktiven način, pravočasno in na podlagi medsebojnega zaupanja. To bi bilo ustrezno okolje za pripravo pregleda novih finančnih inštrumentov.
Ralf Walter
, pripravljavec mnenja odbora za razvoj. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, odbor za razvoj si prizadeva za določitev prednostnih nalog z njihovimi odhodki, ocenjenimi v proračunu. Vemo, da razvojno pomoč, torej naša pomoč najrevnejšim ljudem na planetu, ni stvar hitre odločitve, pri kateri se rezultati pokažejo sami, ampak so z njo povezani procesi, za katere si stalno prizadevamo.
Poudarili smo, da se želimo boriti proti revščini. To pomeni, da moramo ljudem zagotoviti izobrazbo in omogočiti, da so zdravi, zato da se lahko razvijajo v okviru svojega okolja, svoje države. V preteklosti smo veliko denarja vložili v boj proti malariji, tuberkulozi in virusu Aids, pri čemer želimo tem državam pomagati, da se dejansko razvijejo s preventivnimi ukrepi, kot so na primer odpravljanje orožja malega kalibra, kopenskih min ter atomskega, biološkega in kemičnega orožja z oblikovanjem mreže za preprečevanje sporov in čezmejnega sodelovanja med državami v razvoju.
Vendar pozivam Svet in Komisijo, da se v zvezi s tem ne sme zgoditi, da Svet, preprosto zato, ker se pojavi nova tema na dnevnem redu, hitro odvrne, da zdaj začnemo z reorganizacijo vsega. Pomagati moramo Kosovu in Palestini, s čimer se vsi strinjamo. To moramo storiti, vendar ne z zbiranjem denarja od najrevnejših med revnimi in mišljenjem, da lahko s tem dosežemo kontinuiteto ali da ljudje zunaj dobijo občutek, da tam pomagamo najrevnejšim med revnimi na zelo prizadeven način. Na to področje se morajo stekati nova sredstva, pri čemer vem, da govorimo o denarju davkoplačevalcev, vendar jim je treba to nedvoumno sporočiti. Če to storimo, bomo prav tako uspešni.
Druga točka zadeva Komisijo. Natančno veste, katere so naše prednostne naloge za boj proti revščini. Pravkar sem jih navedel: zagotavljanje zdravstvenega varstva in osnovne izobrazbe, zato da lahko ljudje doma sami kaj zaslužijo. Veliko količino denarja smo dali v rezervo, vendar tega denarja ne bomo sprostili, dokler ne bo jasno, da se strinjate s prednostnimi nalogami Parlamenta in jih sprejemate.
Ne želimo oblikovati mikroupravljanja, ampak smo izvedli politično ovrednotenje, ki ste ga odobrili. Pri njem vztrajamo in ga bomo izvajali, zato da se uresniči kot drugi primeri zunanje politike, pri čemer bomo izkoristili naše proračunske pravice in priložnosti, da na vas izvajamo primeren pritisk.
Peter Šťastný  
pripravljavec mnenja odbora za mednarodno trgovino. - Gospod predsednik, zahvaljujem se gospodu Virrankoskemu in gospodu Itäläju za izvrstno, a nehvaležno delo.
Menim, da je pomembno poudariti vlogo Parlamenta kot institucije, ki nadzira proračun, in tudi vlogo vsakega posameznega odbora v zvezi z vidiki proračuna, ki so neposredno v njihovem območju pristojnosti. Menim, da je zelo koristno, da posamezni generalni direktorati poročajo različnim odborom o svojih pričakovanih stroških za tekoče leto. Potrebna je neka stopnja nadzora in preglednost. Čeprav odbor za mednarodno trgovino za enkrat še nima pravice soodločanja o trgovinskih zadevah, menim, da se je razvila zelo dobra praksa, v okviru katere z generalnim direktoratom za trgovino odkrito in odprto razpravljamo o proračunskih zadevah in upravičenosti nekaterih stroškov.
V zvezi s proračunskimi postavkami poudarjam, da je potrebno še naprej zagotavljati pomoč za trgovino in parlamentarno razsežnost Svetovne trgovinske organizacije kot pomembna vidika trgovinskega proračuna. Moramo biti sposobni spodbujati prodajo evropskega blaga v tretjih državah. Potrebujemo strokovnjake za pomoč našim podjetjem pri vstopanju na tuje trge, vendar moramo hkrati prav tako pomagati državam v razvoju pri izvažanju v EU. Brez trgovine ni dolgoročnega trajnostnega razvoja. Svetovni trgovinski organizaciji so pred kratkim očitali pomanjkanje preglednosti. Parlamentarna razsežnost pogajanj o svetovni trgovini je pomembna pobuda, ki jo moramo podpirati še naprej, ker izboljšuje dialog, povečuje legitimnost in omogoča večji nadzor.
Na koncu pozivam Komisijo, naj Parlamentu zagotovi pravočasno obveščanje o vseh projektih mikrofinančne pomoči, da se bo v zadevnih odborih o tem lahko primerno razpravljalo, in da bomo kot institucija dobro seznanjeni s trošenjem denarja EU v državah, upravičenih do te pomoči.
Salvador Garriga Polledo  
pripravljavec mnenja odbora za proračunski nadzor. - (ES) Gospod predsednik, odbor za proračunski nadzor se je v svojem mnenju o proračunu za leto 2008 osredotočil na dve temeljni točki:
najprej na uskladitev z odstavkom 44 novega medinstitucionalnega sporazuma v zvezi z izjavo o zanesljivosti ter letno certifikacijsko poročilo, ki ga mora poslati vsaka država. V tem predlogu spremembe upoštevamo ugotovitve in priporočila razrešnice za leto 2004 in 2005, ki jo je večina držav članic že upoštevala, vendar menimo, da bi jo morale upoštevati tudi druge.
Vemo, da Evropska komisija ne more oceniti, do kakšne mere so do 15. februarja države članice izvedle to obvezo. Vendar smo morda tudi za spodbujanje Evropske komisije, da nadaljuje s tem ocenjevanjem brez zapravljanja časa, uvedli rezervo za stroške osebja Komisije. Prepričani smo, da je tudi zanimanje Komisije enako zanimanju Parlamenta, da zagotovi, da države članice v celoti izvajajo odstavek 4 na področju skupnega upravljanja. Zato sem prepričan, da bomo sprejeli dogovor o rezervi.
Druga točka je preglednost. Menimo, da natančneje opredeljeni proračunski odhodki za pristojen proračunski organ pomenijo preprostejše nadzorovanje njegovega izvajanja.
Zato smo pozvali k oblikovanju novih proračunskih postavk na področju porabe sredstev, ki so za Parlament zelo občutljiva, kot so agencije, razvoj podeželja ter druge skupine, kot je zunanje ukrepanje, pri čemer še enkrat ponavljam, da zaradi zelo jasne zavezanosti Parlamenta in odbora za proračunski nadzor, ki bo prispeval k največji možni preglednosti, ki jo javno mnenje od nas zahteva.
Cristobal Montoro Romero  
pripravljavec mnenja odbora za ekonomske in monetarne zadeve. - (ES) Gospod predsednik, gospa komisarka, poročevalca, odbor za ekonomske in monetarne zadeve je predložil mnenje, ki je bilo soglasno sprejeto - nihče ni glasoval proti - in v katerem zlasti pozdravljamo napredek v zvezi z odobrenimi proračunskimi sredstvi, katerega cilj je izboljšati konkurenčnost za gospodarsko rast in zaposlovanje, ter tudi napredek, katerega cilj je kohezija za rast in zaposlovanje v Evropski uniji.
Glede na zadeve, za katere je odgovoren odbor, to so ekonomske in monetarne zadeve, področje podjetništva, konkurenca, obdavčenje in carinska unija, boj proti davčnim in splošnim goljufijam v evropskih statističnih podatkih ter zlasti poglavje o statističnih podatkih, seveda podpiramo napredek na področju proračuna, tj. proračunski pristop, vendar smo seveda našli tudi pomanjkljivosti.
Radi bi imeli več denarja, več denarja za gospodarsko rast, skratka več denarja za dobro počutje državljanov, da se zagotovita jasnejša podpora za programe monetarne unije ter jasnejša podpora za mala in srednja podjetja kot vir ustvarjanja delovnih mest. Seveda moramo vsi upoštevati načela strogosti - to mora biti na prvem mestu in sam to tudi najbolj podpiram. Vendar se to zelo razlikuje od sedanjih pomanjkljivosti v naših proračunih Unije.
Menimo, da mora imeti Evropska unija resnično bolj odločne proračune v smislu spodbujanja gospodarske rasti, ki bo prispevala k ustvarjanju delovnih mest, zato je nujno dodeliti sredstva vseh držav EU za ta namen.
Gabriele Stauner  
pripravljavka mnenja odbora za zaposlovanje in socialne zadeve. - (DE) Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje, v imenu odbora za zaposlovanje in socialne zadeve zlasti podpiram dejstvo, da je Komisija zdaj pripravljena porabiti 44,2 % proračuna, tj. 57 milijard EUR, za rast in zaposlovanje. Povečanje ustreznih proračunskih postavk za 2,3 milijarde EUR za leto 2008 pomeni učinkovito podporo za lizbonsko strategijo. Zlasti izpostavljam tri pilotne projekte v socialnem sektorju, čeprav odbor za proračun v enem primeru ni odobril sredstev zanje, v drugem primeru pa jih je znatno zmanjšal.
Celo projekt o zaposlitvenih razmerah v zdravstvu, ki ga je odbor za proračun nekoliko omejil, mi je zelo blizu, ker smo imeli na tem področju velike težave vse od širitve EU leta 2004 in 2007. Pilotni projekt je zato treba izvršiti tako, kot smo si ga zamislili. To velja zlasti v zvezi z mogočo ureditvijo socialnovarstvenih storitev. Enako velja za drug projekt, ki smo ga predlagali, tj. vključevanje priseljencev v družbo.
Zato vas prosim, da podprete predloge sprememb, ki smo jih ponovno predlagali. Prav tako ponovno spodbujam družinski projekt, ki naj bi ga izvršila fundacija v Dublinu in ki bi ga radi podprli z zneskom 400 000 EUR, vendar ki ga je odbor za proračun v celoti zavrnil. Družinam prijazna delovna mesta, izboljšanje stanovanjskih razmer za družine in stalna družinska podpora so prav tako naši glavni cilji v Evropi.
Obravnava teh tem bi bila zato vključena v program dela fundacije v Dublinu, zagotovila pa bi se tudi potrebna sredstva.
Jutta Haug  
pripravljavka mnenja odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane. - (DE) Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje, odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane je predlagal ponovno vzpostavitev proračunskih zneskov iz predhodnega predloga proračuna Komisije, ki jih je na našem področju zmanjšal Svet. To pomeni 10,3 % višji proračun za okoljski sektor v primerjavi s proračunskim letom 2007.
Menimo, da je to v celoti primerno za večino pomembnih instrumentov v okoljskem sektorju. EMEA, EEA, EFSA in ECDC - to so kratice naših agencij, z delom katerih smo povsem zadovoljni - so prav tako ponovno pridobile svoja sredstva. Program Life+ je sprejet, delo se začenja in nov akcijski načrt za zdravstveno varstvo bo januarja 2008 nadomestil starega. Vse to je zaenkrat dobro. Zagotovo bomo lahko oblikovali oceno konec leta ali na začetku leta 2009.
Vendar je program HELP skrb vzbujajoč. Vemo, kako škodljivo je uživanje tobaka. Vendar prav tako želimo, da evropska javnost sliši in razume to sporočilo. Leto 2008 je zadnje proračunsko leto, v katerem bomo prejemali denar za to protikadilsko kampanjo iz tobačnega sklada. Pozivamo Komisijo, da zelo hitro razmisli o tem, od kje bi lahko dobili sredstva za to kampanjo v prihodnjih letih.
Angelika Niebler  
pripravljavka mnenja odbora za industrijo, raziskave in energetiko. - (DE) Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje, najprej se v imenu odbora za industrijo, raziskave in energetiko zahvaljujem poročevalcu in kolegom poslancem v odboru za proračun za njihovo stalno konstruktivno in učinkovito sodelovanje.
