Uporaba manjšinskih jezikov v okviru skupnega evropskega kulturnega nasledstva (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je izjava Komisije o uporabi manjšinskih jezikov v okviru skupnega evropskega kulturnega nasledstva.
Leonard Orban
Gospod predsednik, spoštovani poslanci, splošni cilj politike Evropske unije o večjezičnosti je poudariti pomen vseh jezikov, ki se govorijo v Evropski uniji. V skladu s členom 151 Pogodbe morajo ukrepi Skupnosti pripomoči k spodbujanju sodelovanja med državami članicami, da bi prispevali k uspešnosti kultur držav članic, hkrati pa spoštovali njihovo raznolikost na nacionalni in regionalni ravni in se osredotočili na naše skupno kulturno nasledstvo.
Na temelju teh načel Evropska komisija v tesnem sodelovanju z državami članicami izvaja strategijo za spodbujanje večjezičnosti in jezikovne raznolikosti, kot se odraža v dokumentu, sprejetem septembra 2008, ki zadeva vse jezike, ki se govorijo v Skupnosti. V si ti jeziki predstavljajo sestavni del našega skupnega kulturnega nasledstva, vsak posamezni nacionalni, regionalni, manjšinski jezik in jezik priseljencev, ki se govori v Evropi, pa temu skupnemu kulturnemu nasledstvu daje dodatno razsežnost.
Kot dobro veste, je Evropska komisija pozvala države članice, naj razmislijo o učenju regionalnih in manjšinskih jezikov kot delu njihove nacionalne strategije za spodbujanje večjezičnosti v družbi. Odločitve Evropske unije na tem področju ne nadomeščajo ukrepov, ki so jih že sprejele države članice, ampak so namenjene njihovi podpori in dopolnjevanju. Glavni instrument financiranja, ki ga ima na razpolago Evropska unija, je program vseživljenjskega učenja za obdobje 2007-2013, ki je odprt za vse jezike, ki se govorijo v Skupnosti, vključno z regionalnimi in manjšinskimi jeziki.
Ne obstaja zakonodaja Skupnosti, ki bi urejala uporabo jezikov v državah članicah, nobena izmed pogodb pa ne vključuje možnosti za sprejetje takšnih določb. Spoštovanje jezikovne in kulturne raznolikosti je zajeto v členu 22 Listine o temeljnih pravicah, ki določa, da mora Unija spoštovati kulturno in jezikovno raznolikost.
Kot veste so določbe listine namenjene institucijam in organom EU ter državam članicam, samo če uveljavljajo zakonodajo Skupnosti. Posledično so države članice še naprej nosilke odločitev o svoji domači jezikovni politiki, vključno glede regionalnih in manjšinskih jezikov. Zaščita oseb, ki pripadajo nacionalnim manjšinam, je sestavni del spoštovanja človekovih pravic, kar je eno izmed načel, na temelju katerih je bila ustvarjena Evropska unija, kot je določeno v členu 6 Pogodbe o Evropski uniji.
Zato morajo države članice uporabiti vsak pravni instrument, ki jim je na razpolago, da bi zaščitili pravice oseb, ki pripadajo nacionalnim manjšinam, v skladu s svojim ustavnim redom ter dolžnostmi in obveznostmi, ki jim jih nalaga mednarodno pravo. Z mednarodnim pravom mislim na primer Evropsko listino Sveta Evrope o regionalnih in manjšinskih jezikih, ki zagotavlja svetovni okvir na tem področju, in priporočila Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi, h katerim se je Evropska unija zatekla ob različnih priložnostih.
Edit Bauer
Jeziki prebivalcev Evrope kot kulturna celota oblikujejo skupno kulturno nasledstvo Evrope, kot je prav tako dejal komisar. Zahvaljujem se mu za to pripombo. Med jeziki ni razlik, pa naj jih govori manjšina ali večina. Sočasno je pravica ljudi do uporabe njihovega jezika sestavni del njihovih temeljnih pravic, kot je prav tako navedeno v členu 22 Listine o temeljnih pravicah. Ni slučaj, da so nacionalne skupnosti zelo občutljive glede kakršnih koli kršitev njihovih pravic na tem področju.
Govorim v imenu manjšine, ki šteje več kot pol milijona, proti slovaškemu zakonu o nacionalnem jeziku, ki vsebuje določene člene, ki kršijo in omejujejo pravice te manjšine. Naj navedem nekaj primerov: Člen 8(4) zakona določa, da se morajo zdravniki sporazumevati z bolniki v nacionalnem jeziku na tistih lokacijah, kjer je delež manjšine manjši od 20 %. To velja tudi za socialne delavce in njihove stranke ter za gasilce in reševalce, če so na dolžnosti, z drugimi besedami, ko gasijo ogenj ali nekoga peljejo v bolnišnico. V skladu s členom 6(1) se mora slovaščino uporabljati v besedilih oglasov ne glede na to, ali so javni ali zasebni. V skladu s členom 8(6) mora biti besedilo oglasov napisano najprej in z večjimi črkami v nacionalnem jeziku ali pa morajo biti črke vsaj tako velike kot tiste v besedilu drugega jezika. To očitno skriva sporočilo, da je prvi jezik pomembnejši, medtem ko je drugi podrejen in drugorazreden.
Člen 9 zakona za pravne subjekte, tudi mala podjetja, ki kršijo pravilno uporabo jezika, določa kazni, ki so nesorazmerne. Zakaj je kazniva kršitev, če nekdo govori v svojem maternem jeziku? Takšnega zakona vsekakor ni mogoče ustrezno izvajati.
Gospod predsednik, slovaška zakonodaja bi lahko kot del nacionalnega pravnega sistema vključila tiste zaveze, ki jih je sprejela zaradi Listine Sveta Evrope o jezikih in jih prevzela z ratifikacijo, namesto da odobri zakon, ki je povsem v nasprotju z njimi. Njegov namen ni niti dvojezičnost, ker od delavcev, niti v javnem sektorju, ne zahteva znanja manjšinskega jezika niti jih ne spodbuja k učenju.
Gospod predsednik, še zaključna beseda. Vesela sem, da je Evropski parlament na dnevni red dal to razpravo, in zelo cenim jasno stališče predsednika Parlamenta Jerzyja Buzeka in tudi nedvoumno sporočilo Komisije, da je treba pravice manjšin zaščititi in ne omejevati.
Hannes Swoboda
v imenu skupine S&D. - (DE) Gospod predsednik, glede na vsa različna mnenja v tem Parlamentu je dober znak, da imamo predsednika madžarskega porekla, glede katerega smo lahko prepričani, da ne bo ravnal diskriminatorno, ampak da je v tej Evropi samoumevno, da se ne glede na jezik in izvor poskuša upoštevati, kar je prav.
