Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga (diskusijos)
Pirmininkas
Pirmasis šiandienos darbotvarkės klausimas - Vincento Peillono pranešimas dėl Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos, kurį jis pateikUžsienio reikalų komiteto vardu. Mūsų pranešėjui leisiu kalbėti keturias minutes.
Vincent Peillon
Pone pirmininke, pirmiausia norėčiau nuoširdžiai padėkoti visiems kolegoms, padėjusiems rengti šį pranešimą, kuris iš tikrųjų yra kolektyvinio darbo rezultatas. Pasiekėme 28 kompromisus, kurie praturtino, o ne susilpnino mūsų strateginę viziją, kurią norėjome perteikti šiuo pranešimu ir kuri susijusi su mūsų įsipareigojimu Viduržemio jūros regiono valstybėms. Todėl taip pat norėčiau nuoširdžiai padėkoti Mariettai Giannakou, atstovavusiai Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) grupei, Ivui Vajgliui, atstovavusiam Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcijai, Hélène'ai Flautre ir Tarptautinės prekybos komiteto pranešėjai M. De Sarnez bei Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešėjai N. Tzavelai už komiteto nuomonių išsakymą.
Mums buvo svarbu paaiškinti, kad ant kortos pastatyti strateginiai Europos klausimai. Iš tikrųjų negalime manyti, kad tik mes esame reikalingi Pietų regionui, nes ir mums jo reikia, ypač šiais krizės laikais. Jeigu norime turėti ilgalaikę viziją, jeigu norime tvaraus augimo daugiapoliame pasaulyje, Pietų regionas mums reikalingas.
Atsižvelgdama į tai, Europa Viduržemio jūros šalių sąjungą su 800 mln. gyventojų turi padaryti taikos, saugumo ir gerovės erdve ir šį darbą laikyti ilgalaikiu prioritetu. Šis bendras noras paskatino mus čia susirinkti, nes žinome, kad ekonominiai, demografiniai ir geopolitiniai klausimai, kuriuos sprendžiame, taip pat socialiniai ir kultūriniai klausimai leidžia daryti prielaidą, kad galime dirbti su kita Viduržemio jūros regiono dalimi. Mes šiuos klausimus taip pat siejame su kultūra ir civilizacija.
Žinome tai; Europos Parlamentas dvejus metus dirbo ir žinojo apie sunkumus, kylančius kuriant Viduržemio jūros šalių sąjungą. Nepavyko išvengti pietuose vykstančių konfliktų sprendimo klausimo, bet norėjome labai tvirtai pareikšti, kad būtent Viduržemio jūros šalių sąjungos pasirinktas būdas, kai vykdant tam tikrus projektus buvo bandoma pasiekti šiaurinių ir pietinių valstybių lygiavertiškumo sprendimus priimančiose institucijose ir išnaudoti galimybę, pavyzdžiui, sukviesti izraeliečius ir palestiniečius prie derybų stalo, buvo tinkamas būdas padėti spręsti šiuos konfliktus ir kad, be to, iš Viduržemio jūros šalių sąjungos nereikėtų reikalauti vienu metu bandyti įgyvendinti visus tikslus ir sutelkti dėmesį tik į šią konkrečią veiklą.
Šiuo projektu - ir tikiuosi, kad birželio 7 d. Barselonoje įvyks antrasis valstybių ir vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimas - mes, Europos Parlamentas, norėjome nusiųsti aiškią žinią valstybių ir vyriausybių vadovams ir pranešti, kad jie privalo įsipareigoti, nes minėtas susitikimas turi pavykti. Į tai atsižvelgdami, nurodėme būdus, kuriuos, kaip manome, šiandien reikia taikyti. Pirmiausia turime pašalinti tam tikras kliūtis, žinoma, įskaitant ir finansines, ir ekonomines sąlygas.
Todėl Europos Parlamentas tikisi, kad Europos Sąjunga vykdys finansinius įsipareigojimus, kurie bus proporcingi tam, kas statoma ant kortos, pirmiausia likusius 2007-2013 m. finansinės perspektyvos įsipareigojimus ir kad kalbant apie 2014-2020 m. finansinę perspektyvą Europos Sąjungos įsipareigojimai bus daug didesni ir bus galima užbaigti šešis didžiulius svarstomus projektus. Turime pagerinti ekonominę ir teisinę aplinką. Turime pagerinti pietinių šalių regioninę integraciją. Be ekonominių sąlygų, mums taip pat reikia naujų politinių sąlygų, dėl to pabrėžėme kultūrinės integracijos, švietimo, kultūrinių projektų ir vyrų bei moterų teisių svarbą.