Odbor za industrijo se je osredotočil zlasti na dve tesno povezani temi. Ti dve temi sta na eni strani povezani - kot je bilo danes že navedeno - s programom Galileo, na drugi strani pa s projektom Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo. Obe pobudi vključujeta revolucionarne projekte, ki so bistveni za politiko na področju inovacij in industrije, ter jih moramo podpreti.
Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo bo znatno prispeval k prenosu tehnologije od znanosti k industriji in podjetjem. Povpraševanje v Evropi je še vedno veliko. Vendar je financiranje vprašljivo. Odbor za industrijo je zelo jasno povedal, da financiranje ne sme potekati v škodo drugih naprednih programov. Zato ne smemo vzeti sredstev iz sedmega okvirnega programa za raziskave, programa za vseživljenjsko učenje ali programa vseevropskih omrežij, da bi financirali Evropski inštitut za inovacije in tehnologijo. V odboru za industrijo se potegujemo za prerazporeditev sredstev iz upravnega proračuna v korist Evropskega tehnološkega inštituta. Dobro je, da se odbor za proračun prav tako zavzema za to. Poleg tega odbor za industrijo zahteva jasno financiranje tudi izven svoje proračunske postavke.
Veliko bolj problematičen je Galileo. Dovolite mi, da izpostavim naslednji del stališča industrijske politike: menim, da se strinjamo, da potrebujemo program Galileo in da ga je treba financirati. Na podlagi najnovejše resolucije o Galileu Parlament zagovarja financiranje Skupnosti, kar je predlagala tudi Komisija. Menim, da je glede na to bistveno, da se projekt nadaljuje. Projekta ni treba ponovno začeti, ampak lahko temelji na znatnem prizadevanju zadevnih industrijskih družb. To je treba pri upoštevati tudi pri prihodnjih pogajanjih.
Vse ostalo v zvezi z Galileom bom prepustila kolegu Bögeju, ki bo prav tako odgovoren za nadaljevanje pogajanj v odboru za proračun skupaj z navzočimi kolegi.
Luisa Fernanda Rudi Ubeda  
pripravljavec mnenja odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov. - (ES) Gospod predsednik, najprej se zahvaljujem članom odbora za proračun, ker so podprli predloge sprememb, ki jih je predložil odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov ter ki so bili skoraj soglasno sprejeti v odboru.
Prvič, v zvezi s proračunskim naslovom 12, "Notranji trg", menim, da je bil cilj predlogov sprememb odbora ponovno vzpostaviti zneske v predhodnem predlogu proračuna, ki jih je predvidela Komisija in jih je nato zmanjšal Svet.
Rada bi omenila oziroma vas opozorila, da je vse, kar je povezano z notranjim trgom, v Evropski uniji zelo pomembno. Menim, da je to jasno. To je ena od glavnih podlag za vsak poznejši razvoj, ki temelji na tem.
V nekaj letih, na primer v lanskem in prihodnjem letu 2008, ko bo treba sprejeti pomembno zakonodajo, na primer direktivo o storitvah, načrtuje pa se tudi prizadevanje za zakonodajo za izpopolnitev notranjega trga, razumemo, da bo treba ponovno vzpostaviti zneske, predvidene v predhodnem predlogu proračuna.
Enako bi lahko veljalo za naslov 14, "Carinska unija", ki se prav tako nanaša na izboljšanje zunanjih meja Unije, kar nam bo omogočilo zagotoviti ustrezno delovanje enotnega trga.
Končno, v zvezi z naslovom 17, ki je povezan z varstvom potrošnikov in ki zadeva odbor, za katerega sem bila poročevalka, bi rada povedala, da smo s podporo odbora za proračun ponovno vzpostavili zneske v predhodnem predlogu proračuna za program SOLVIT. Potrošniška politika in politika varstva potrošnikov sta v posameznih državah EU različno razviti. Razlike je treba večkrat rešiti z nepravnimi in zunajsodnimi instrumenti. Izkazalo se je, da je SOLVIT dober instrument za to.
Na koncu naj dodam še, gospod predsednik, da se posebej zahvaljujem odboru za proračun za njegovo podporo pri pilotnem projektu, za katerega je bil dodeljen 1 milijon EUR, s čimer se bosta omogočili izvedba študije med spremljanjem naslednje leto in primerjava izvajanja ukrepov potrošniške politike v posameznih državah članicah.
Wojciech Roszkowski  
pripravljavec mnenja odbora za regionalni razvoj. - (PL) Gospod predsednik, odbor za regionalni razvoj je v svojem mnenju posebno pozornost namenil proračunskim postavkam, ki so povezane s Poglavjem XIII ali naslovom "Regionalna politika". Pozvali smo, da se ohranijo ali po potrebi ponovno vzpostavijo vse proračunske postavke iz predhodnega predloga proračuna.
Odbor za proračun je izpolnil naše zahteve in celo v postavki 130616 v zvezi z Evropskim skladom za regionalni razvoj zahteval povečanje plačil v višini 900 milijonov EUR. Odbor za proračun je prav tako zaskrbljen glede uporabe nedodeljenega dela denarja na področju kohezije za dodatno financiranje drugih projektov, kot je Evropski tehnološki inštitut, na podlagi odločitve Sveta, ki bi bila v skladu z načelom kohezije in s katero bi se prav tako zmanjšale posebne pravice Evropskega parlamenta. Če povzamem, to ni naš sanjski proračun, ki bi nas lahko razveselil, vendar odbor za regionalni razvoj podpira predlog proračuna, ki ga je predlagal odbor za proračun. Najlepša hvala.
Jan Mulder  
pripravljavec mnenja odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja. - (NL) Gospod predsednik, v zvezi s proračunom za kmetijstvo vsako leto poteka naslednji postopek: Komisija sprejme predlog proračuna, nato Svet brez obrazložitve zmanjša preveč postavk, odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja ob podpori odbora za proračun ponovno vzpostavi te postavke, nato pa na podlagi pisnega predloga spremembe Komisije začnemo razpravljati o sprejetju natančnega proračuna za naslednje leto.
Ni mi jasno, zakaj mora Svet vedno zmanjšati te postavke, ker imamo razprave na podlagi pisnega predloga spremembe Komisije že od amsterdamske pogodbe, ker tako dobimo najnovejše podatke, ki so na voljo. Menim, da bi morali nadaljevati na tak način.
Odbor za kmetijstvo je povečal več postavk: postavki za sadje in mleko za šole itd., ker si vsi želimo, da bi se osveščanje glede dobre prehrane začelo že zgodaj. Spoštujemo pilotne projekte in pripravljalne ukrepe, ki jih je na začetku sprejel odbor za proračun.
Emanuel Jardim Fernandes
Gospod predsednik, gospe in gospodje, odbor za ribištvo je na svojem področju pristojnosti predložil več predlogov sprememb v obravnavo odboru za proračun, pri čemer je bila večina dobro sprejeta in je povezana zlasti s krepitvijo evropske pomorske politike med pripravljalnimi ukrepi za trajnostni razvoj oceana priložnosti, ki ga predstavljajo evropski oceani in morja, več sredstvi za nadzor ribištva, da se zagotovi trajnost morij in oceanov, ter za zbiranje ključnih informacij za razvoj politike trajnostnega ribištva, ustrezno delovanje in učinkovitost Agencije Skupnosti za nadzor ribištva ter poleg tega v zvezi z najbolj oddaljenimi regijami, da se zagotovi učinkovitost sedanjih programov, ki so ključni za zmanjševanje omejitev, ki stalno in zlasti vplivajo na te regije.
Poročila, ki sva jih pripravila z gospodom Virrankoskijem, so jasen znak za krepitev ribiške politike, celo z vsemi omejitvami, ki so povezane s finančno perspektivo; zato pozivam kolege poslance, da jih odločno podprete, ter pozivam Svet, da upošteva naše predloge in predloge Parlamenta.
Helga Trüpel  
pripravljavka mnenja odbora za kulturo in izobraževanje. - (DE) Gospod predsednik, govorim v imenu odbora za kulturo, ki je poleg kulture odgovoren tudi za izobraževanje, mladino, medije in šport. Naš proračun je zelo omejen v primerjavi s tem, kakšen bi moral biti.
Če dobro pogledamo, kako uspešen je program ERASMUS, ki univerzitetnim študentom omogoča, da lahko študirajo v različnih državah v Evropi, sklepajo prijateljstva na drugih delih Evrope in se nato o tem pogovarjajo s svojimi prijatelji in stiki, je jasno, da ta program veliko prispeva k medsebojnemu razumevanju.
Menim, da moramo narediti več za medsebojno sporazumevanje, zlasti zdaj, ko so se voditelji držav dogovorili glede reformne pogodbe. Ključna je zamisel o delovanju na lokalni ravni, tj. delu z ljudmi v njihovem okolju, da se pridobi njihova podpora za evropsko prihodnost. Vesela sem, da sta bila mogoča vsaj dva pilotna projekta: EuroGlobe, tj. potujoče gledališče, podobno gledališčem v obdobju Shakespeara, ki je bilo ustanovljeno, da bi potovalo po evropskih glavnih mestih, s čimer bi se omogočilo resnično sodelovanje državljanov, ter kulturni projekt o mobilnosti umetnikov, da se omogoči druženje in sodelovanje mladih evropskih umetnikov ter njihovo oblikovanje evropske prihodnosti.
Gérard Deprez  
Gospod predsednik, gospe in gospodje, nadomeščam gospo Dührkop, ki je odsotna.
Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve je opredelil tri glavne prednostne naloge za proračun 2008. Prva od teh prednostnih nalog je povezana s krepitvijo sredstev za tekoče poslovanje, ki jih ima na voljo agencija Frontex, ki je, kot veste, zadolžena za usklajevanje sodelovanja na zunanjih mejah EU. Ta cilj je bil dosežen. Če se bo Parlament strinjal z našim predlogom, bo Frontex prejel 30 milijonov dodatnih proračunskih sredstev za tekoče poslovanje, tj. več kot dvakrat več kot leta 2007.
Druga prednostna naloga je povezana s potrebo po preglednosti pri upravljanju računalniških sistemov za nadziranje vstopa na evropsko ozemlje. Odobrena proračunska sredstva so bila zato razporejena v rezervo za schengenska sistema SIS I in SIS II ter za vizumski informacijski sistem, ki se kratko imenuje VIS. Ta odobrena proračunska sredstva ne bodo sproščena, dokler ne bomo imeli ustrezne pravne podlage, kjer je to potrebno, v vsakem primeru pa dokler ne bo informacij o javnih razpisih in pogodbah.
Končno, tretja prednostna naloga našega odbora je povezana z Evropskim skladom za vračanje. Vsa odobrena proračunska sredstva v zvezi s tem so bila razporejena v rezervo in bodo sproščena šele potem, ko bosta Parlament in Svet sprejela direktivo o skupnih standardih in postopkih za vračanje državljanov tretjih držav, ki nezakonito prebivajo v EU. Svet bi to moral vedeti: brez direktive ni denarja. Tako preprosto je.
Rihards Pīks  
pripravljavec mnenja odbora za ustavne zadeve. - (LV) Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje, zelo sem vesel, da lahko zdaj končno po lizbonskem vrhu nadaljujemo s podpisom reformne pogodbe ter njeno ratifikacijo in izvajanjem. Vsi razumemo, da je ta nova pogodba potrebna za razvoj in utrditev Evrope. Zato sem bil kot pripravljavec mnenja odbora za ustavne zadeve presenečen, da je bila proračunska postavka 3b, ki je povezana z evropskim državljanstvom, edina postavka, za katero so bili načrtovani nekoliko manjši odhodki v primerjavi s proračunom za leto 2007. V obdobju, ko se institucionalna struktura Evropske unije spreminja, so potrebna sredstva za obveščanje prebivalcev EU. Državljane EU je treba obvestiti o potrebnih spremembah ter zagotoviti njihovo sodelovanje in podporo. Zato se zahvaljujem članom odbora za ustavne zadeve iz moje politične skupine ter zlasti poročevalcem in članom odbora za proračun za njihovo podporo v zvezi z mojimi predlogi o različnih proračunskih postavkah za povečanje odhodkov za ta program. Upam, da bo Parlament prav tako podprl predloge sprememb proračuna in da se bodo ta sredstva porabila ustrezno za krepitev Evropske unije. Hvala.