Gospa Bauer, kritizirali ste zakon o jeziku. Zakon o jeziku ni tako dober kot bi lahko bil, to je že bilo ugotovljeno. Vendar pa ne krši temeljnih pravic. Tudi to je treba navesti. Zato obstaja potreba po delu za odpravo tistih pomanjkljivosti, ki obstajajo - predvsem pri razlaganju zakona. Ključnega pomena je, da današnja razprava pošlje znak, da si prizadevamo za izboljšave, ne zato, ker hočemo eno skupino prebivalstva izigrati proti drugi, ampak zato, ker želimo, da se izboljšajo odnosi med Slovaki in Madžari znotraj Slovaške in seveda tudi med obema državama. Za to si moramo prizadevati. Še posebno zdaj, ko se približujemo volitvam, lahko samo pozivam k modernizaciji, razumu in dialogu, ki so pot do pozitivnega izida.
Seveda obstajajo tudi problemi z zgodovinsko osnovo, glede tega si ne smemo delati utvar. Moja mati, ki je bila rojena v Miskolcu, in jaz, rojen samo nekaj kilometrov od Bratislave, občutiva to. Ključno pa je, da ne razpihujemo in podžigamo sporov, ki pogosto obstajajo samo med političnimi silami in ne med ljudmi , ki se med seboj dobro razumejo.
Tako kot je madžarska manjšina na Slovaškem, je slovaška manjšina v mnogih občinah z madžarsko večino znotraj Slovaške. Zato moramo združiti te elemente. Tudi drugi znak, ki ga bo poslala ta razprava je ključni dejavnik. Imamo številne skupne probleme. Tudi Slovaška in Madžarska imata skupne probleme, kakršen je problem Romov. Ali ne bi bilo razumneje, če bi se torej osredotočili na skupno reševanje obstoječih problemov z dialogom v prizadevanju, da vsem manjšinam te regije damo boljšo priložnost? Na koncu smo vsi člani manjšin. Cilj mora biti, da se jasno zavežemo jezikovni raznolikosti - kot je dejal komisar -, spodbujanju večjezičnosti, saj so jeziki "bogastvo". Tisti, ki govorijo dodatne jezike, so v prednosti, in ko bodo to razumeli in sprejeli vsi, se bomo lahko ozrli v lepšo prihodnost.
Carl Haglund
v imenu skupine ALDE. - (SV) Gospod predsednik, veseli me, da je Komisija resno vzela to vprašanje. Življenje je za mnoge manjšine v Evropi težko in predvsem močno sporočilo EU lahko ustavi val nestrpnosti, ki se je v zadnjih letih razširil po našem delu sveta. Menim, da mora EU vsakemu Evropejcu dati jasno vedeti, da je imeti in govoriti jezike, ki niso jezik večine, dodana vrednost.
Zakaj? Po eni strani zato, ker vsak jezik s seboj prinaša ogromno kulturno nasledstvo, ki bogati evropsko raznolikost. Področja, kjer se govorijo jeziki manjšin, so tudi uspešnejša in bolj konkurenčna z gospodarskega vidika kot druga področja. Zato je za vsakogar, ki želi poslovati na takšnih področjih, koristno, da zaposli ljudi, ki govorijo lokalni jezik. To sta bila dva dobra razloga. Zahvalil bi se Komisiji za to pobudo in ne bom nas več zadrževal, saj je čas omejen.
Tatjana Ždanoka
v imenu skupine Verts/ALE. - Gospod predsednik, komisarju se zahvaljujem za to izjavo in se strinjam, da nam trenutno stanje zakonodaje EU ne dovoljuje sprejemanja predpisov na področju jezikovnih pravic.
Po drugi strani bomo s 1. decembrom v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji imeli navedeno, da Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami oseb, ki pripadajo manjšinam. To verjetno ne more biti trdna pravna podlaga za takojšnje oblikovanje koncepta pravic manjšin v pravnem redu Skupnosti. Kljub temu si danes zaslužimo izjavo, ki je bolj osredotočena na politično stališče Komisije v zvezi s pravicami manjšin, sporočilo pa mora biti po mojem mnenju zelo enostavno. Stranka, ki deluje v nasprotju s pravicami oseb, ki pripadajo manjšinam, vključno z jezikovnimi pravicami, deluje v nasprotju z osrednjimi vrednotami Unije.
Javno navajamo tiste države zunaj EU, v katerih je stanje človekovih pravic slabo, čeprav jim EU ne more naložiti pravno zavezujočih obveznosti, toda zakaj tako neradi navajamo slabe zglede znotraj EU, četudi ne moremo naložiti obveznosti?
Omenili ste dokumente Sveta Evrope in OVSE, vendar pa bi Komisija morala sprejeti tudi obveznost spremljanja, ali države članice izpolnjujejo svoje obveznosti iz teh dokumentov.
V samem Parlamentu ne izpolnjujemo te zahteve po večjezičnosti. Sama na primer ne morem govoriti svojega maternega jezika kljub dejstvu, da je materni jezik 40 % prebivalstva moje države Latvije ruščina.
Lajos Bokros
Slovaščina je eden izmed najlepših jezikov v Evropi, vendar pa ga je redko slišati v Evropskem parlamentu.
Kot zvest prijatelj Slovaške, dolgoročni zagovornik njenega razvoja in skromen, toda aktiven udeleženec slovaških reform, bi bil počaščen, če bi svojim slovaškim prijateljem lahko pomagal pri premagovanju te pomanjkljivosti in sočasno pri prispevanju k temu, da slovaščino govori in razume vse širši krog ljudi. Trdno sem prepričan, da nam bo uspelo zaščititi raznolikost slovaškega jezika in kulture.
Slovaščina se ne želi razvijati na račun drugih jezikov. Iz točno tega razloga je nepojmljivo, da jim zakon, ki obravnava uporabo jezikov etničnih manjšin, določa precej manjši obseg uporabe kot za slovaščino. Ta zakon dejansko obravnava uporabo teh jezikov kot možnost, to možnost pa ocenjuje samo na negativen način in ne kot pozitivno pravico, pri čemer ne upošteva, da je to pravica, ki jo je mogoče zahtevati in uporabljati v vsakodnevnem življenju.
V pisarnah na Slovaškem se še vedno ne uporablja natisnjenih obrazcev v madžarščini in tudi ni uradnih prevodov zakonov in pravnih standardov Slovaške republike v madžarščino.
Sprememba zakona o nacionalnem jeziku je to situacijo še otežila. Predstavniki etničnih manjšin niso bili udeleženi pri pripravi spremembe. Ena izmed temeljnih pomanjkljivosti novega pravnega ukrepa je, da velja ne samo za uporabo uradnega jezika, ampak se še globlje vmešava v javno, poslovno in zasebno življenje.
Drug temeljni problem je, da zakon o državnem jeziku vključuje tudi sankcije. Sprememba slovaškega zakona o nacionalnem jeziku krši osnovne človekove pravice in standarde Evropske unije. Obdržati zakon v njegovi trenutni obliki bi bilo v nasprotju z nacionalnimi interesi Slovaške republike in večinsko etnično skupino, ker bi zakon razvnel sumničenja in zastrupil ozračje dobrih odnosov med etničnimi skupinami, ki so več kot tisoč let živele skupaj na ozemlju Slovaške.