Baigdamas norėčiau pasakyti, kad dabartinės krizės ištikta Europa turi žvelgti toli ir plačiai. Negalime aukoti ilgalaikės perspektyvos dėl trumpalaikės. Turime prisiimti atsakomybę. Europai reikia Pietų regiono.
Štefan Füle
Komisijos narys. - Pone pirmininke, man malonu šiandien jums kalbėti apie Viduržemio jūros šalių sąjungą ir apie Vincento Peillono parengtą pranešimą. Ši vertinga Europos Parlamento pagalba teikiama pačiu laiku, apibrėžiant kai kuriuos pagrindinius sunkumus, su kuriais Viduržemio jūros šalių sąjunga susidurs per ateinančius mėnesius - ir, beje, V. Peillone, visiškai sutinku su jūsų pranešimo įžangoje išdėstytomis mintimis apie minėtą diskusiją.
Dabar, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Sąjungos institucinis tapatumas yra tvirtesnis ir darnesnis ir ji turi įgaliojimus veiksmingiau veikti pasaulio arenoje. Dauguma Viduržemio jūros regiono valstybių vyriausybių vykdplataus užmojo ekonominių reformų darbotvarkėje nustatytus uždavinius, o Europos kaimynystės politika neatpažįstamai keičia Europos Sąjungos ir jos kaimynių - Viduržemio jūros regiono valstybių - santykius.
Nuo 2004 m. politinių ryšių pobūdis tapo įvairesnis ir padidėjo jų intensyvumas. Prekybos augimas matuojamas dviženkliais skaičiais, o jį paskatino nuolatinis liberalizavimas ir reguliavimo priemonių derinimas. Europos Sąjungos parama pritaikyta partnerių, vykdančių reformą, poreikiams, o dabartinėje finansinėje programoje numatyta jos apimtis gerokai padidėjo.
Tai pasiekėme plėtodami dvišalius santykius. Tačiau Viduržemio jūros regione, netgi labiau negu bet kurioje kitoje vietoje, mūsų dvišalių Europos Sąjungos ir atskirų jos kaimynių - Viduržemio jūros regiono valstybių - santykius reikia papildyti pietinių šalių integracija ir bendradarbiavimu ir sukurti iš tikrųjų regioninę ekonominę erdvę. Regioninintegracija, kaip ir nacionalinės reformos, gali padėti skatinti investicijas ir augimą, mažinti Europos Sąjungos ir jos Viduržemio jūros regiono valstybių kaimynių gerovės skirtumą ir, be to, užtikrinti didesnę mūsų bendrų vertybių ir demokratijos konvergenciją.
Pietų šalių integracijos ir tarpregioninės integracijos projektai, kaip antai laisvosios prekybos susitarimas "Agadir", taip pat svarbūs kuriant 5 mln. darbo vietų, kurių kiekvienais metais reikia siekiant patenkinti jaunų regiono gyventojų poreikius. 2008 m. Paryžiuje pradėjus kurti Viduržemio jūros šalių sąjungą, ji tapo nauja Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės varomąja jėga, pareikalavusia bendros nuosavybės ir atsakomybės įvedant bendro pirmininkavimo sistemą, paskatinusia dėmesį labiau telkti į konkrečius projektus, tuomet taip pat numatyta įsteigti specialų sekretoriatą, kuris skatintų regioninę integraciją ir investicijas.
Kaip visi žinome, VJŠS įgyvendinimą sulėtino padidėjusi įtampa Artimuosiuose Rytuose, bet pasiekta šokia tokia pažanga pradedant Izraelio ir Palestinos valdžios institucijų derybas dėl glaudesnių santykių užmezgimo. Dabar jau yra nedidelviltis, kad šio regiono politinpadėtis gali tapti palankesnbendradarbiauti.
Atsižvelgiant į didžiules visuotines problemas, kaip antai tarptautinės ekonomikos ir finansų krizės, klimato kaita ir energetinis saugumas, Viduržemio jūros šalių sąjunga (VJŠS) turės spręsti Artimųjų Rytų politinės padėties problemą, pradėti VJŠS sekretoriato veiklą ir kritiškai įvertinti partnerystės pažangą, padarytą nuo 2008 m. liepos mėn.
Tai galimybbendrai padidinti mūsų įsipareigojimą ir politinę valią Viduržemio jūros regione sukurti taikos, stabilumo ir bendros gerovės erdvę. Kad tai pasiektume, partneriai taip pat turėtų pirmiausia apsvarstyti būsimą VJŠS plėtrą ir ką ji gali duoti vykdant projektus, kuriant darbo vietas ir skatinant augimą.