Christa Prets  
Gospod predsednik, pomembno je, da se proračun obravnava nevtralno glede na spol, za kar bi si morali in moramo prizadevati s stališča ženske politike. Vidik spola je pri tem zelo pomemben in upoštevanje načela enakosti spolov pri pripravi proračuna ne smejo biti le prazne besede, ampak je treba to prenesti tudi v prakso.
Zelo je pomembno, da povečamo sredstva za program DAPHNE. Žal naš predlog spremembe ni bil sprejet in ga bomo zdaj še enkrat izpostavili na plenarnem zasedanju. Socialdemokrati podpiramo predlog spremembe in povečanje sredstev za program DAPHNE, ker je to sorazmerno majhen, vendar zelo pomemben program za boj proti nasilju v družini.
Poleg tega je pomembno zagotoviti ustrezna sredstva za Evropski inštitut za enakost spolov, da se zagotovi njegov uspešen začetek delovanja. Prav tako je pomembno, da se odhodek za evropsko leto medkulturnega dialoga enakovredno razdeli med oba spola. Veliko žensk, zlasti priseljenk, bi moralo imeti ključno vlogo pri tem medkulturnem dialogu.
Luciana Sbarbati  
pripravljavka mnenja odbora za peticije. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, tudi jaz se zahvaljujem poročevalcema gospodu Virrankoskemu in gospodu Itäli za odlično opravljeno delo.
Menim, da mora biti proračun temeljno politično dejanje vsake javne ustanove in tudi vsakega zasebnega subjekta, ker kaže na politične odločitve, za katere se bo porabil javni denar. S tem so povezani trije bistveni elementi: prvič, strogost; drugič, pogum za sprejemanje učinkovitih in uspešnih političnih odločitev; tretjič, nadzor odhodkov. Kot je povedal gospod Virrankoski, je jasno, da je za vse to potrebna odločna in nepopustljiva politika, ki prav tako vključuje revizijo postopkov, kar v celoti podpiram.
Kar zadeva vprašanje odbora za peticije, smo menili, da moramo odboru za proračun predlagati, da je bilo predlagano zvišanje proračuna varuha človekovih pravic za 4,69 % pošteno in ustrezno, delno zato, ker je varuh človekovih pravic zdaj ključna politična osebnost na področju demokracije in preglednosti Evropske unije ter dobrega upravljanja, kar mora varuh pozorno varovati.
László Surján
(HU) Gospod predsednik, gospa komisarka, najpomembnejša postavka v proračunu za leto 2008 je kohezijska politika. V praksi imajo vse države članice regije, ki so premalo razvite, zato se vsi zanimamo za to vprašanje. Poleg tega se za kohezijo prav tako zanimajo tisti, ki sodelujejo pri financiranju tega procesa, ne le upravičenci. Zato ne moremo sprejeti nobenega predloga o znatnem zmanjšanju plačil v zvezi s kohezijsko politiko, ki bi znašalo okrog pol milijarde eurov. Menim, da je Parlament prepričan, da bodo nove države članice sposobne prilagoditi in porabiti vsa sredstva, ki jih imajo na voljo. Za to si bomo morali prizadevati tudi v svojih državah.
To ni edina postavka, v zvezi s katero se ne strinjamo in se ne bomo strinjali s Svetom. Prav tako lahko z gotovostjo rečemo, da dobro oziroma odgovorno upravljamo denar evropskih državljanov, ker je proračun za leto 2008 veliko manjši od zgornjih mej iz finančnega okvira. Zato se žal še vedno krešejo mnenja v razpravi o proračunu za program Galileo ali za Evropski tehnološki inštitut. Oba bi bila dobra za razvoj Evropske unije, zakaj torej oviramo njuno vzpostavitev?
Zahvaljujem se Evropski komisiji in poročevalcu za njuno delo ter pozivam Parlament, da podpre predloge sprememb, ki jih je predlagal odbor za proračun, in s tem trdno podpre pogajanja pred drugo obravnavo.
Končno, gospod predsednik, pozdravljam poslance, ki so danes navzoči, ob našem državnem prazniku. Seveda govorim o madžarski revoluciji iz leta 1956. Hvala za pozornost.
Jutta Haug
(DE) Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje, Svet je letos naredil nekaj, kar naredi vsako leto. Svojim javnim uslužbencem na ministrstvih za finance je dovolil, da so sestavili proračun, ki upošteva glavni cilj Sveta, tj. "zmanjševanje številk" in, kar je še pomembneje, "zmanjševanje plačil".
To nima nobene zveze s političnimi načrti, ki jih želimo izvajati v Evropski uniji - popolnoma nobene. Svet ima v svojih različnih sestavah še vedno navado nedeljskega pridiganja in je zadovoljen, ker prepusti drugim, tj. Parlamentu, da opravijo pravo delo vse druge dni v tednu. Ni važno, ali je vprašanje povezano z zunanjo politiko ali s pomočjo za Kosovo ali Palestino ali z izvajanjem politike o konkurenčnosti za rast in zaposlovanje, ki sta izjemno pomembna za Evropo, oziroma ključna za njeno preživetje.
Parlament je gledal naprej in izpostavil, celo med pogajanji o finančni perspektivi pred 18 meseci, da bi imeli težave s financiranjem istih politik v bližnji prihodnosti. Vendar je naše sporočilo naletelo na gluha ušesa in zdaj mora Svet to spotoma popraviti. Zdaj se moramo prej kot smo pričakovali spopasti z okoliščinami, v katerih moramo zagotoviti javna sredstva za rešitev projekta Galileo, ker so se sanje o podjetniški pobudi razblinile. Evropski parlament se je lahko hitro strinjal, da bo financiral začetek projekta Galileo z evropskim denarjem z uporabo "metode Skupnosti". Vse ostalo se nam zdi šušmarstvo in ne želimo sodelovati pri njem.
Predlagali smo, da bi se za projekt Galileo od leta 2008 do leta 2013 namenilo 2,4 milijarde EUR, poleg 1 milijarde EUR, ki je bila že načrtovana. Vendar ker zahtevana sredstva niso na voljo v postavki 1a in ne bodo padla z neba, smo pripravljeni, da jih vzamemo iz drugih kategorij proračuna, tj. iz postavke 2 za leto 2007 in 2008, pri čemer bi dobili 2,2 milijarde EUR, in 220 milijonov EUR iz postavke 5. To je seveda veliko denarja iz postavke 2, vendar je izvedljivo, ne da bi bili kmeti prikrajšani za sredstva. Cene kmetijskih proizvodov na svetovnem trgu so visoke, zato lahko zmanjšamo naše subvencije.
Prenos, za katerega smo oblikovali podlago v odboru za proračun med prvo obravnavo, se imenuje "manjša sprememba". Pa kaj še! Svet se tudi najmanjšim spremembam izogiba kot kugi, vendar je to težava Sveta. V vsakem primeru smo pripravljeni vzpostaviti pogoje za Galileo, tj. vodilni projekt evropskih tehnoloških inovacij.
Dejstvo je, da smo v okviru te manjše spremembe pripravljeni dati sredstva na voljo Evropskemu tehnološkemu inštitutu, kar je po našem mnenju vredno le bežne navedbe zaradi velikosti oziroma majhnosti prvotno zahtevanega zneska: 2,9 milijonov EUR od leta 2008 do leta 2013. Pričakujemo, da bo Svet začel ukrepati, prišel v Parlament in delal v tej smeri.
Gospod predsednik, dovolite mi še eno pripombo. Resnično smo pričakovali, da se bo minister za finance ali vsaj državni sekretar portugalskega predsedstva Sveta udeležil te razprave na prvi obravnavi, da bi ga lahko pozdravili. Nič nimam proti vam, gospod Mourato, vendar ga v tem primeru ne more nadomestiti niti portugalski podpredsednik našega Parlamenta.
Gérard Deprez
(FR) Gospod predsednik, gospe in gospodje, kot predstavnik skupine ALDE se najprej zahvaljujem za delo kolega poslanca, poročevalca gospoda Virrankoskega, in mu sporočam, da v celoti podpiramo strategijo, ki jo je razvil o Galileu v soglasju z odborom za proračun.
Evropa potrebuje Galileo. Želimo si, da bi se projekt Galileo financiral iz sredstev Skupnosti in da zagotovljena odobrena proračunska sredstva ne bi imela negativnega vpliva na druge prednostne naloge.
Prav tako se zahvaljujem našemu poročevalcu, ker je na seznamu pilotnih projektov ohranil nekaj projektov, za katere se še posebej zavzemamo, zlasti mehanizem hitrega obveščanja za ugrabitve ali izginotja otrok.
Rad bi povedal nekaj besed o poročilu gospoda Itäle, ki je žal odsoten. Podpiram pobude o povečanju sredstev, ki so na voljo regionalnim medijem za obveščanje državljanov o pobudah Skupnosti. Menim, da imajo lahko regionalni in lokalni mediji veliko večji vpliv kot nekatere centralizirane, bolj birokratske pobude.
Vendar moram reči, da se nikakor ne strinjam z eno od pobud iz poročila gospoda Itäle. To je povečanje stroškov sekretariata posameznega poslanca za 1 000 EUR na mesec. Ta pobuda mi ni všeč, ker je rezultat sporazuma med dvema političnima skupinama, ki sta po naključju dve največji, in ki je bila sprejeta eno leto pred evropskimi volitvami. Menim, da je to prikrit način za subvencioniranje ponovne izvolitve naših kolegov poslancev in bom glasoval proti tej določbi.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Gospod predsednik, gospa komisarka, za besedo v razpravi o proračunu za leto 2008 sem zaprosil, da bi izpostavil naslednja vprašanja.
Prvič, čeprav je skoraj 129 milijard EUR odhodkov v tem proračunu najvišji znesek v zgodovini Unije, je razmerje teh odhodkov z bruto nacionalnim dohodkom 27 držav članic najnižje doslej in po spremembah odbora Evropskega parlamenta za proračun znaša le 0,99 % bruto nacionalnega prihodka v odobritvah za prevzem obveznosti, kar želim izpostaviti.
Drugič, v okviru finančne perspektive za obdobje 2007-2013 je prag odobritev za prevzem obveznosti znašal 1,08 % bruto domačega prihodka držav članic, zato je zdaj nastala velika razlika med tem, kar smo želeli financirati pred dvema letoma, in tem, kar želi Evropska unija financirati zdaj. Ne moremo imeti večje Evrope za veliko manj denarja. To stališče je bilo večkrat izpostavljeno v tem parlamentu in danes se moramo še enkrat spomniti nanj.
Tretjič, podpreti moramo odločitve odbora Evropskega parlamenta za proračun, ki je znatno povečal sredstva za program Galileo, Evropski tehnološki inštitut in nekatere zunanje dejavnosti Evropske unije.
Četrtič, prizadevati si moramo, da bo Evropska unija čim prej sprejela programe, ki so jih predlagale države članice za regionalni razvoj in razvoj podeželja. Več kot 20 milijard EUR bo dodeljenih novim državam članicam leta 2008. Zato bi bilo dobro, da bi se lahko ta sredstva uporabila čim bolj učinkovito.
Končno in petič, upoštevati je treba pobudo za sklad za prilagoditev globalizaciji, ki bo omogočila podjetjem, ki občutijo negativne posledice tega procesa, da izkoristijo prehodno podporo in zaščitijo delovna mesta v EU.
Gérard Onesta
(FR) Gospod predsednik, moje pripombe so povezane s poročilom mojega kolega gospoda Itäle, ki je dobro opravil svoje delo. Vemo, da je vedno zelo težko določiti proračun za našo institucijo.
Obžalujem le nekaj: proračun za leto 2008 je nekaj zelo posebnega. To je zadnji proračun, v katerem bi lahko zbrali veliko denarja za naložbe, zlasti na področju nepremičninske politike Parlamenta. Imamo 32 krajev dela, če upoštevamo vse naše urade v različnih glavnih mestih. Razen Bruslja in Strasbourga imamo le šest krajev, kjer delamo v različnih državah. Seznanjeni smo s politiko nakupovanja nepremičnin, k izvajanju katere nas vedno spodbuja Računsko sodišče, vendar je ne moremo izvajati, ker gospod Itälä - in razumem njegovo zaskrbljenost v zvezi s sporočanjem, da ne bomo porabili vsega denarja, ker želimo ostati pod pragom 20 % - preprečuje Parlamentu, da bi vlagal denar na tem področju in uvedel portfelj nepremičnin. Vendar bi se to lahko zgodilo le še leta 2008 ali nikoli, ker bomo, kot veste, leta 2009 financirali statut poslancev in potem to ne bo več mogoče.