Slovaška je zrela, odrasla in samozavestna demokratična država in ni odvisna od kulturnih sporov ali od uporabe zakona, da bi se zaščitila pred avtohtonimi jeziki. Avtohtone etnične skupine ne ogrožajo slovaške nacionalnosti, slovaškega jezika ali kulture slovaškega naroda. Nasprotno, soobstoječe etnične skupine bodo navdušeno in prostovoljno ščitile, podpirale in razvijale slovaški jezik in kulturo, dokler je na strani slovaškega naroda razbrati pripravljenost ščititi, podpirati in razvijati jezike in kulturo etničnih manjšin.
Jaroslav Paška
Naši madžarski prijatelji so nam nedavno pridigali, kako bi morali najti rešitev v evropskem slogu za vprašanje uporabe jezika manjšine na Slovaškem.
Sam pa bi jih pograjal, kako se zdi, da so se pozabili ozreti sami nase, in kako na Madžarskem omejujejo manjšine pri uporabi njihovega maternega jezika. Poglejmo na primer vzgojo otrok in šole. Slovaška republika madžarskim otrokom omogoča izobraževanje v njihovem maternem jeziku od osnovne šole, srednje šole do univerze. Vse predmete poučujejo madžarsko govoreči učitelji v madžarščini. Po drugi strani lahko slovaški otroci na Madžarskem samo sanjajo o slovaških šolah. Madžarska vlada jih je zaprla leta 1961. Vse od takrat se otroci iz etničnih manjšin niso imeli kje učiti pravilne rabe njihovega maternega jezika, saj jim madžarska vlada v nasprotju z drugimi vladami EU ne omogoča izobraževanja v njihovem maternem jeziku. Na Madžarskem se morajo slovaški otroci torej vse predmete učiti v madžarščini, njihov materni jezik pa je dodan kot nekakšna kazen, kot dodatno delo, z namenom, da bi jih odvrnila od njega. Slovaški jezik jih učijo madžarsko govoreči učitelji, ki jezika ne obvladajo. Na ta način se odnos otrok do njihovega maternega jezika in njihovih kulturnih povezav zatira in preprečuje.
Z uporabo tega domnevno evropskega pristopa k manjšinam je madžarska uprava v obdobju 50 let slovaško manjšino zmanjšala na približno desetino njene prvotne velikosti. Zato je nekdanji madžarski varuh za etnične manjšine predhodno javno priznal, da si Madžarska še naprej prizadeva za popolno asimilacijo etničnih manjšin.
Zelo cenim svoje prijatelje, poslance Republike Madžarske. Več kot tisoč let sta naša naroda skupaj prispevala k zgodovini Evrope in prosil bi jih, naj razumejo, da številke ne lažejo. Zaradi politik madžarske uprave je bila slovaška manjšina na Madžarskem zdesetkana, medtem ko število pripadnikov madžarske manjšine na Slovaškem zaradi korektnih politik slovaške uprave ostaja nespremenjeno.
Zoltán Balczó
(HU) Takoj na začetku te točke moramo razčistiti, kaj se nam zdi dragoceno za Evropsko unijo. To, kar je zapisano v dokumentih, ali je dragoceno nekaj, kadar to spoštuje država, ali če ne, kadar Evropska unija uveljavi spoštovanje tega? Je mogoče nacionalno manjšino imeti za nekaj dragocenega? Je pomembna? V Češki republiki so bili v veljavi puščeni Beneševi dekreti, tako da bo Václav Klaus podpisal Lizbonsko pogodbo. Z drugimi besedami, ohranili so stigmo kolektivne krivde za etnične skupine Sudetskih Nemcev in Madžarov. Je manjšina potemtakem dragocena? Je dragocen jezik manjšine? Na Slovaškem je avtohtono madžarsko prebivalstvo kaznovano, če uporablja materni jezik. Tega zakona enostavno ni mogoče ustrezno izvajati. Evropo je lahko sram, dokler obstaja ta zakon. To ne sme biti spor med Slovaško in Madžarsko. To bi moralo biti vprašanje, ki ga morata rešiti Evropska unija, ki ščiti svoje vrednote, in Slovaška. To je hinavski sistem, ki razglaša te vrednote, vendar pa jih ne upošteva v praksi.
Kaj obravnava točka dnevnega reda? Zagotovo ni pripravljena rešiti tega vprašanja. Na tej seji obravnavamo posamezna vprašanja, kot so Nikaragva, Vietnam, Laos in kršitve človekovih pravic. V zvezi s tem vprašanjem Evropska unija niti ne poskuša zaščititi svojih vrednot; enostavno jih razvrednoti.
Kinga Gál
(HU) Gospod predsednik, komisar, menim, da je uspeh, da v razpravi, ki sva jo predlagali moja kolegica Edit Bauer in jaz, Evropski parlament končno obravnava vprašanje uporabe lastnega jezika s strani nacionalnih in jezikovnih manjšin, kar pomeni tudi obravnavo diskriminatornega slovaškega zakona o jeziku. Prav tako sem zelo zadovoljna, da je Komisija ob tej priložnosti zavzela jasno stališče v zvezi z jezikovnimi pravicami manjšin.
Komisarju Orbanu se želim zahvaliti predvsem za to, da je med drugimi dokumenti, na katere se je skliceval, omenil Listino Sveta Evrope o regionalnih ali manjšinskih jezikih. Menim, da je posebno pomembno, da je gospod Buzek obiskal Bratislavo in podal jasno izjavo o tej zadevi. Nenazadnje vsi tisti, ki smo se v tem Parlamentu leta ukvarjali s človekovimi pravicami, menimo, da je nezaslišano, da se tik pred uveljavitvijo Lizbonske pogodbe državljanom, ki pripadajo manjšinam, ne dovoli uporabljati njihovega maternega jezika v državi, v kateri so bili rojeni, in ne morejo uživati pravic, ki jih zagotavlja demokracija. Zakon kot kaznivo dejanje opredeljuje izvajanje temeljne človekove pravice uporabe maternega jezika. Iz tega sledi, da so manjšine v svoji domovini drugorazredni državljani. Govorimo, gospod Paška, samo za primerjavo, o približno 530 000 Madžarih na Slovaškem in 20 000 do 30 000 Slovakih na Madžarskem.
Gospodu Swobodi bi odgovorila samo, da se manjšina v tem primeru proti večini bori za svojo najosnovnejšo človekovo pravico. Ne gre za dve državi, ki se borita druga proti drugi. Evropska unija mora zagotovo posredovati in se jasno izreči proti slovaškemu in vsem podobnim zakonom, ki ogrožajo uporabo manjšinskih jezikov in zaščito identitete manjšin, saj so takšni zakoni v nasprotju z vsemi mednarodnimi dokumenti, vključno z osnovnimi načeli, ki so zdaj okrepljeni v Lizbonski pogodbi in Listini o temeljnih pravicah.
Kolege poslance bi spomnila, da je bila Slovaška že leta 1995 predmet resnih mednarodnih kritik, ko je bil sprejet zakon o jeziku. Zaradi tega in še zlasti kot eden izmed pogojev za začetek pristopnega procesa k EU je morala Slovaška iz zakonodaje črtati člene o kaznih. Torej je Evropska unija pred 10 leti nasprotovala nečemu, čemur danes le nerada nasprotuje.