Viduržemio jūros regionas yra ypač dinamiškas, o jaunoji karta prašo sukurti daugiau darbo vietų ir geresnių galimybių. Jie prašo didesnės atskaitomybės ir demokratinio atstovavimo, geresnio švietimo ir geresnių judumo galimybių - galimybių keliauti ir studijuoti. Jų reikalavimus ne visada paprasta patenkinti, bet galiausiai mūsų bendri veiksmai turėtų būti naudingi jiems.
Jeigu įgyvendinsime praktinius projektus, kaip antai prieigos prie vandens, maisto ir energijos išteklių projektus, ir padidinsime piliečių apsaugą, tai padarysime savo žmonių labui.
VJŠS pilietinės visuomenės veiklos, bendradarbiavimo ir ekonominės plėtros centre - žmonės, verslininkai, nevyriausybinės organizacijos, universitetai ir, pirmiausia, jaunimas. Piliečiai turėtų būti labiau įtraukti į šią veiklą skatinant išrinktų atstovų visišką dalyvavimą ir įsitraukimą į minėtą veiklą.
Todėl Europos Komisija tvirtai įsitikinusi, kad ryškus ir stiprus parlamentinis aspektas sustiprina partnerystės demokratinį teisėtumą. Europos ir Viduržemio jūros šalių sąjungos parlamentinasamblėja turėtų būti ir toliau stiprinama, o jos darbas - labiau susietas su kitomis partnerystėje dalyvaujančiomis institucijomis.
Visi norime, kad VJŠS veiktų, ir visi žinome, kad ji bus vertinama remiantis jos galimybėmis įvykdyti konkrečius regiono projektus. Energetikos tinklų sujungimas, jūrų greitkeliai, jungiantys pietinius Viduržemio jūros uostus su europiniais, ir Viduržemio jūros regiono saulės energijos planas - tai projektai, teikiantys didelių galimybių investicijų, darbo vietų kūrimo ir prekybos santykių gerinimo požiūriu. Norėdami panaudoti tas galimybes, turime paskatinti privatųjį sektorių ir pagrindines finansų institucijas dirbti drauge. O kad taip įvyktų, mums reikia katalizatoriaus - VJŠS sekretoriato.
Po kelių mėnesių 43 Europos Sąjungos ir jos partnerių - Viduržemio jūros regiono valstybių - sunkaus darbo pagaliau sugebėjome patvirtinti sekretoriato teisinį statusą, paskirti generalinį sekretorių ir patvirtinti preliminarų sekretoriato biudžetą. Mūsų santykių su Viduržemio jūros regiono valstybėmis partnerėmis esm- mūsų noras skatinti šio regiono saugumą, augimą ir stabilumą. Bet taip pat esama tvirto įsitikinimo, kad dalyvaujame netgi platesnių užmojų projekte - kuriame taikos regioną ir patvirtiname savo bendrus tikslus ir vertybes.
Esu tikras, kad Europos Parlamento ir Europos Sąjungos valstybių narių parlamentų ir mūsų partnerių įsipareigojimas ir stipri varomoji jėga - Europos ir VJŠS parlamentinasamblėja - mums padės įveikti šį išbandymą.
Marielle De Sarnez
Pone pirmininke, be abejonės, kol kas neaišku dėl Barselonos aukščiausiojo lygio susitikimo. Be abejonės, Izraelio ir Palestinos konfliktas tęsiasi, bet tai nesvarbu. VJŠS - vienintelis galimas mūsų atsakas, siekiant pagreitinti pietinių valstybių vystymąsi, stiprinti jų ryšius ir gerinti abiejų Viduržemio jūros regiono dalių santykius. Šis regionas turi paspartinti savo ekonomikos vystymąsi ir sudaryti kultūrinių mainų susitarimus. Jam reikia aiškių būsimų projektų, kuriais būtų sutelkiamos pastangos ir į kuriuos būtų įtraukiama daugiau valstybių.
Turėdami tai galvoje, turėtume daryti viską, kad paskatintume privačiąsias ir viešąsias investicijas, o Europos Komisija turėtų būti aktyvesnir turėtų sustiprinti savo, kaip investuotojos, vaidmenį. Rengdama naująsias asociacijų sutartis, ji taip pat turėtų labiau atsižvelgti į liberalizavimo poveikį.