Razen tega nestrinjanja moram priznati, da je gospod Itälä opravil zelo dobro delo, zlasti pa je to eden od najbolj zelenih proračunov, kar sem jih videl, ker vsebuje veliko določb, zlasti določbe o zmanjšanju emisij ogljika, izravnavi vpliva ogljika, želji po voznem parku, ki vključuje hibridna vozila, želji po zmanjšanju števila sestankov z organizacijo videokonferenc in celo z zmanjšanjem obsega potovanj uradnikov, ki jim ni nujno treba, da nas spremljajo v kraje, kjer jih potrebujemo.
Skratka, morali bi imeti več denarja za naložbe in ukrepe leta 2008, tj. leto pred volitvami, vendar je na splošno to še vedno dobro poročilo zaradi vpliva na področja politike, ki so mi blizu. Zato bomo glasovali za to poročilo, gospod predsednik.
Pedro Guerreiro
(PT) V dveh minutah, ki jih imam na voljo, še enkrat izpostavljam, da se proračunska politika ponavlja. Evropska komisija predstavi predlog proračuna Skupnosti, tokrat za leto 2008, Svet predlaga znatna zmanjšanja v predlogu Komisije, Parlament pa predstavi predlog o manjšem zmanjšanju v predlogih Komisije in Sveta. Zdi se, da je vse to običajno, če ne bi bili vsi ti predlogi nižji od proračuna za leto 2008 iz finančne perspektive za obdobje 2007-2013.
Tako kot v prejšnjem finančnem okviru za obdobje 2000-2006 se zgornja meja proračun iz sedanje finančne perspektive ne upošteva, ker je imel proračun Skupnosti leta 2007 1,6 milijarde EUR manj odobritev za prevzem obveznosti in več kot 8 milijard EUR manj odobritev plačil, pri čemer se ne upošteva dejansko izvajanje. Jasno je, da zneski iz finančne perspektive za obdobje 2007-2013 že sami po sebi niso dovolj visoki, da bi se spodbujala prava gospodarska in socialna kohezija v razširjeni Evropski uniji s 27 državami.
Načeloma so vsi ti predlogi proračuna Skupnosti za leto 2008 v nasprotju z zahtevami premožnih držav, ki določajo zgornjo mejo za proračun v višini okrog 1 % bruto nacionalnega dohodka Skupnosti, s čimer se zmanjšata delež tega proračuna in njegova vloga v zvezi s prerazporeditvijo. Predlog Parlamenta vključuje vidike, ki izboljšujejo predlog, ki ga je predložil Svet, kot je povečanje odobrenih proračunskih sredstev za kohezijsko politiko, kar smo prav tako predlagali, čeprav bi morali izpostaviti, da je njeno učinkovito izvajanje večinoma ogroženo zaradi izpolnjevanja ciljev neoliberalnega programa lizbonske strategije, ki jih odločno zavračamo.
Vendar celo predlog Parlamenta vključuje zmanjšanje odobritev plačil za več kot 5 milijard EUR v primerjavi z dogovorjenimi zneski za leto 2008 v večletnem finančnem okviru. Ker je to faza pogajalskega procesa, upamo, da bo Parlament v nasprotju s preteklimi dogodki vsaj poskušal zagotoviti čim večje upoštevanje najmanjših zneskov iz finančne perspektive za leto 2008.
Jean-Claude Martinez
Gospod predsednik, v zvezi z razpravami o proračunu obstaja dobro znan zakon, ki ga imenujemo zakon treh "L-jev", ker razprave o proračunu vključujejo branje "litanij", tako kot pri verski "liturgiji", kar na koncu povzroči gospodarsko "letargijo". To smo ugotovili v zvezi s proračunom za leto 2008.
Prvič, litanije. Gospod Virrankoski bere te litanije tako kot gospod Elles leta 2006 in tako kot kolega poslanec Garriga Polledo leta 2005. Najprej litanije v zvezi z zmanjšanjem odobrenih proračunskih sredstev: v predlogu proračuna je svet ministrov zmanjšal odobrena proračunska sredstva v predhodnem predlogu proračuna. Gospod Mulder nam je razložil, da je to na primer povsem običajno za kmetijstvo. Vendar Evropski parlament predlaga ponovno določitev odobrenih proračunskih sredstev na prejšnji znesek. Ena od litanij je povezana tudi s tem, da je proračun stalno pod zgornjimi mejami večletnega finančnega okvira. V večletnem finančnem okviru je že močno pomanjkanje potrebnih odobrenih proračunskih sredstev, še bolj pa v proračunu. Polno je maltuzianizma. Gre tudi za litanije v zvezi s političnimi prednostnimi nalogami: vsako leto se izpostavljajo boj proti revščini, izobraževanje, usposabljanje, večfunkcionalnost kmetijstva in sedmi okvirni program za raziskave, kar je povezano z liturgijo.
Liturgija je zlasti povezana s proračunsko nomenklaturo in ideologijo, ki podpira to nomenklaturo. Nomenklatura pomeni predstavitev in razčlenitev proračuna po dejavnostih. V praksi so odhodki razdeljeni na naslove oziroma praktična področja, ki ustrezajo generalnim direktoratom. Proračun je kot velika salama, nekakšen inventar trgovine z živili, pri čemer je težava, kot je ugotovil poročevalec, da razčlenitev proračuna po dejavnostih povzroča zmedo v zvezi z večletnim finančnim okvirom, ki je razdeljen na širše kategorije. Prvi ima pet kategorij: konkurenčnost, ohranjanje naravnih virov, svoboda, EU kot globalna partnerica, uprava, drugi pa vključuje okrog trideset političnih dejavnosti, zato je težko primerjati te kategorije.
Vse to je narejeno v imenu proračunske ideologije, tj. ideologije zmogljivosti, konkurenčnosti, učinkovitosti, uspešnosti in rezultatov, s čimer se oblikujejo sklop nejasnih orodij, kazalniki rezultatov, kazalniki uspešnosti in seznami dejavnosti. Ta proračunska tehnologija je predstavljena kot nekaj novega, kot vodilna proračunska inteligenca, vendar je to pravzaprav nekaj precej starega in izvira iz leta 1947. Ameriški Hooverjev odbor je prvi govoril o pojmu uspešnosti, razmerju med stroški in koristmi, učinkovitosti, ciljih in rezultatih. Tako so Združene države v 60. letih prejšnjega stoletja pod predsedstvom Johnsona dobile sistem načrtovanja, oblikovanja programov in vključevanja v proračun, pod predsedstvom Carterja pa se je zagotovilo ničelno predračunavanje (zero base budgeting) - ideologija proračunske uspešnosti, ki se je nato leta 2001 razširila v Novo Zelandijo, Združeno kraljestvo in Francijo s sistemskim zakonom o finančnih zakonih, leta 2006 pa celo v Mehiko.
Na podlagi tega bi lahko ugotovili, zakaj evropski proračun ni dovolj pregleden in učinkovit. V Evropskem parlamentu ni 100 ljudi, ki bi lahko razumeli evropski proračun po dejavnostih z vsemi posledicami, ki so povezane s tem; to je gospodarska letargija Evropske unije. Če nimamo programa Galileo, če ni povezave med Lyonom in Turinom, če ni povezave med Genovo in Barcelono, če glavna mesta niso povezana s hitrimi vlaki, če proračun za raziskave ni tak, kot bi moral biti, če je proračun za Evropo s 27 državami članicami enak kot španski proračun, če je evropski proračun ena dvajsetina proračuna Združenih držav, je to posledica te maltuzijanske ideologije. Morda je čas, da se zavedamo, da poleg običajnega proračuna potrebujemo izredni proračun za posojila, ki bi se financirala iz velikega evropskega posojila, s čimer bi se omogočile naložbe.
Sergej Kozlík
(SK) Če bi izmerili stopnjo zaupanja v centralno financirane dejavnosti EU glede na proračunske odhodke, izražene kot delež BND EU, bi bila pot krivulje zaupanja podobna poti odpadlega lista. To je zares skrb vzbujajoče. Odobritve plačil kot delež BND EU so se v več letih stalno zniževale na okrog 1 %. V predlogu proračuna za leto 2008 so se znižale na 0,95 %. Podobna gibanja so značilna v zvezi s količino proračunskih sredstev in tudi z odobritvami plačil glede zgornje meje plačil večletnega finančnega okvira.
Zlasti se zdi, da predlaganih 10 milijard EUR nedodeljenih odobritev plačil znatno odstopa od ciljev dolgoročnega finančnega okvira. Tudi jaz sem presenečen, da Svet predlaga zmanjšanje plačil za programe, katerih cilj je izboljšati evropsko konkurenčnost in kohezijo, za več kot 1 milijardo EUR. Zato se strinjam z mnenjem, da so odobritve plačil nezadostne glede na politične izzive, s katerimi se spopada EU. Zato podpiram predlog o povečanju odobritev plačil na 0,99 % BND EU.
Ingeborg Gräßle
(DE) Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje, danes bom govoril o dveh pomembnih rezervah v proračunu Komisije: rezervi za nepremičninsko politiko in rezervi za osebje. V zvezi z rezervo za osebje je mogoče reči, da je poročilo o pregledu pokazalo, da je pri Komisiji skoraj 11 000 ljudi zaposlenih na področju upravne podpore in usklajevanja - vodenja uprave. Če temu dodamo prevajalce in hišnike, to področje postane področje z največjo rastjo osebja, ker pomeni dodatnih 5 700 ljudi. Glede na to, da občasno izpostavimo "boljše predpise", moramo takoj zahtevati "boljšo organizacijo". Pri tem potrebujemo več informacij, čemur je namenjena rezerva.
Del naloge, za katero je Parlament pooblastil Komisijo, je bila primerjalna analiza, tj. primerjava stališč osebja s stališči mednarodnih organizacij. Komisija nam ne dovoli, da bi videli to primerjavo, in navaja, da se je odločila za ohranitev anonimnosti identitete teh organizacij. To je smešno. Napredek je mogoč le, če Parlament prejme informacije, ki jih zahteva - ustrezne informacije, ne le delčke. S pregledom se bo zagotovila enkratna in prva obravnava strukture osebja Komisije, za kar smo hvaležni, vendar ni bil sprejet noben sklep, Komisija pa ni pripravila akcijskega načrta. Odločno pozivam, da se pripravi akcijski načrt.
Prav tako ni bil sprejet noben sklep o nepremičninski politiki v Bruslju. V julijskem poročilu Komisije o zgradbah ni treba upoštevati rezultatov pregleda osebja, čeprav je za oboje odgovoren isti komisar. Vi niste ta komisar, kar je žalostno in se ne sme nadaljevati. Zneski, ki jih je Parlament prerazporedil v rezervo, obvezujejo Komisijo, da poveže oba dokumenta. Komisija mora končno začeti z delom na tem področju in ustrezno opraviti svoje delo, ker menim, da rezultatov pregleda osebja, ki so nam bili predstavljeni do zdaj, ne moremo predstaviti našim volivcem.
Vladimír Maňka
(SK) Na začetku se zahvaljujem poročevalcema. Zahvaljujem se gospodu Itäli za več kot osemmesečno sodelovanje v zvezi z vprašanjem predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2008. V zadnjih štirih letih se je proračun institucij povečal za skoraj 18 %, kar je večinoma posledica širitve. V prihodnosti se ta proračun ne bo povečeval tako hitro. Če želimo, da bi bile institucije bolj učinkovite, moramo izboljšati sodelovanje med njimi. Vesel sem, da se naš strah pred tveganji, ki so povezana s takim sodelovanjem, ni uresničil.
Na eni strani smo poskušali zagotoviti, da bodo izpolnjene vse naloge, za katere državljani pričakujejo, da jih bodo izpolnile inštitucije. Na drugi strani smo poskušali zagotoviti učinkovito porabo sredstev. Najpomembnejša stvar, na katero se moramo zdaj in v prihodnje osredotočiti pri dodeljevanju proračuna Evropskega parlamenta, ter naša glavna vloga in prednostna naloga je: izboljšati zakonodajni proces. Vprašanja, ki niso povezana s tem, je treba v proračunu čim bolj zmanjšati. Na dobri poti smo, da bomo to dosegli.