Boris Zala
(SK) S ponosom lahko povem, da je Slovaška veliko prispevala k jezikovni raznolikosti in k ohranitvi jezikovnega kulturnega nasledstva.
Nekaj dejstev: madžarska manjšina ima okoli 700 šol, na katerih se poučevanje odvija v madžarščini. Vse manjšine imajo pravico do uporabe svojega jezika v sodnih postopkih, uradnem poslovanju, imenih krajev, imajo pa tudi radijske in televizijske programe v svojem maternem jeziku. Država zagotavlja finančno podporo za kulturne dejavnosti manjšin in sprejema uporabo maternega jezika v poslovnih, pogodbenih in drugih odnosih.
Madžarski poslanci tu napadajo slovaški zakon o jeziku. Njihove izjave so gole laži, izmišljotine in plod domišljije ranjenega madžarskega nacionalizma. To moramo zavrniti, gospe in gospodje. Nasprotno je slovaški zakon o jeziku popolnoma skladen z mednarodnimi standardi, kot je potrdil opazovalec, ki je na tem področju najbolj pristojen - komisar Vollebæk iz Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi. Naš zakon o jeziku prispeva k odpravi diskriminacije manjšin ter k varnosti in zdravju naših državljanov, hkrati pa ustvarja prostor za njihovo popolno vključitev. Poleg tega je Slovaška podpisala Listino o manjšinskih jezikih in torej ohranja jezikovno raznolikost vseh manjšin na Slovaškem na visoki ravni.
Sergej Kozlík
(SK) Slovaška republika uporablja visok standard v zvezi z etničnimi manjšinami in hkrati enega izmed najbolj zmernih zakonov o nacionalnem jeziku v Evropi.
Kljub temu nanjo nenehno pritiskajo madžarski poslanci, ki ne oklevajo glede laži in izmišljotin, da bi vplivali na evropsko javno mnenje. Temu smo bili priča na skoraj vsaki seji Evropskega parlamenta vse od njegove razširitve leta 2004. Madžarska je država, ki je skoraj povsem odpravila manjšine na svojem ozemlju in se poskuša resno vmešavati v zadeve Slovaške republike. To je povsem nesprejemljivo.
Menim, da se evropske institucije v to situacijo ne bodo pognale kot slon v trgovino s porcelanom. Slovaška bo rešila probleme v zvezi z uporabo nacionalnega jezika s kulturnimi sredstvi in v skladu z evropskimi običaji. Izvedbena uredba k spremembi zakona o jeziku potrjuje dovzeten pristop k vsem etničnim skupinam in narodnostim, ki živijo na Slovaškem.
Valdemar Tomaševski
(PL) Gospod predsednik, vesel sem, da lahko tu kot poslanec iz Litve govorim poljščino, svoj materni jezik. Menim, da bi moral biti ta privilegij pravilo ne samo v Evropskem parlamentu, ampak v vseh državah EU, saj sta večkulturnost in jezikovna raznolikost zelo pomembni v evropski hierarhiji vrednot. Na vso moč si moramo prizadevati, da zagotovimo, da nacionalne manjšine in zlasti avtohtone manjšine ne bodo občutile diskriminacije v zadevah, ki jih zajema današnja izjava Komisije. Zato ima Komisija pred seboj nujno nalogo reševanja sporov, ki zadevajo uporabo manjšinskih jezikov v vseh državah EU brez izjeme. Pozitivne rešitve teh problemov na Finskem, v Italiji, na Poljskem, Danskem, v Češki republiki in mnogih drugih državah olajšujejo to nalogo. Potrebujemo samo učinkovito in, kar je še pomembnejše, takojšnje ukrepanje Komisije v tej zadevi.
Diane Dodds
Gospod predsednik, dobro je slišati o potrebi po raznolikosti in večjezičnosti, toda zelo na kratko želim izpostaviti situacijo v svojem delu Združenega kraljestva.
Manjšinski jezik ulsterska škotščina je del kulturnega bogastva Severne Irske in ga Združeno kraljestvo priznava v skladu z Listino Sveta Evrope o regionalnih in manjšinskih jezikih.
Kot rezultat zakona o sporazumu iz St. Andrewsa je izvršna oblast Severne Irske zadolžena za strategijo za jezik ulsterska škotščina in kulturo. Pri pripravi te strategije minister za kulturo upošteva evropsko listino in druge mednarodne instrumente, vključno s Konvencijo Združenih narodov o otrokovih pravicah. Strategijo zastavlja tudi v okviru spodbujanja skupne in boljše prihodnosti za Severno Irsko, utemeljeno na enakosti, raznolikosti in medsebojni odvisnosti.
Žal je Sinn Fein kulturo - zlasti jezik - uporabil kot orožje v svoji kampanji proti državi, to pa je vodilo k nesoglasjem in sporom. To je napačna uporaba in zloraba jezika. Zato moramo upati, da bo vidik strategije o skupni in boljši prihodnosti obravnaval zapuščino te kulturne vojne.
Alejo Vidal-Quadras
(ES) Gospod predsednik, izpostaviti želim prizadevanja tega Parlamenta pri podpori manjšinskih in regionalnih jezikov v smislu pisnega komuniciranja med državljani in Parlamentom. Državljani lahko Parlamentu pišejo in prejmejo odgovor v teh jezikih.
Povsem nekaj drugega je, gospod predsednik, če želijo nekateri uporabljati regionalne ali manjšinske jezike ali jezike, ki imajo skupni uradni status na nekaterih področjih držav članic, ko govorijo na plenarnih zasedanjih. Ta želja ni uresničljiva v Parlamentu, ki deluje na docela večjezičnem sistemu v 23 jezikih, za katerega se porabi več kot tretjina našega proračuna in zaposluje več kot polovico naših uslužbencev.
Takšni jeziki obstajajo v Združenem kraljestvu, Luksemburgu, Estoniji, na Cipru, v Španiji, na Švedskem in Finskem, seznam pa se še nadaljuje. To bi pomenilo, gospod predsednik, da bi morali na plenarnem zasedanju uporabljati 35 do 40 jezikov, kar je v finančnem in logističnem smislu enostavno neizvedljivo. Zato lahko vztrajanje pri tem, gospod predsednik, prinese volilne prednosti, vendar pa je vsekakor nesmiselno in povsem nerealno. Pripomoglo bi samo nesmiselnemu razočaranju mnogih zvestih državljanov.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Gospod predsednik, slovaški zakon o nacionalnem jeziku krši pet osnovnih pravic, ki jih zajema Listina o temeljnih pravicah, ki bo začela veljati 1. decembra.