Gospe in gospodje, marca smo rekli, da potrebujete boljše informacije o vseh sredstvih in gradivu, ki ga imate na voljo, da boste lahko odgovorno in učinkovito delali. Zato pozivamo, da se vzpostavi sistem upravljanja znanja, ki bo omogočil poslancem, da bodo delali učinkovito in da bodo uporabili vse dokumente.
Gospe in gospodje, volivcem bi radi dokazali, da odgovorno upravljate njihova sredstva. Vendar včasih nimamo na voljo dokumentov niti v najpogostejših jezikih. Organizirajo se izredne seje odborov, za katere so potrebna nova sredstva. Izboljšati moramo prilagodljivost na tem področju. Odhodki za nepremičnine predstavljajo velik del proračuna Skupnosti: zato moramo to področje pozorno spremljati v prihodnosti. V preteklosti so v nekaj primerih evropske inštitucije kupile ali najele nepremičnine po ceni nad tržno vrednostjo. Želimo si, da bi v prihodnosti več pozornosti namenili vsem vidikom nakupa, najema in obnove. Naš cilj je znižati stroške in zagotoviti prilagodljivost. Radi bi se izognili kartelom in monopolom.
Naša naslednja prednostna naloga je zagotoviti boljše informacije za državljane Evropske unije. Zato smo se odločili, da bomo okrepili to področje z zagotavljanjem pomoči regionalnim in lokalnim medijem. Gospe in gospodje, želimo si, da bi institucije še naprej delovale bolj učinkovito. Poročila, ki jih prejmemo o njihovih dejavnostih, morajo biti bolj informativna. V teh poročilih mora biti jasno navedeno, ali so bili ti cilji doseženi. Podpiram metodo, ki jo uporabljajo institucije za pripravo proračuna z uporabo inflacijskih koeficientov in tudi na podlagi tega, kar je resnično potrebno. Na koncu se zahvaljujem poročevalcu, ker nam je uspelo z več težavnimi razpravami doseči dober kompromis, na podlagi katerega se bo zagotovila boljša poraba denarja evropskih davkoplačevalcev.
Nathalie Griesbeck
- (FR) Gospod predsednik, gospe in gospodje, ena minuta in pol, ki jo imam na voljo, da vam povem svoje mnenje o predlogu proračuna za leto 2008, je velik izziv, vendar si bom najprej vzela čas, da se zahvalim poročevalcema, gospodu Virrankoskemu in gospodu Itäli, s katerima smo obravnavali odločitve, ki jih danes predlaga odbor za proračun, kar je bila zelo težka naloga. Seveda smo zaradi večletnega finančnega okvira za obdobje 2007-2013 ujeti v primež strogosti, ki nam žal ne omogoča, da tako enakomerno ali zlasti tako hitro izpolnjujemo cilje, ki smo jih določili za Evropo in politika katerih je po mojem mnenju edina rešitev za evropske regije, ker lahko našim državljanom zagotovi udoben življenjski slog, ki si ga želijo v globalnem okolju, ki se je preoblikovalo ter se stalno spreminja in razvija. Zato pozivam Parlament, da podpre pobude našega odbora, zlasti pred ponovnimi vmesnimi pogajanji o večletnem okviru in opredelitvi novega mehanizma za lastna sredstva.
Ker nimam veliko časa, bom izpostavila le eno točko v zvezi s tem proračunom. Kot stalna poročevalka za strukturne sklade v odboru za proračun sem se odločila, da bom vprašala člane Evropske komisije, kakšni so bili njihovi razlogi, da so prerazporedili 30 % upravnih stroškov teh skladov v rezervo. V študiji, ki sva jo pred kratkim predstavila z gospodom Virrankoskim o izvajanju strukturnih skladov, je izpostavljeno dolgo časovno obdobje, ki ga je porabila Komisija za odobritev nacionalnih okvirov in operativnih programov, zaradi česar imamo zdaj najvišje triletne neporavnane obveznosti doslej; z zavzetjem tega odločnega stališča o rezervi smo želeli sprožiti preplah. Regionalne politike, tako kot podpora za raziskave in inovacije, so najpomembnejše politike za prihodnost našega gospodarstva ter s tem za delovna mesta in kakovost življenja Evropejcev. Stvari poskušamo izvajati hitro in dobro, s čimer se pojasnjuje visoka raven odobrenih proračunskih sredstev, ki jo zahtevamo v poročilu Sveta.
Seán Ó Neachtain
(GA) Gospod predsednik, izpostaviti je treba en vidik proračuna, tj. denar, ki ga je treba prihraniti za skupno kmetijsko politiko. Tako imenovana skupna kmetijska politika je v zadnjih 15 letih doživela veliko sprememb: reforme Maca Sharryja, Agenda 2000 in ločevanje plačil od proizvodnje.
Rab bi pojasnil eno točko: vlade držav članic se morda ne bodo strinjale s spremembami plačil v okviru skupne kmetijske politike za kmete v Evropi kot celoti za obdobje od leta 2007 do leta 2013. Pri nas na Irskem so bili določeni strogi finančni predpisi za kmete v okviru kmetijske politike, ki jih je treba izvajati od leta 2007 do leta 2013. Vemo, da je treba pregledati stanje kmetijske politike, vendar splošni pregled ni potreben. Poleg tega pregled ne bo vključeval finančnih predpisov, ki so jih sprejeli voditelji EU za kmete na Irskem in v Evropi do leta 2013. Upam, da se bo to razumelo in da nič ne bo izpuščeno ter da ne bo poskusov izkrivljanja, ker je za kmete po Evropi ključno, da je vse tako, kot mora biti.
Margrete Auken
(DA) Gospod predsednik, naša skupina seveda glasuje za predlog spremembe glede dodelitve več denarja Palestini. Vendar moramo izpostaviti dejstvo, da morata Svet in Komisija zagotoviti, da se ne bomo na koncu znašli v položaju, v katerem bomo denar metali v sod brez dna. To velja za večino pomoči, ki se zdaj dodeljuje, in je v nasprotju z načeli EU glede pomoči, pri kateri mora biti upravičenec sposoben, da razvije trajnostno gospodarstvo. Vendar je to nemogoče, ker Izrael zatira palestinsko družbo in gospodarstvo, ne le v Gazi. Delegacija odbora za razvoj je to sama videla, ko je septembra obiskala Zahodni breg in Gazo. Denar EU priteka neomejeno, pri čemer Izrael ni odgovoren zanj.
Seznanili smo se s poročilom o dialogu iz Washingtona, v katerem so enega od svetovalcev Bele hiše za bližnji vzhod vprašali o vlogi EU. Odgovoril je: "EU? Mi dajemo ukaze, Evropa pa jih plačuje." To je res. Mi še naprej plačujemo, Izraelu pa se dopušča, da uniči vse, kar smo zgradili. Komisija in Svet morata postaviti zahteve Izraelu. Blokado Gaze je treba odpraviti, da se bo omogočilo gibanje blaga in ljudi. Gaza je zdaj pravzaprav velik zapor na prostem. Ovire na Zahodnem bregu je prav tako treba odstraniti. Tako ne meni le naša delegacija; sporočilo Zahodnega brega in našega Generalnega direktorata za humanitarno pomoč je bilo prav tako jasno. Če ni nobenega upanja za izboljšanje ali luči na koncu tunela, zlorabljamo denar davkoplačevalcev EU in to se mora takoj končati.
Adamos Adamou
(EL) Gospod predsednik, proračun EU je glavni način za doseganje političnih prednostnih nalog. Njegova proračunska politika ima tri cilje: konkurenčnost podjetij, boj proti terorizmu in posredovanje v tretjih državah.
Odhodki so namenjeni doseganju teh treh ciljev, vendar so interesi in zanimanje množic popolnoma drugačni. Povezani so z njihovimi prihodnjimi kraji dela, prihodkom, pokojninami ter državnimi šolami in univerzitetnim izobraževanjem.
Kakšne so politične prednostne naloge iz proračuna? Ali se bo z njimi resnično izboljšalo življenje državljanov? Ali je EU svetovna udeleženka, ki pošteno izpolnjuje svoje obveznosti? Kako se bo z dodelitvijo okrog 741 milijonov EUR za spodbujanje svobode, varnosti in pravičnosti izboljšalo življenje evropskih državljanov?
V nedavnem posvetovalnem dokumentu Komisije o reformi proračuna je navedeno, da je treba zdaj in v prihodnosti s proračunom krepiti konkurenčnost na področju surovin in trgov, spremeniti ravnotežje gospodarske moči in liberalizirati velike nove trge, na katerih bodo nastajale nove priložnosti za Evropejce.
Vendar so ravno zaradi tega Evropejci zapeljani. Prvič, namesto da bi bil cilj proračunov držav članic socialna pravičnost, dodatno zaostrujejo boj za nadzor nad trgi ne glede na sredstva. Drugič, zaradi tega javno mnenje v tretjih državah ni naklonjeno Evropi.
Janusz Lewandowski
(PL) Gospod predsednik, še vedno smo na začetku nove finančne perspektive, zato smo previdni pri načrtovanju odhodkov za leto 2008. Hkrati je to četrti letni proračun v tem parlamentarnem mandatu, zato smo zbrali dovolj izkušenj v zvezi s proračunskim postopkom in posebnimi pravili igre med Parlamentom, Komisijo in Svetom. Verjetno je bilo zato rekordno število predlogov sprememb brez težav sprejetih v odboru za proračun pod učinkovitim vodstvom gospoda Bögeja v duhu soglasja, s čimer se bo zagotovo omogočilo blokovsko glasovanje v četrtek in bomo zagotovo dobili večjo pogajalsko moč pri oblikovanju proračuna za leto 2008.
Vedno znova so se navajale prednostne naloge za leto 2008, financiranje programa Galileo pa se je vedno znova izpostavljalo kot težava. Zato sem vesel, ker lahko izpostavim, da se je zdaj regija Baltskega morja prvič upoštevala v tem proračunu, ne v obliki izjave, ampak v finančnem, tj. pravem smislu. Morda se je to zgodilo zato, ker so gospa komisarka, oba poročevalca in predsednik odbora za proračun prebivalci te regije. Dobro je, da Evropska unija sprejema globalne zaveze, vendar se s širjenjem Evropske unije povečuje njena obveznost do naše celine, vključno z regijo Baltskega morja, tj. notranjega morja Evropske unije, kakršno je zdaj, in vsi vemo, da je v zelo slabem stanju. Glede na to je dobro, da smo v obliki pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov našli finančni instrument za povečanje financiranja regionalnega razvoja, varnost plovbe, poenostavitev postopkov prestopa meje in zlasti varstvo okolja.
Upam, da bodo te prednostne naloge zdržale pritisk nepopustljivega zrcala Evropske komisije skupaj s celotno proračunsko strategijo.
Louis Grech
(MT) Gospod predsednik, na začetku izpostavljam, da se strinjam z besedami gospoda Itäle o vprašanju proračunskega postopka in da ni nihče pripravljen, da bi imel le vlogo samodejnega potrjevanja. Zato predlagam, da čim prej razpravljamo o tej temi, da bomo učinkovito obravnavali domnevne težave in razlike. Na drugačni ravni podpiramo povečanje proračuna agencije Frontex za 30 milijonov EUR. Realno pričakujemo izboljšanje strukture agencije, boljše usklajevanje in odločnejše ukrepanje. Parlament je dal jasen in odločen znak, da je zdaj čas, da Frontex in države članice odpravijo neučinkovitost, izpolnijo neizpolnjene obljube in končajo z zamudami iz preteklih let. Naslednja točka, ki bi jo rad izpostavil, je povezana s poročili in študijami, ki so jih pripravile ali naročile različne inštitucije, vključno s Komisijo. Potrebujemo skupno zbirko podatkov o poročilih in študijah, da bi se izognili podvajanju dela, zmanjšali odpadke in hkrati zagotovili večjo dostopnost informacij. Poleg tega je potrebno letno poročilo, v katerem bi bile navedene te študije in poročila, dobitniki pogodb, vrednost teh pogodb in po možnosti njihove koristi. Prav tako je treba preveriti vpliv in dodano vrednost poročil, ki sta jih pripravila Ekonomsko-socialni svet in Odbor regij, zlasti ob upoštevanju poročil, ki so preveč tehnična, ali poročil, ki sta jih že pripravila Komisija ali Parlament. Kar zadeva nakup prostorov, vas opozarjam, da je bilo leta 2006 sklenjeno, da bomo še enkrat preverili politiko v zvezi z nakupom in najemom zgradb, ki jih uporabljajo institucije, vključno z informacijskimi pisarnami. Zdi se mi, da so v zadnjih letih institucije iz različnih razlogov kupovale in najemale prostore po ceni, ki je višja od tržne cene. Čeprav ne dvomimo v koristi politike kupovanja zgradb, je vseeno smiselno, da se na institucionalen način preveri, kako bi lahko izboljšali pogoje, v katerih kupujemo in najemamo prostore, ter približali pisarne tržnim cenam in s tem preprečili nastajanje kartelov ali monopolov. Na koncu v zvezi z dvojnim dejanjem Fincev čestitam za njihovo koristno delo in način izvajanja pogajanj.