Prvič, diskriminira na etnični podlagi, saj madžarsko skupnost s pol milijona pripadniki ponižuje v drugorazredne državljane, njihov materni jezik pa v drugorazredni jezik. Drugič, grobo posega v zasebno življenje ljudi, kot je poudarila Edit Bauer. Tretjič, je protidemokratičen, saj širi strah med državljani. Četrtič, je v nasprotju z dvema dokumentoma Sveta Evrope, ki jih je Slovaška sprejela v pristopnem sporazumu. Nazadnje, komisar Orban je dejal, da EU podpira dvojezičnost in večjezičnost, Slovaška pa se je podala na pot proti enojezičnosti in jezikovni asimilaciji.
Če bo EU dovolila kršitev teh petih temeljnih pravic in se ne bo izrekla proti, ne bo imela moralne osnove za kritiziranje Kitajske, Rusije in drugih držav. Ne moremo imeti dvojnih standardov.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Gospod predsednik, Evropska listina o regionalnih in manjšinskih jezikih, ki so jo sprejeli Svet Evrope in 47 evropskih držav, vključno z vsemi državami članicami Evropske unije, določa, da je treba zaščititi regionalne in manjšinske jezike, saj v nekaterih primerih obstaja tveganje, da izginejo.
Menim, da takšna drža pripomore k ohranjanju in razvoju običajev, raznolikosti in kulturnega bogastva celine, ki ga moramo ohraniti. Ščiti tudi temeljno pravico ljudi, ki govorijo te jezike, kot je dejal komisar.
Komisar je omenil, da morajo države članice uporabiti vsa razpoložljiva orodja za zagotavljanje uporabe teh jezikov, toda vemo, da ni tako. Večjezičnost ni zagotovljena v vseh državah članicah, prav tako pa ne dvojezičnost, kadar obstajajo uradni jeziki, težava pa je, da ne menimo, da so manjšinski jeziki del nasledstva Unije, del našega nasledstva.
Prosila bi vas, da razmislite o konceptu manjšinskega jezika, saj so v državah članicah jeziki, ki so uradni jeziki v Evropskem parlamentu, ampak imajo manj govorcev in so manj znani kot nekateri regionalni jeziki, ki niso uradni jeziki. Torej kršimo jezikovne pravice 40 milijonov Evropejcev, zaščita teh pravic pa je vprašanje načel, kot je dejal komisar.
700 000 Baskov govori euskero, najstarejši jezik v Evropi, ki je neznanega izvora, približevanje Evrope Baskom pa med drugim pomeni tudi, da je reči "gabon" enako vredno spoštovanja kot reči "buenas noches", "dober večer" ali "bonsoir".
Kay Swinburne
Gospod predsednik, kot poslanka Evropskega parlamenta iz Walesa imam veliko razumevanja za mnoge manjšinske jezike po Evropi, zlasti zato, ker je moj materni jezik valižanščina, eden izmed najstarejših evropskih jezikov, ki se ga še vedno govori.
Številčno je položaj govorcev madžarščine na Slovaškem zelo podoben položaju govorcev valižanščine v Walesu, številka pa presega pol milijona posameznikov. To ustreza 20 % prebivalstva v Walesu, vendar pa znaša manj kot 2 % prebivalstva Združenega kraljestva.
Po več sto letih prerekanj med govorci angleščine in valižanščine v Walesu ter argumentih, ki so zelo podobni zdajšnjim argumentom med govorci slovaščine in madžarščine, je bil v Walesu dosežen uspešen soobstoj.
Ponovna oživitev valižanskega jezika v zadnjih 15 letih od prenosa pristojnosti je bila sijajna. Pozitiven odnos do jezika je imel velike kulturne koristi.
V Walesu je bil ključ do uspeha pragmatični pristop. Naš cilj mora biti, da lahko ljudje govorijo v katerem koli jeziku, v katerem jim je najlažje govoriti, vendar brez povzročanja nepotrebnih bremen ali stroškov. Svoje pripombe nameravam zaključiti v valižanščini, čeprav ne bi želela povzročiti stroškov davkoplačevalcem zaradi simultanega tolmačenja tu v Parlamentu samo zaradi dveh poslancev Evropskega parlamenta, ki govoriva valižanščino. Vendar pa je treba slaviti raznolikost.
(Govornica je nadaljevala v valižanščini)
Anna Záborská
(SK) Dosledno bi se rada držala teme naše razprave. Ne bom govorila o zakonu o uporabi nacionalnega jezika na Slovaškem, ker sem trdno prepričana, da je to stvar Slovaške.
1. januarja 2010 bo minilo 22 let, odkar je zelo modra in spoštovana oseba poudarila, da je spoštovanje manjšin in njihove kulture temelj za izgradnjo miru. Dosledno moramo podpirati pravico manjšin do ohranitve in razvoja njihove kulture. Manjšine imajo pravico uporabljati svoj jezik, to pravico pa je treba uzakoniti. Če tega ne storimo, bo to vodilo k izgubi bogatega kulturnega nasledstva. To je povedal ob svetovnem dnevu miru.
Kulturno bogastvo Evrope se skriva v narodih, ki so preživeli do današnjega dne. To je v nasprotju z Združenimi državami Amerike, kjer je to bogastvo razpadlo v neprepoznavno gmoto. V Evropi se uporablja vrsto jezikov, zato je Evropska unija smiselna kot projekt skupnosti nacionalnih držav.
Govoriti moramo o pravilih uporabe manjšinskih jezikov, saj so pravila potrebna, vendar pa Evrope ne smemo oropati tega bogastva. Vprašanje uporabe manjšinskih jezikov v kateri koli državi se pojavi, ko gre za nepripravljenost za sporazumevanje ali ko se v ozadju skrivajo druga vprašanja. Manjšine bi se morale dobro počutiti v državi, v kateri živijo, zato bom vedno odločno zagovarjala vsak manjšinski jezik, vendar vedno kot jezik manjšine. Menim, da je takšno tudi stališče Komisije.
Ramon Tremosa I Balcells
Gospod predsednik, izraziti želim globoko zaskrbljenost zaradi odnosa španske vlade, ki ne dovoli, da bi se v tem Parlamentu uporabljala katalonščina. Katalonščina je bila pod Francovo diktaturo prepovedana in preganjana; zdaj španska demokracija kaže svojo slabo kakovost, ker ne dovoli uradne uporabe katalonščine v tem Parlamentu.
Vsi jeziki so enaki, tako kot so enaki vsi ljudje. Evropa je odličen model dobre prakse, ki manjšim jezikom omogoča enakopravno obravnavo.
Katalonščino govori deset milijonov ljudi, vendar pa se tega jezika ne sme govoriti v Parlamentu. Če bi bila katalonščina priznana in njena uporaba dovoljena v Parlamentu, bi to odločno pripomoglo k izboljšanju položaja katalonskega jezika v Španiji in bi okrepilo našo zahtevo po prekinitvi stoletja dolge enojezičnosti španskega parlamenta.
Kot katalonski poslanec Evropskega parlamenta, ki zdaj ve, da je to jasna in pomembna zahteva Kataloncev, prosim za posebno pozornost Evropske komisije v zvezi z ureditvijo uporabe katalonščine v tem Parlamentu.
Metin Kazak
(BG) Gospod Orban, več kot 60 000 bolgarskih državljanov gleda poročila v turščini, njihovem maternem jeziku, na bolgarski nacionalni televiziji. To informativno oddajo v turščini, ki traja samo pet minut, prenaša največja organizacija javnih medijev v Bolgariji od leta 2001, ko je bila ratificirana Okvirna konvencija za varstvo narodnih manjšin. Tako Bolgarija trenutno meni, da spoštuje temeljno načelo Evropske unije o zaščiti pravic manjšin.
Vašo pozornost želim pritegniti k javnomnenjski raziskavi, ki je bila izvedena 5. novembra s ciljem prenehanja informativne oddaje v turščini. To je rezultat provokacij in nacionalističnega pritiska. Odprava tega programa bo največjo bolgarsko manjšino prikrajšala za pravico do informacij v maternem jeziku. To bi pomenilo nestrpnost in diskriminacijo, ki bo vznemirila običajno dober soobstoj med etničnimi skupinami v Bolgariji, ki se ga Balkanu pogosto postavlja za zgled.
Zato vztrajam pri odgovoru, komisar, na to, kako Komisija nadzoruje, ali javni mediji spoštujejo pravico manjšin do svobodnega sporazumevanja v svojem maternem jeziku in s tem do popolne udeležbe v socialnem in političnem življenju njihove domovine.
Ádám Kósa
(HU) Hvala za besedo. Vašo pozornost bi pritegnil k ukrepu, ki ga je uvedla Evropska unija - v pravi smeri. Govorimo o manjšini - gluhih osebah -, katere materni jezik je znakovni jezik, ki je priznan v 10 državah članicah Evropske unije in končno vključuje tudi mojo državo Madžarsko. Ta zakon določa ne samo, da je naš materni jezik znakovni jezik, ampak da ščiti tudi naše kulturne pravice manjšine. Opozoril bi vas tudi, da Slovaška prednjači glede tega vprašanja, saj je bila uporaba slovaškega znakovnega jezika priznana leta 1995. Kaj pa Madžari? Moja dolžnost je, da izpostavim dejstvo, da v Evropski uniji ni mogoče uporabljati dvojnih standardov. Če lahko slovaška gluha oseba uporablja znakovni jezik, potem naj slovaški državljani uporabljajo svoj materni jezik.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Zelo sem razočarana, da se kljub naraščajočim socialnim problemom v državah članicah EU, ki so prizadeli vsakega posameznega državljana ne glede na nacionalnost, na plenarnih zasedanjih v tej instituciji vedno zastavljajo vprašanja v zvezi z dvobojem med slovaškimi in madžarskimi poslanci, tako pa je tudi danes 10 minut pred polnočjo.
Niti zakon o jeziku niti katera koli predhodna tema, ki so jo tu načeli madžarski poslanci, nima negativnega učinka na pripadnike etničnih manjšin. Gospod predsednik, pravice etničnih manjšin na Slovaškem in vseh drugih manjšin so povsem zaščitene in njihov standard je izredno visok. Našim prijateljem z Madžarske podajamo roko prijateljstva, imeti želimo dobre sosedske odnose in nas zelo vznemirja, da se institucijo Evropskega parlamenta nenehno zlorablja za izkazovanje sovraštva do Slovaške republike.
Michael Gahler
(DE) Gospod predsednik, novi slovaški zakon sem prebral od začetka do konca. Gospod Swoboda ima prav - med ljudmi običajno vlada dobro sodelovanje v vsakodnevnem življenju, tudi na jugu Slovaške. Tudi zato je novi zakon o državnem jeziku nepotreben, saj slovaški jezik na Slovaškem ni ogrožen.
Žal deloma diskriminira lokalne prebivalce, saj je češčina pogosto v boljšem položaju kot madžarščina. Zakaj ne zagotovi vsaj enakopravne obravnave češčine in madžarščine? To spremembo zakona je mogoče pojasniti samo z nenavadno sestavo trenutne koalicijske vlade na Slovaškem, kjer si poskuša tovariš Fico prisvojiti glasove nacionalistične SNS in populistične HZDS s pozivanjem na domnevno madžarsko nevarnost. Z veseljem poročam o tem, da takšno obnašanje ni bilo mogoče med koalicijsko vlado, ki jo je vodil Mikuláš Dzurinda. V tistem času so tri skupine, članice skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov), vključno z manjšinsko stranko, dobro sodelovale in ne delovale druga proti drugi - in to bi dejansko moral biti cilj.
Kinga Göncz
(HU) Tudi jaz se strinjam s tistimi, ki so rekli, da so ljudje na Slovaškem srečno živeli drug ob drugem, dokler ni nastala ta napeta situacija, ki ruši ravnotežje in otežuje soobstoj.
Dovolite mi, da omenim nekaj zadev o Slovaški v povezavi z zakonom o jeziku, ki še niso bile omenjene. Nočem ponavljati tistega, kar je že bilo povedano. Po eni strani Slovaška samo sebe opredeljuje kot nacionalno državo, vemo pa - kot smo danes že razpravljali -, da na Slovaškem živi madžarska skupnost, ki predstavlja približno 10 % prebivalstva države, in tudi druge manjšine.
Zakon o jeziku ruši ravnotežje. Problem z njim ni samo, da ščiti slovaški jezik in ne tistih manjšinskih jezikov, ki bi jih drugače moral ščititi, kot kaže veliko število pozitivnih primerov v Evropi. Večji problem je, da ni usklajen, enoten zakon za zaščito manjšin, za kar smo pogosto rekli, da bi potrebovali za preprečevanje porušitve tega ravnotežja. Odlična značilnost današnje razprave, ki je bila zelo pomembna, je bila, da smo slišali o mnogih pozitivnih primerih. Iskreno upam, da je to smer, v kateri se bo odslej premikala tudi Slovaška.
László Tőkés
(HU) Békesség Istentől! Pace vouǎ! Boží pokoj s Vami! Peace to you from God! V naši večjezični Evropi sem vam hotel zaželeti mir v madžarščini, romunščini, slovaščini in angleščini. To sem lahko storil v Evropskem parlamentu, toda po slovaški zakonodaji bi bilo to tvegano, ne da bi prekršil zakon o nacionalnem jeziku. V eni izmed držav članic se lahko ljudi oglobi, če govorijo jezik, ki ni uradni jezik, kar vključuje uporabo enega izmed uradnih jezikov Evrope, madžarščino. To je čisti škandal in sramota.
Poglejte na zemljevid Slovaške, ki ga imam pred seboj. Zaradi Schengenskega sporazuma je bila meja, ki Slovaško ločuje od Madžarske, odpravljena, tako kot železna zavesa. Vendar pa postkomunistična šovinistična slovaška vlada zdaj gradi nove zidove med ljudmi, jezikovne ovire.
Zahvaliti se želimo predsedniku Jerzyju Buzeku za njegov obisk na Slovaškem, ki je bil namenjen rešitvi tega vprašanja. Glede te zadeve, ki je v javnem interesu, Evropski parlament ne sme zavzeti priročnega stališča nevmešavanja na podlagi slabe obveščenosti, ampak mora uveljavljati svoje predpise in zahteve, ki jih podpira na področju človekovih, manjšinskih in jezikovnih pravic.