István Szent-Iványi
(HU) Gospod predsednik, najprej čestitam poročevalcu gospodu Virrankoskemu za odlično delo. Vendar bi rad izpostavil, da če želi biti Evropska unija globalna udeleženka, je smešno, da želi porabiti manj denarja za zunanjo politiko kot za upravne odhodke.
Drugič, prav tako je nesprejemljivo, da morajo biti odhodki iz postavke za širitev, ki se obravnavajo prednostno, v nominalnem smislu nižji v primerjavi z letom 2007, in tretjič, nesprejemljivo je, da se morajo odhodki za zunanje zadeve manj povečati - za okrog 1,5 % - kot splošni odhodki, za katere je določeno, da bi se povečali za 2 %. To pomeni, da Evropska unija ni zagotovila dovolj sredstev za izvršitev nalog, ki jih je določila; prav tako ni zagotovila dovolj sredstev za izvajanje prednostnih nalog zunanje politike. Za misijo na Kosovem in zagotavljanje pomoči palestinskemu ljudstvu ni bilo dodeljenih dovolj sredstev; bojim se, da bo treba prihodnje leto spet večkrat popraviti proračun, ker ni bila sprejeta nobena določba v zvezi s tem.
Neravnotežje med vzhodnimi in južnimi sestavnimi deli evropske sosedske politike je stalna težava že več let. Države na jugu so prejele trikrat več denarja na prebivalca kot države na vzhodu, kar je nesprejemljivo. Končno, menim, da je pomembno rešiti vprašanje sodelovanja med Evropskim parlamentom in Svetom v zvezi s postavko za skupno zunanjo in varnostno politiko. Ker ni bilo nobenega predhodnega sporazuma ali političnega dialoga, in dokler se to ne bo zgodilo, se strinjam s prerazporeditvijo 40 milijonov EUR v rezervo za skupno zunanjo in varnostno politiko. Najlepša hvala.
Konrad Szymański
(PL) Gospe in gospodje, ena od stvari, o kateri se moramo danes dogovoriti je dodelitev prvega obroka finančne podpore Evropskemu tehnološkemu inštitutu. To je zlasti pomembna odločitev za mesto Vroclav, ki to odločitev vneto pričakuje, saj upa, da se bo institucije nahajala v tem mestu.
Zelo slabo je, da nam ni uspelo te institucije ustanoviti pred koncem pogajanj o proračunski perspektivi, kar zelo ovira njen zagon. Danes imamo priložnost, da nadoknadimo izgubljeni čas ter za zagon institucije namenimo približno 3 milijone EUR. Celotna finančna sredstva za obdobje 2010-2011 lahko zagotovimo le s pregledom proračunske perspektive.
Zagotovim vam lahko, da bo to dobra naložba. To dokazuje pripravljenost in navdušenost lokalnih organov Spodnje Šlezije, poslovnežev in znanosti, da sodelujejo pri tem projektu. Zato vas prosim, da sprejmete te predloge sprememb.
Satu Hassi
(FI) Gospod predsednik, gospe in gospodje, zahvaljujem se poročevalcema gospodu Itälu in gospodu Virrankoskemu za odlično opravljeno delo. Veseli me, da je odbor za proračun odobril pilotna projekta v zvezi z varstvom Baltskega morja. Upam, da bosta projekta prejela podporo tudi na plenarnem zasedanju.
Čas je, da večjo pozornost namenimo Baltiku. Po krogu širitve leta 2004 je Baltsko morje postalo notranje morje EU, vendar je hkrati eno od najbolj prizadetih in onesnaženih morij na svetu, kar je sramotno za EU.
Namen enega od teh pilotnih projektov je zmanjšati količino nevarnih odpadkov, odvrženih v Baltsko morje, ter izboljšati raven primanjkljaja kisika v globokih morskih kotanjah. Namen drugega projekta je zmanjšati emisije žveplovega dioksida iz ladijskega prometa s trgovanjem z emisijami. Če bodo rezultati tega poskusa dobri, lahko trgovanje z emisijami žveplovega dioksida učinkovito prispeva k zmanjšanju emisij žveplovega dioksida v vseh morskih območjih EU, zaradi česar bo zrak, ki ga dihamo, v prihodnosti čist v celotni Evropi. Zato tudi jaz upam, da bosta ti pobudi prejeli podporo na plenarnem zasedanju.
James Elles
Gospod predsednik, tudi jaz tako kot ostali čestitam poročevalcema. V svojih pripombah pa bi namesto treh L-jev gospoda Martineza, ki so pomenili, če se prav spomnim, "litanije", "liturgije" in "letargije", raje navedel "izvrševanje", "vzpostavitev" in "domišljijo".
Najprej se zahvaljujem poročevalcem, zlasti gospodu Virrankoskemu, za vključitev nekaterih odstavkov o spremljanju proračuna. Izredno pomembno je, da obravnavamo vprašanje stroškovne vrednosti. Čeprav v resoluciji ni vključen ravno ta izraz, si nedvomno vsi želijo, da lahko z našimi specializiranimi odbori upravičimo finančna sredstva, ki jih dejansko porabljamo, ne samo trenutno, ampak tudi za izjave o nacionalnem upravljanju, ki jih nekatere države članice še vedno ne želijo sestaviti.
Zahvaljujem se poročevalcem in komisarju, da sta v mojem lastnem proračunu za leto 2007 izvedla tiste pilotske in pripravljalne projekte, ki so bili vključeni. Teh je kar nekaj in lepo je v letu 2008 ohraniti neko kontinuiteto, zlasti pri presojanju pilotnih informacijskih omrežij in tudi projektov z EU, Kitajsko in Indijo.
S tem sem prišel do svojega zaključka, ki je vprašanje domišljije. Einstein je dejal, da je domišljija pomembnejša od znanja. V tej razpravi je jasno, da veliko kolegov poslancev, gospod Mantovani, gospa Guy-Quint in drugi, vključno z mano, vedno obžalujemo dejstvo, da imamo v četrti kategoriji, zunanjem delovanju, premalo denarja. Popolnoma se zavedamo, da ga je premalo, zato na tej stopnji, ko pričakujemo pregled proračuna, predlagam, da morda dejansko uporabimo malo domišljije v zvezi s prihodnjim soočanjem Komisije s svetovnimi izzivi in njeno vlogo v globalni pomoči in delovanju svetovnega gospodarstva, ter si nato zagotovimo sredstva, s katerimi bomo lahko izvajali politike, ki jih želimo.
Joan Calabuig Rull
- (ES) Gospod predsednik, s proračunom, ki znaša 0,99 % BDP Unije, ne moremo zagotoviti trdnega političnega stališča.
V zvezi s kategorijo 1a, konkurenčnost za rast in zaposlovanje, je treba poudariti, da številke za te politike prvič predstavljajo večino predhodnega predloga proračuna. Vendar je Svet za te kategorije v zvezi z lizbonsko strategijo, ki bi morale biti jedro politik Unije, zmanjšal sredstva.
Pri tem naj omenim financiranje programa Galileo in Evropskega tehnološkega inštituta, ki sta prednostna projekta za našo konkurenčnost in verodostojnost. Finančna perspektiva 2007-2013 ne zadošča za financiranje tako strateško pomembnih projektov.
Druga točka zadeva agencijo Frontex, ki ima pomembno vlogo na humanitarnem in političnem področju. Evropski Svet je junija znova poudaril potrebo, da je treba okrepiti agencijo Frontex za izboljšanje zmogljivosti Unije pri upravljanju z zunanjimi mejami.
To je tudi ena od prednostnih nalog, ki jih je Parlament že večkrat poudaril. To dokazuje predlagano povečanje odobritev za sprejem obveznosti za stroške poslovanja agencije za 30 milijonov EUR, kar je 127-odstotno povečanje v primerjavi s predhodnim predlogom proračuna.
Sredstva, namenjena za kategorijo 4, ne zadoščajo za doseganje naših ciljev in izpolnitev naših obljub na svetovni ravni ter, kot je že bilo povedano tukaj, pri operacijah na Kosovem in v Palestini.
Za konec naj povem, da je potrditev udeležbe Unije na svetovni razstavi Expo Zaragoza 2008 - voda in trajnostni razvoj - pravilna odločitev in dobra priložnost za približanje evropskih politik evropskim državljanom, kar moramo narediti.
Samuli Pohjamo
(FI) Gospod predsednik, komisarka, tudi jaz se najprej zahvaljujem Kyöstu Virrankoskemu za odlično pripravljen proračun. Ustrezno je upošteval različne zadevne strani in predloge odbora za regionalni razvoj. Poročevalec gospod Itälä je prav tako opravil zelo dobro delo.
Pomembno je, da raven odobrenih proračunskih sredstev za regionalni razvoj ostane ustrezna. Hkrati moramo zagotoviti, da se v Uniji in državah članicah poenostavi in razjasni izvajanje in upravljanje regionalne politike, da lahko države članice vsa odobrena proračunska sredstva za regionalni razvoj porabijo učinkoviteje in bolj preudarno za zmanjšanje regionalnih razlik in izvajanje lizbonske strategije.
Birokracija, ki je šibka točka Unije, prav tako ovira izvajanje regionalne politike. Prvo leto novega programskega obdobja je skoraj končano, pri čemer večina programov še vedno ni odobrenih. To je resna težava, kot je povedal poročevalec. Ker sta Svet in Komisija oklevala z začetkom izvajanja projektov, bo prvo leto programskega obdobja težavno premostitveno leto. Komisija mora brez odlašanja odobriti ostale programe, da se lahko odobrena proračunska sredstva porabijo učinkovito in uspešno ter da se lahko novi programi začnejo ustrezno izvajati.
Simon Busuttil
(MT) Hvala, gospod predsednik, gospod Virrankoski in gospod Itälä. S tem proračunom bo Parlament podvojil proračun agencije Frontex, ki bo znašal skoraj 70 milijonov EUR. S tem ukrepom je zdaj vsem jasno, da Parlament prednost namenja agenciji Frontex. Proračun za delovanje agencije Frontex je bil povečan za 30 milijonov EUR, da se okrepijo njegove misije na tistih območjih, ki so najbolj prizadeta zaradi dotoka priseljencev. Hkrati, gospod predsednik, smo 30 % upravnega proračuna agencije Frontex uvrstili v rezervo, ker želimo, da bi agencija delovala učinkoviteje. Rezervo je mogoče sprostiti pod tremi pogoji: prvič, direktor agencije Frontex mora vzpostaviti redne stike z nami, da se okrepi nadzor Parlamenta nad agencijo. Drugič, želimo podrobne informacije o delovnem programu agencije Frontex za naslednje leto, pri čemer zato, ker je komisar Frattini, podpredsednik Evropske komisije, napovedal, da bo z naslednjim letom misija Frontex v Sredozemlju postala stalna, zdaj pričakujemo, da se bo agenciji namenilo več kot 10 milijonov EUR, predvidenih do zdaj za misije na morskih mejah. Tretjič, želimo posodobljen in realen seznam virov, ladij, letal, helikopterjev, ki so jih države članice pripravljene nameniti za misije agencije Frontex. Ne želimo namišljenih seznamov, takšnih kot lani, pri čemer so se države članice domnevno zavezale, da bodo agenciji Frontex zagotovile 21 letal, 27 helikopterjev in 117 čolnov, vendar ko je bilo treba začeti izvajati misije, obljub niso izpolnile. Zato pričakujemo, da bo agencija Frontex oblikovala ustrezen načrt, na katerega se lahko zanesemo, preden sprostimo rezervo. Hvala.