Katarína Neveďalová
(SK) Prvotno sem nameravala odgovoriti gospodu Bokrosu, vendar mi niste dali besede. Povedati sem hotela, da razumem, da slovaški parlament ne prevaja vseh zakonov v manjšinske jezike, ki jih je mimogrede 11 in ne samo eden, in kar zadeva velikost madžarske manjšine, ki znaša pol milijona pripadnikov, imamo tudi romsko manjšino, ki obsega pol milijona pripadnikov in ki se ne pritožuje. Vprašala bi, ali madžarski parlament prevaja vse zakone v manjšinske jezike in ali ima prevajalce za slovaški jezik? Vendar pa zelo cenim, da ste izkoristili priložnost in govorili v slovaščini.
Gospod Tőkés, Slovaška gradi mostove - in zelo me moti, da to vedno omenjate -, toda mostove je treba graditi tudi z druge strani, z Madžarske. Zelo me moti, da moram kot nova poslanka Evropskega parlamenta nenehno odgovarjati na vprašanja v zvezi s slovaško-madžarskimi odnosi in se ne morem posvetiti vprašanjem, ki me resnično zanimajo.
Zahvalila bi se komisarju, saj sem članica Odbora za kulturo in izobraževanje. Vaše delo je resnično odlično in izvrstno je, da lahko uporabljamo 23 evropskih jezikov, izmed katerih je eden slovaščina.
László Surján
(HU) V slovaškem tisku sem prebral, kar je že povedal gospod Gallagher. Zato bi povedal v slovaškem tisku, če bi hotel poudariti dejstvo, da trenutnega spora ni mogoče predstaviti kot spora med dvema državama ali spora med dvema človekoma. Določen zakon resnično povzroča probleme.
Z veseljem podpiram trditev gospoda Swobode, da se premikamo v smeri miru in iščemo izhod. Če le ne bi rekel, da ta zakon ne krši temeljnih pravic. Ko se na primer mater, ki v bolnišnici v slovaškem mestu za roko drži svojega štiriletnega otroka, ki se boji postopka, ki ga bo izvedel zdravnik, ošteje, ker ga tolaži v madžarščini, ne moremo reči, da to ne krši njunih pravic. Ne moremo reči niti, da to ni zapisano v zakonu. Problem se skriva točno v razlagi zakona. Ta namreč prepoveduje takšno sporazumevanje v bolnišnicah, kjer je madžarski jezik premalo zastopan.
Zato menim, da to predstavlja zelo resen problem. Slovaška je požela, kar je posejala, ker je na oblast prišla stranka skrajnežev. Po drugi strani Madžari niso izbrisali svojih manjšin, ampak so jih ločili.
Monika Smolková
(SK) Ugovarjati moram predhodnemu govorniku. To so same laži, izmišljotine in neresnice. Prosila bi vas, da končno preučite zakon o jeziku, ker ni kot vaš zakon o jeziku. Na Slovaškem imamo drug, drugačen zakon o jeziku, in tu govorimo o dveh različnih zakonih.
Prihajam iz mesta Košíce, ki je svetovljansko mesto z 250 000 prebivalci, vključno z velikim številom Madžarov, Čehov, Rutenov, Ukrajincev, Romov in seveda Slovakov. Pred štirimi leti so se volivci odločili, da v regiji Košíce koalicija med nami - socialnimi demokrati - in predstavniki madžarske manjšine zelo dobro deluje. Kot regionalna predstavnica bi rada povedala, da je naše sodelovanje zgledno. Madžari in Slovaki na tem območju živijo v miru in ne dogaja se, da bi se med seboj obrekovali ali napadali na podlagi narodnosti. V vsakdanjem življenju ljudi ni sporov in ni narodnostnih problemov na mešanih območjih. To govorim zelo resno. Če višji politiki v določenih strankah ne bi sprožili tega vprašanja iz lastnih razlogov, vprašanje madžarske etnične manjšine v Evropskem parlamentu ne bi bilo načeto, ker ne obstaja.
Csaba Sógor
(HU) Francesco Capotorti. Ko so Združeni narodi pripravljali konvencijo, ki je kasneje postala znana kot Konvencija o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida, se je o jezikovnem in kulturnem genocidu razpravljalo skupaj s fizičnim genocidom kot o resnem zločinu proti človeštvu.
Jezikovni genocid je bil opredeljen - člen 3(1) - leta 1948 kot prepoved, da skupina uporablja svoj jezik v vsakodnevnih stikih ali v šoli, ali prepoved izdaje in razdeljevanja knjig in publikacij v jeziku skupine.
Slovaška trenutno žal ni edina takšna država v Evropski uniji, je pa najtipičnejši primer jezikovnega genocida, z drugimi besedami lingvicida, ki se odvija znotraj države EU. Tega se ne moremo veseliti, saj je mogoče Slovaški ob bok postaviti tudi Romunijo, Grčijo in Francijo. Hvala.
Leonard Orban
Za začetek bi se osredotočil na bistvo politike večjezičnosti, ki smo jo hoteli spodbujati v tem obdobju. Po eni strani smo hoteli biti zmožni zagotoviti spoštovanje vsakega jezika, ki se govori v Evropski uniji, in ga slaviti, pa naj gre za nacionalni, regionalni ali manjšinski jezik ali jezike, ki jih govorijo državljani, ki prihajajo iz drugih držav. Po drugi strani smo hoteli zagotoviti, da to slavljenje raznolikosti doseže skupni cilj, ki si ga vsi želimo, in sicer ohraniti in utrditi enotnost Evropske unije, z drugimi besedami, svojo enotnost. Govorimo, če hočete, o najbolj neposredni uporabi načela "združena v raznolikosti". V svojem govoru ne morem mimo pripomb gospoda Swobode in dodati moram, da moramo pri tem, kar delamo, iskati tiste elemente, ki nas združujejo, in ne tistih, ki nas ločujejo.
Spoštovati moramo vsakogar, vendar pa moramo biti tudi dovolj modri, da najdemo način za medsebojno razumevanje, sporazumevanje in vzajemno delovanje. Prav to je razlog, da je večjezičnost igrala in igra zelo pomembno vlogo pri krepitvi medkulturnega dialoga. Imeti moramo dialog, tega pa ne moremo doseči brez jezikov.
Imel sem priložnost obiskati vse države članice. Priložnost sem imel obiskati tudi območja in regije, kjer se žal še vedno odvijajo razprave in spori, jeziki pa so včasih talci določenih političnih interesov, ki jih ne navdihuje enotnost EU. Jasno in glasno sem tudi povedal: najti moramo rešitve, ki nam bodo omogočale sporazumevanje in vzajemno delovanje. To je razlog, zakaj nam, kot sem že dejal, celo v situacijah, kjer se zdi težje sprejeti stvari, dejstvo, da se učimo jezika in govorimo jezik skupnosti, s katero živimo, ponuja pomembne rešitve v smislu medsebojnega razumevanja. Zato menim, da lahko v takšnih situacijah, in bili so nešteti primeri, napredujemo v smislu medsebojnega razumevanja.
Zmožnost govorjenja jezika območja, na katerem so predstavniki nacionalnih manjšin v večini, z drugimi besedami, zmožnost govorjenja jezika teh manjšin, skupaj z zmožnostjo, da nacionalne manjšine govorijo jezik nacionalne države, gradi mostove in ustvarja razumevanje, ki nam je lahko v pomoč.
Podal bi nekaj pripomb v zvezi z našimi prizadevanji glede zagotavljanja podpore vsem jezikom, govorjenim v Evropski uniji. Financiramo številne projekte, povezane ne samo z uradnimi jeziki, ampak tudi s številnimi regionalnimi in manjšinskimi jeziki. Obstajajo nešteti primeri, v katerih je Komisija podpirala mreže organizacij, katerih namen je bil spodbujanje regionalnih in manjšinskih jezikov in tudi manj razširjenih jezikov v Evropski uniji na splošno. Vendar pa financiramo tudi projekte, povezane z določenimi manjšinskimi in regionalnimi jeziki. Obstajajo tudi primeri, na kakšen način podpiramo te jezike. Kot sem že povedal in želim ponoviti, so cilj strategije o večjezičnosti, sprejete leta 2008, vsi jeziki, govorjeni v Evropski uniji. Nimamo meja. Vsakega izmed teh jezikov pojmujemo kot bogastvo Evropske unije in kot del, če želite, kulturnega nasledstva, ki ga trenutno imamo v Evropski uniji.
Seveda želim povedati tudi nekaj besed o spremembah zakonodaje o uporabi slovaščine na Slovaškem. Zadovoljni smo, da trenutno potekajo pogovori med predsednikom madžarske in predsednikom slovaške vlade o možnostih, ki bi jim omogočile najti skupne rešitve na podlagi medsebojnega razumevanja. Z vidika Skupnosti bi poudaril, da glede na izredno široko področje uporabe tega zakona trenutno ne moremo oceniti vseh morebitnih posledic njegove uveljavitve. Prav zato je izvajanje te zakonodaje ključnega pomena, zlasti način, na katerega se izvaja. Tu bi poudaril, da bo Evropska komisija opravila zelo natančno analizo, v kateri bomo podrobno preučili način, na katerega se bo izvajala zakonodaja.
Zaključil bi s ponovnim poudarkom, da si prizadevamo v mejah sorazmerno omejenih pristojnosti, ki jih imamo, podpirati vse jezike, ki se uporabljajo v Evropski uniji, najsi bodo uradni, regionalni ali manjšinski, kot je na primer valižanščina, kjer imamo poseben način podpore tega jezika, ali katalonščina, kjer je Evropska komisija na primer poskušala ljudem približati ali njihovo pozornost usmeriti k uporabi tega jezika. Imamo na primer zelo podrobna spletišča in informacije v katalonščini o politikah Skupnosti. Enako velja za baskovski in številne druge jezike. Prikazati želim, da nam ta prizadevanja omogočajo pokazati poseben način, na katerega hočemo podpreti to politiko, ki jo imam za pomembno politiko Evropske unije, politiko, ki pravzaprav predstavlja temelj oblikovanja Evropske unije.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Pisne izjave (člen 149)
Jim Higgins  
v pisni obliki. - Pozdravljam pozitivno držo Evropske komisije in potrjujem, da je bil dosežen napredek glede priznanja manjšinskih jezikov. Vendar pa je treba še veliko narediti, če želimo manjšinske jezike spraviti na enakopravno raven z glavnimi jeziki znotraj EU. Trenutno se na plenarnem zasedanju samo irščino tolmači v angleščino, sredi enominutnega govora (ko sem govoril irsko) pa sem se moral ustaviti in zaradi nerazpoložljivosti tolmačenja nadaljevati v angleščini. Ustrezno usposabljanje za irske prevajalce je trenutno na voljo samo na Nacionalni univerzi Irske v Galwayu (NUIG) in strokovnih organizacijah na Irskem, in čeprav to predstavlja napredek, pozivam Komisijo, da zagotovi dodatno financiranje za oblikovanje drugih priznanih usposabljanj za prevajanje irščine - da bo na voljo ustrezno število irskih tolmačev in bodo evropske institucije lahko zagotovile popolno prevajalsko službo za irščino, kot je določeno v členi 146 Poslovnika Parlamenta. Kot ste dejali, "ne moremo utrditi našega medkulturnega dialoga brez večjezičnosti", večjezičnosti pa ne more biti brez ustreznega usposabljanja.
Alajos Mészáros  
v pisni obliki. - (HU) Gospod predsednik, gospe in gospodje, kot Madžar s Slovaške trdim, da je slovaški zakon o jeziku slab. Ni slab zato, ker krši evropski sistem vrednot, ampak zato, ker se nasilno vmešava v pravico več tisoč svobodnih evropskih državljanov do uporabe njihovega maternega jezika in na nesprejemljiv način omejuje svobodno uveljavljanje te pravice. Posledica strahu pred kaznijo in dvoumnega besedila zakona o jeziku je položaj, v katerem se državljani ne drznejo uporabiti svojega maternega jezika niti na krajih, kjer je njegova uporaba dovoljena. Po drugi strani je uporaba dveh jezikov obvezna tudi, kadar je povsem neutemeljena.
Slovaška vlada, ki prav tako sprejema nacionalistične zglede, je zakon o jeziku upravičila s tem, da je očitno morala vzpostaviti ravnotežje v regijah južne Slovaške med uporabo slovaščine in madžarščine. Kot je bilo rečeno, naj bi to pomenilo, da so Slovaki, ki živijo v okrožju, ki ga naseljujejo Madžari, upravičeni do vseh uradnih informacij v tem jeziku. Vendar pa to velja samo obratno, če delež manjšine znaša vsaj 20 %. Kakšno dobro ravnotežje! Če pomislim, da se vse to dogaja v Evropi v 21. stoletju.
Rareş-Lucian Niculescu  
v pisni obliki. - (RO) Manjšine dodajajo vrednost narodu, če lahko ohranijo svoje kulturne vrednote. Zato je zlasti pomembno ohraniti kulture manjšin. S tega vidika menim, da ima Romunija, država članica, ki jo zastopam, eno izmed najmodernejših zbirk zakonov o zaščiti manjšin. V Romuniji lahko manjšine materni jezik uporabljajo na sodišču. Imajo šole, kjer se poučuje v njihovem maternem jeziku. Vseh 19 romunskih manjšin je zastopanih v parlamentu. Na območjih, kjer število pripadnikov manjšin presega 20 % prebivalstva, morajo lokalni organi dokumente sestaviti tudi v manjšinskih jezikih. Vse odločbe se izda v romunščini in tudi v jeziku manjšin v teh regiji. Menim, da se lahko romunsko zakonodajo na tem področju uporabi kot zgled dobre prakse in kot merilo, kadar koli omenjamo pravice manjšin in uporabo njihovega jezika.