Göran Färm
(SV) Gospod predsednik, poročevalca, gospe in gospodje, veliko se jih sprašuje, zakaj se Parlament zavzema za revizijo dolgoročnega proračuna. Ali se res ne moremo soočiti z novimi potrebami, kot so Galileo, Evropski tehnološki inštitut in delo EU na Kosovem in v Palestini, ter hkrati zmanjšati proračun? Problem je, da proračunske zgornje meje veljajo za celoten proračun, vendar veljajo seveda tudi za vse posamezne kategorije proračuna. Da bi preprečili, da bi na primer morali zaradi povečanega financiranja programa Galileo zmanjšati financiranje drugih raziskovalnih programov, pozivamo k tako imenovani manjši reviziji. Vendar opozarjam, da je to v okviru skupnih zgornjih meja. Zavzemamo se za zmanjšanje presežkov proračuna za kmetijstvo, kar je pomembno. Kar zadeva Palestino in stroške dela EU na Kosovem, se zavzemamo za uporabo "instrumenta prilagodljivosti". V nasprotnem primeru bomo morali uporabiti sredstva, ki so sicer namenjena za Afriko in Latinsko Ameriko, kar bi bilo nesmiselno.
Togi proračunski model EU je treba spremeniti. Ne smemo sprejeti ukrepov, ki niso v skladu s splošnim okvirom, da bi dosegli večjo prožnost znotraj okvira za upravljanje novih potreb. Kako bomo drugače v prihodnosti na primer obravnavali potrebe na področju podnebne in energetske politike? Poleg tega bom omenil še dve stvari. Prvič, razprava o pogodbi kaže, da so povečanje virov in dolgoročna prizadevanja EU v zvezi s komunikacijo, dialogom in demokratičnim razvojem pomembni. Poleg tega sem si prizadeval, da bi odbor za proračun sprejel določene prilagoditve k dodelitvi kvot. Upam, da se zdaj vsi strinjamo z agresivnejšim vlaganjem. Drugič, omeniti želim pilotni projekt, za katerega sem podal pobudo. Namen projekta je podpreti obnovo kulturnih in verskih institucij ter spomenikov na območjih, ki so jih prizadeli spori. Predlog v prvi vrsti zadeva Balkan, vendar bi lahko te izkušnje dolgoročno uporabili na drugih območjih, kjer so lahko uničeni muzeji, porušene cerkve in mošeje vzrok za spor, ki ga lahko EU prepreči. Takšna območja bi lahko bila na primer Palestina, Afganistan, Irak in mogoče celo Tibet. Poslance v zvezi s tem področjem pozivam k razumevanju in podpori. Hvala.
Hannu Takkula
(FI) Gospod predsednik, najprej se zahvaljujem poročevalcema, gospodu Virrankoskemu in gospodu Itälu. Oba poznam, pri čemer vem, da podpirata odprtost in preglednost ter se zavzemata za oblikovanje gospodarstva Evropske unije na trajnostni osnovi. Dobro je tesno nadzorovati odhodke in priznati razumne zahteve. Na kratko bom izpostavil nekaj vprašanj, pri čemer prvo vprašanje zadeva raziskave in inovacije. Čeprav vem, da so za to področje večinoma pristojne države članice, Evropska unija ne sme pozabiti na svoje obveznosti, na primer lizbonsko strategijo, ki jih mora izpolniti, da lahko proračunska sredstva namenimo za raziskave in inovacije ter s tem oblikujemo novo dodano vrednost za Evropo.
Veseli me, da se pozornost namenja Baltskemu morju. Menim, da imata za to največje zasluge poročevalca. Pomembno je odkriti, v kakšnem stanju je Baltsko morje, pri čemer sta ta dva pilotna projekta dober začetek. Res je, da potrebujemo več ukrepov, vendar je to dobra osnova za začetek.
Tretjič, pri pripravi proračuna je treba upoštevati načela trajnostnega razvoja in vrednote Unije. To mora biti osnova za ukrepanje, ko na primer denar namenjamo tretjim državam ter sodelujemo na različnih projektih, kot je palestinsko avtonomno območje. Zagotoviti moramo, da so viri ustrezno uporabljeni ter niso namenjeni za dejavnosti, ki so v nasprotju z demokracijo, človekovimi pravicami in svobodo govora, tj. vrednotami Unije. Pri dodeljevanju finančnih sredstev je treba vedno upoštevati vrednote Unije.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Na začetku tega leta smo načrtovali, da se bomo skupaj s Svetom dogovorili o pragmatičnem in učinkovitem proračunu, na podlagi katerega bomo dosegli politike, ki jih Evropska unija zdaj potrebuje.
Z našimi predlogi sprememb v odboru za proračun smo zelo zmanjšali plačila za programe, za katere se brez prave dodane vrednosti namenja davkoplačevalski denar. Na področju kmetijstva znaša zmanjšanje 553,000,000 EUR, tj. 77 % celotnega zmanjšanja, kar kaže, da namerava Svet postopno odpraviti to politiko, od katere je odvisna celotna gospodarska struktura novih držav članic. Veseli me, da smo v odboru za proračun uspeli ponovno zagotoviti raven sredstev, namenjenih za kmetijstvo. Prav tako upam, da bo Evropska komisija čim prej odobrila operativne programe in program za razvoj podeželja.
Poleg teh vprašanj bom govorila o pomembnosti proračuna za mladinsko politiko Evropske unije. Predlagani proračun predvideva 9 % povečanje sredstev za programe vseživljenjskega učenja, kar znaša skupaj 900,000,000 EUR. Ti programi so bolj kot kar koli drugega prispevali k spodbujanju evropske ideje. Za devetdeset odstotkov mladih Evropska unija predstavlja možnost potovanja, študija in dela kjerkoli v Evropi. Za to mladino moramo storiti več. Ena od težav, s katero se spopadajo, je premalo evropskih štipendij, zlasti v okviru programa Erasmus. Zaradi pristopa Romunije in Bolgarije k Evropski uniji smo v sedanjem proračunu plačila povečali za 100,000,000 EUR. Kljub temu moramo zagotoviti, da bo vsak študent prejel večji delež tega denarja. Program Erasmus ne sme zagotavljati le dodatnega dohodka za mlade študente, ampak glavno podporo za finančno šibke.
Nenazadnje Komisijo opozarjam na obveznosti, sprejete v okviru tristranskih pogovorov julija, v zvezi z zagotavljanjem ustreznega števila delovnih mest za nove države članice. Zelo malo Romunov in Bolgarov je zdaj na vodilnih položajih, pri čemer jih je veliko zaposlenih začasno. Dodatna sredstva, ki smo jih namenili Službi Evropske unije za izbor kadrov, je treba čim prej učinkovito porabiti za redno zaposlitev osebja iz novih držav članic.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Za predstavnika Bolgarije, ene od najnovejših članic EU, je velik izziv, da lahko kot polnopravni član sodeluje pri sprejetju proračuna za leto 2008. To je omogočila politika širitve Evropske unije ob podpori proračunske politike.
Podpiram poročilo in čestitam poročevalcema in koordinatorjem za dosežen sporazum v zvezi s proračunom in njegovimi spremembami. Predlog proračuna za leto 2008 na področju trajnostne rasti omogoča celo najnovejšima državama članicama EU, da dosežeta cilje v zvezi s svojim članstvom. Operativni programi v okviru strukturnih skladov zagotavljajo visokokakovostne in usposobljene človeške vire, konkurenčnost, izboljšanje infrastrukture, krepitev upravnih zmogljivosti na področju prometa, okolje itd. Na žalost je potrebnih več sredstev, kot jih je na voljo.
Podpiram tudi strateško povečanje plačil za strukturne sklade ter socialni in kohezijski sklad, kar jim bo omogočilo, da okrepijo operativne programe in zmogljivosti. Prav tako podpiram 30-odstotno rezervo za vrstico upravnih odhodkov, ker menim, da bo s tem zagotovljena učinkovitost odhodkov in učinkovit nadzor nad porabo.
V predlogu proračuna za leto 2008 je pozornost namenjena tudi novim regijam, ki so pristopile k EU. V črnomorski regiji sta to Bolgarija in Romunija, ki predstavljata zunanjo mejo Evropske unije. Namen politike EU in nacionalnih vlad je preoblikovati regijo v območje varnosti, stabilnosti in dobrih sosedskih odnosov. V regiji je treba zaradi njene visoke industrializiranosti in preoblikovanja v območje, prek katerega poteka oskrba s surovinami v energetskem sektorju, izboljšati infrastrukturo, zagotoviti več naložb in sprejeti ustrezne ukrepe za varstvo okolja. Evropska unija mora s politiko in financiranjem zagotoviti okoljsko varnost ter stabilnost in varnost oskrbe z energijo v Evropi. Okvirni program za spremljanje in razvoj Črnega morja je pilotni projekt, za katerega sem prepričana, da ga bo Evropski parlament podprl; to je pravi korak k ustreznemu razvoju črnomorske regije in vključitvi državljanov črnomorske regije v politiko članstva EU.
Margarita Starkevičiūt
(LT) Govorila bom o učinku proračuna EU na blaginjo navadnih evropskih državljanov, pri čemer nekateri od njih spremljajo našo današnjo razpravo. Zelo pogosto slišimo, da mora Evropska unija postati najbolj konkurenčno gospodarstvo na svetu, kar lahko zagotovi proračun. Vendar ga je treba preoblikovati, da bo učinkovitejši ter bo spodbujal znanstvene raziskave in inovacije.
Na žalost se zdi, da Evropska komisija dejansko nima določene niti opredelitve znanstvenih raziskav. Različni projekti z različnimi odhodki naj bi se financirali v skladu s programom za raziskave in inovacije.
Nenehno govorimo o Evropi in njenem vplivu v svetu. Močna in razširjena Evropska unija 27 držav lahko doseže spremembe na svetovni ravni. V okviru proračuna je mogoče precej finančnih sredstev nameniti za pomoč tretjim državam. Vendar se v skladu z raziskavami Računskega sodišča ta sredstva zelo pogosto porabijo neučinkovito.
Vzrok je, da večino držav, ki jim namenjamo pomoč, vodijo nedemokratični režimi. Človekove pravice so kršene, pri čemer projekti pomoči peščici ljudi omogočajo, da postajajo še bogatejši, namesto da bi prispevali k izboljšanju blagostanja običajnih ljudi.
Zato vas, gospe in gospodje pozivam k upoštevanju pogoja, določenega v naših dokumentih, da je treba pri dodeljevanju programov pomoči upoštevati spodbujanje demokracije in človekovih pravic.
Rolf Berend
(DE) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, najprej se zahvaljujem celotni proračunski ekipi za dobro opravljeno delo. V imenu odbora za regionalni razvoj bom povedal nekaj pripomb.
Na podlagi svojega finančnega načrta je Komisija ocenila potrebo po financiranju, pri čemer je v skladu z mejnimi vrednostmi iz medinstitucionalnega sporazuma ter pogoji finančne perspektive upoštevala verjetne zahtevke. Zato so se seveda obveznosti za strukturne sklade za leto 2008 povečale za 0,9 % in plačila za 3,2 %, medtem ko so se obveznosti za kohezijski sklad povečale za 14,4 % in plačila za 36 %.
Ker je Komisija dejansko edina institucija, ki ima neomejen dostop do zahtevanih informacij v zvezi s celotnimi finančnimi potrebami, je naš odbor upošteval predlog Komisije ter soglasno in takoj popravil neupravičene predloge sprememb, ki jih je Svet predložil k svojemu predlogu proračuna.
Poleg sprememb smo poenostavili tudi upravo ter zagotovili učinkovitejšo porabo sredstev, zlasti ob upoštevanju lizbonskih in göteborških ciljev. Osredotočili smo se na edinstven status malih in srednje velikih podjetij in tradicionalne dejavnosti malih podjetij, kot so raziskave in razvoj. V zvezi z veliko ključnimi točkami na področju regionalne politike naj omenim, da smo menili, da je pomembno posebej omeniti pobudi Jeremie in Jessica.
Podpiramo tudi Komisijo pri spopadanju s prihodnjimi demografskimi izzivi v Evropi, pri čemer je v nekaterih regijah in celo v vseh državah članicah zaradi upadanja stopnje rodnosti staranje prebivalstva postalo glavni problem. Spodbujati je treba družinske vrednote, pri čemer je treba mladim ženskam pomagati uskladiti družinske in poklicne odgovornosti. To je napredna politika, ki jo je treba upoštevati tudi na ključnih področjih regionalne politike.
Thijs Berman
(NL) Gospod predsednik, zavzemamo se za Evropo, ki temelji na solidarnosti. V proračun za leto 2008 so vključeni nekateri novi elementi, ki to dokazujejo. Vendar potrebujemo sodobnejši proračun, ki bo v skladu z zahtevami o na znanju temelječem gospodarstvu, ter bo temeljil na solidarnosti. Na pobudo skupine socialdemokratov v Evropskem parlamentu, je treba več finančne pomoči zagotoviti Palestini in Kosovu. To je bistveno, čeprav zapleteno.
Tudi na drugih področjih mora Evropa pokazati solidarnost. Podpreti je treba svetovni zdravstveni sklad ter mojo pobudo za okrepitev spolnega in reproduktivnega zdravja ter spolnih in reproduktivnih pravic v revnih državah, kar na primer vključuje zmanjšanje smrtnosti mater in pravico do splava. To omogoča emancipacijo žensk ter s tem prispeva k razvoju revnih držav.
Solidarnost je pomembna tudi pri preoblikovanju proračuna EU. To se lahko najbolje doseže z zmanjšanjem kmetijskih subvencij, kar je zlasti izvedljivo zdaj, ko so cene visoke. Evropa mora vlagati v novo tehnologijo, pri čemer je program Galileo pokazal, da je dovolj možnosti za dodaten proračun. Lahko živimo z nižjimi kmetijskimi subvencijami, medtem ko program Galileo zagotavlja več delovnih mest in inovacij.
Christofer Fjellner
- (SV) Hvala vam, gospod predsednik. Ena od najpomembnejših dolžnosti poslancev Evropskega parlamenta je, da vsako leto sprejmemo proračun. To je ena od redkih priložnosti, da jasno in enotno izrazimo naša pričakovanja v zvezi z delovanjem EU. Na splošno menim, da se vedno več kolegov poslancev v tem parlamentu zaveda, da je pomembno omejiti sklade EU, vendar je v zvezi s tem treba še veliko narediti. Menim, da je pomembno, da v proračunu določimo pravilne prednostne naloge, vendar sta spremljanje denarja in poraba denarja tako pomembna kot priprava proračuna za ustrezne namene. Menim, da na veliko področjih naš denar ne koristi, ampak škoduje. Poleg tega morajo institucije razviti računovodski sistem EU za lažje razumevanje namenjanja denarja in spremljanje denarja, da lahko pred tem in po tem ugotovimo, kako je bil porabljen. Gre za vprašanje preglednosti.
Upal sem, da bo proračun EU za leto 2008 jasneje izražal temeljne prednostne naloge EU, tj. vzpostavitev prostega pretoka blaga, storitev, oseb in kapitala. Vendar na žalost letošnji predlog proračuna v zvezi s tem ni izpolnil pričakovanj. Naj naštejem nekaj primerov: nepovratna sredstva za rejo sviloprejk, čebelarstvo, pridelovanje bombaža, energetskih rastlin, fig, konoplje, orehov, oliv, riža in tobaka. Izvozne subvencije za žita, sladkor in proizvode iz vinskega sektorja. Skupaj je za te proračunske postavke namenjenih več kot 1 858 436 000 EUR. Menim, da je financiranje teh proračunskih postavk zguba davkoplačevalskega denarja, poleg tega te postavke bolj škodijo, kot koristijo. Vplivajo na ljudi izven Unije. Menim, da je eden od najresnejših primerov izvozna pomoč EU za kmetijstvo, pri čemer EU subvencionira svoj kmetijski sektor ter s tem zmanjšuje povpraševanje po blagu in cene na trgih revnih držav. S tem revnim državam onemogoča, da bi uveljavljale svoje naravne konkurenčne prednosti, zato te države ne morejo zagotoviti blagostanja. V zvezi s tem moramo ukrepati naslednje leto in ne leta 2013. Hvala.
Katerina Batzeli
(EL) Gospod predsednik, najprej čestitam predsedniku odbora za proračun, poročevalcu in poročevalcem v senci, ki so danes v tem parlamentu predstavili proračun z jasnimi političnimi cilji in dobro določeno zgornjo mejo, ki znaša 0,98 % BDP.
Naj poudarim dve točki, ki sta pomembni za ta parlament in vse države.
Evropski parlament v odstavku 24 svoje resolucije poudarja, da mora Komisija čim prej odobriti nacionalne operativne načrte za evropski kmetijski sklad za razvoj podeželja in strukturne sklade. Pomembno je, da to naredi pravočasno, zlasti glede na zadnje obsežne naravne nesreče v južnoevropskih državah, predvsem v Grčiji, ki jim je treba čim prej zagotoviti sredstva za odpravo povzročene škode.
Moja druga pripomba zadeva nedavno krizo v zvezi s cenami žit, ki so povzročile motnje na trgu z žiti ter ogrozile kmetijske dohodke. Zaradi tega se očitno varčuje s sredstvi v proračunu Skupnosti. Vendar poudarjam, da se s temi prihranki ne sme financirati drugih politik; ostati morajo v okviru skupne kmetijske politike, pri čemer jih je treba nameniti na primer za reševanje kriz v kmetijskem sektorju.
Reimer Böge  
Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje, odbor za proračun za prvo obravnavo na plenarnem zasedanju predlaga proračun za leto 2008, ki znaša 129,6 milijard EUR za odobritve za prevzem obveznosti in 124,2 milijard EUR za odobritve plačil ter dosledno upošteva vse naše sporazume in obveznosti, vključno z večletnimi programi in finančno perspektivo, pri čemer dodajam, da ne presega zgornjih meja, ki smo jih določili v večletnem načrtu, je skladen z načelom proračunske discipline ter Svetu predlaga, da na trajnosten način reši sedanja vprašanja, kot sta program Galileo in financiranje zunanje in varnostne politike. Iskreno se zahvaljujem poročevalcema, gospodu Itälu in gospodu Virrankoskemu, ki sta skupaj s koordinatorji in osebjem predložila odličen predlog za prvo obravnavo.
Najprej o proračunu Parlamenta. Med glasovanjem v odboru za proračun in na plenarnem zasedanju je bil izveden postopek sprave, ki je potekal ob posvetovanju z uradom tega parlamenta in v tesnem sodelovanju z upravo. V okviru tega postopka smo razumno in zadovoljivo rešili številna nesoglasja. Vendar poudarjam, da morata biti urad in uprava pripravljena obravnavati vprašanja in kritike odbora za proračun, saj je to del naše naloge. Del spora, o katerem razpravljamo vsako leto, smo rešili z določitvijo skrajnega roka, in sicer lahko med predložitvijo upravnega predloga o proračunu Parlamenta in odločitvijo urada minejo največ dva ali trije tedni, zato da lahko skupine svoja mnenja izrazijo na začetku postopka in ne na koncu.
Komisarka, v vašem pismu 17. oktobra ste znova pojasnili izvrševanje proračuna, kot ste to storili konec septembra. Izpostavili ste primere, v katerih izvrševanje poteka dobro, v katerih slabo, v katerih so bili morda programi izvedeni prepozno ter v katerih se je Komisija preveč osredotočala na podrobnosti v zvezi z drugimi vprašanji glede držav članic. Vendar je poročilo pokazalo, da se je izvrševanje glede na majsko poročilo izboljšalo. Če želi Komisija ostati verodostojna, neporavnanih plačil in obveznosti pri izvrševanju proračuna za leto 2008 ne more več opravičevati s sklicevanjem na pozno izvajanje in druge težave v letu 2008.
Zdaj lahko rečemo, da nam je s sporazumom o agencijah, doseženim med institucijami med nemškim in portugalskim predsedovanjem, ter zahvaljujoč izjemnemu delu stalne poročevalke Jutte Haug uspelo ponovno zagotoviti razvoj agencij, tako da v prihodnosti nobena agencija ne bo ustanovljena brez ustreznih analiz stroškov in koristi ter zagotovila, da prinaša dodano vrednost. Zato je treba to zagotoviti v okviru kodeksa ravnanja, ki se sprejema za izvajalske agencije. Komisarka, povedati je treba, da smo letos zelo pazljivo obravnavali upravni proračun Komisije, vendar ni treba, da je vsako leto tako. Vendar vztrajamo pri nadaljnjem vrednotenju delovnih mest, pregledu in razvoju, kar je treba izvesti preudarno in brez pretiravanja, vendar čim bolj pregledno.
Gospod predsednik, zelo jasno smo pojasnili svoje stališče do programa Galileo. Danes dopoldan smo razpravljali o reformni pogodbi ter jo podprli, kar se bo v prihodnosti imenovalo metoda Skupnosti. Če države članice menijo, da se lahko zanesejo na neusklajeno financiranje ali financiranje izven proračuna Skupnosti, je to glede na ta razvoj v Evropi popolnoma nesmiselno.
V nadaljevanju bom govoril o financiranju skupne zunanje in varnostne politike. Če ne bi bilo Parlamenta, bi že zmanjkalo sredstev za izvajanje skupne zunanje in varnostne politike, pri čemer bi morali v skladu z odločitvijo, ki so jo predsedniki držav in vlad sprejeli decembra 2005, shajati s približno 90 milijoni EUR. Ker bo morda treba v proračun vključiti več, kot sta prvotno predlagala Svet in Komisija, na primer tudi Palestino in Kosovo, smo pripravljeni poiskati rešitev v zvezi s tem. Na podlagi glasovanja bomo morali razpravljati tudi o instrumentu prilagodljivosti. To velja tudi za nadaljnje priznavanje interesov Parlamenta, k čemur je izrecno in ustrezno pozval odbor za razvoj.
Predsedstvo se mora zavedati, da lahko Parlament o vseh vprašanjih, razen o programu Galileo in skupni zunanji in varnostni politiki, odloča sam. Zato Svet pozivam, da zagotovi ustrezno podporo, da bomo lahko programu Galileo ter skupni zunanji in varnostni politiki zagotovili trdno osnovo ne le za leto 2008. Če nam to ne bo uspelo, bomo morali o tem razpravljati na prihodnjih sejah med proračunskim letom 2008. Pripravljeni smo se pogajati, vendar od Sveta pričakujemo jasne ukrepe v zvezi s tema ključnima vprašanjema. Tako ali drugače bomo z vidika tega parlamenta proračun za leto 2008 imeli.
(Ploskanje.)
Predsednik
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v četrtek, 25. oktobra 2007.
Pisna izjava (člen 142)
Neena Gill  
v pisni obliki. - Evropskemu davkoplačevalcu moramo pokazati, da ima proračun EU stroškovno vrednost in predstavlja dobro finančno poslovanje. Redna mesečna selitev Evropskega parlamenta v Strasbourg je torej v popolnem nasprotju s tem, zlasti ker nas skrbijo podnebne spremembe. Čeprav pozdravljam mnenja o bolj ekološki uporabi prevoznih sredstev v poročilu gospoda Itälä, imajo ta komaj kaj veze z reševanjem razsežnosti problema. Nujno moramo ukrepati kot pionirji in postaviti pravilen zgled.
V zvezi s poročilom gospoda Virrankoskega sem razočaran nad ravnijo financiranja programov za zmanjšanje revščine v najrevnejših regijah, vključno z Azijo. Če želi EU postati svetovna sila, mora začeti dejansko ukrepati.
Čeprav pozdravljam podporo Palestini in Afganistanu, je za strategijo EU, če želi biti dolgoročno uspešna, v primeru Afganistana pomembno večje sodelovanje s sosednjimi državami Indijo in Pakistanom. Poleg tega obžalujem predlagano zmanjšanje financiranja SZVP, zlasti na Kosovu. Tukaj ne smemo zamujati ali premalo financirati.
Nazadnje, podpiram poudarek na ustvarjanju delovnih mest in večji strokovnosti v okviru programa lizbonske strategije. Pobude v zvezi s tem bodo ljudem iz West Midlandsa, katerih predstavnik sem, zares omogočile dodano vrednost iz EU.
(Seja je bila začasno prekinjena.)