Galiausiai, susitarimą "Agadir" reikėtų pratęsti siekiant pagerinti pietinių šalių mainų plėtrą. Žemės ūkio politikos srityje reikėtų išsaugoti maisto produktų tiekimo nepriklausomumą, o energetikos sektorius, kaip visi žinome, yra svarbiausias. Svarbu, kad projektai pirmiausia būtų vykdomi šių šalių labui, siekiant patenkinti jų poreikius ir prisidėti prie jų vystymo, nepaisant kylančių sunkumų arba būtent dėl jų. Dabar labiau nei bet kada būtina atkurti VJŠS veiklą.
Niki Tzavela
Pone pirmininke, savo pranešime apie Europos ir Viduržemio jūros regiono rinką patvirtinome, kad rekomenduojame išlaikyti ir išplėtoti pagrindinę infrastruktūrą, padedančią sukurti bendrą ir darnią ekonomiką, ir įdomu tai, kad dabar, ištikus ekonomikos krizei, dabartinekonomikos padėtis gana aiškiai rodo, kad Pietuose esama sanglaudos ir bendrų interesų. Turime tai atsiminti ateityje vykstant tam tikriems pokyčiams.
Savo pranešime ypač pabrėžiau suskystintų gamtinių dujų svarbą, nes jos netrukus gali tapti Europos ir Viduržemio jūros regiono rinkos ekonomikos varomąja jėga ne tik pasiūlos, bet ir pardavimo, atsinaujinančiųjų energijos išteklių atžvilgiu, kita Europos ir Viduržemio jūros regiono ekonomikos forma, kuri būtų labiau trumpalaikė. Pastaba: ES strategija ir politika Šiaurės Europos energetikos atžvilgiu labai gerai pagrįsta dokumentais. Komisijos nary, Pietų Europos energetikos politika ir strategija turi didelių trūkumų.
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją.)
Marietta Giannakou
Pone pirmininke, norėčiau pasveikinti Vincentą Peilloną ir pranešėjas iš kitų komitetų - M. De Sarnez ir N. Tzavelą - padariusias pranešimus. Pranešimas apie VJŠS svarbus, nes jame dėmesys telkiamas į artimiausius ir kiekybinius tikslus. Jų rezultatai gali būti labai konkretūs, nes Europos Parlamentas savo pranešimu ragina rengiant finansinę perspektyvą numatyti konkretų biudžetą, Barselonoje esančiam Viduržemio jūros šalių sąjungos sekretoriatui prašo suteikti pagalbą, ir, žinoma, prašo daryti viską, kad įvairūs esami skirtumai nepakenktų patiems VJŠS tikslams - augimui, geresnei atskirų teisių ir žmogaus teisių apsaugai, kultūriniams mainams, energetikos klausimams ir bet kuriems kitiems reikalams, ten gyvenančius žmones siejantiems su Viduržemio jūros baseinu.
Žinoma, šiandien Tarybos ir Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos, kuri, manau, ypač domisi VJŠS reikalais, atstovų čia nėra ir turiu pasakyti, kad tai mane stebina, nes Taryba turėjo išgirsti visa tai, ką sakpranešėjai ir visa, kas čia buvo pabrėžta, kitaip sakant, kad tai yra pastangos, kurios leidžia įveikti konkrečius sunkumus, kurie neleido programų plėtoti taip, kaip jos turėjo būti plėtojamos.
Palestinos ir Izraelio konflikto, žinoma, negalima išspręsti sukuriant VJŠS, bet dėl to, kad VJŠS sekretoriate dirbs pareigūnai, galima tikėtis, kad sprendžiant konfliktus nebus daromas spaudimas ir taip nebus trukdoma VJŠS daryti pažangą įgyvenant išvardytus kriterijus.
Labai svarbu, kad VJŠS ir Šiaurės Afrikos šalims praneštų apie demokratijos plėtojimą, vyrų ir moterų lygybę ir pilietinės visuomenės pastangas.
Raimon Obiols i Germà
Pone pirmininke, man labiausiai patiko šio pranešimo - ir norėčiau pasveikinti jo autorių Vincentą Peilloną - tikslumas ir aiškumas. Tai, kad siūlomi tikslūs su sprendžiama tema, t. y. Viduržemio jūros šalių sąjunga (VJŠS), susiję sprendimai.
Taip yra, nes mažiausiai, ką galima pasakyti, yra tai, kad VJŠS šiuo metu trūksta aiškumo. Manau, kad vadovai, kurie turėtų susitikti - tikimės - birželio 7 d. Barselonoje, gerai pasielgs, jeigu vadovausis konkrečiais, tiksliais prioritetais, išdėstytais V. Peillono pranešime.
Pirmiausia, politinis kontekstas. VJŠS negali toliau būti blokuojama arba paralyžiuojama Artimųjų Rytų konflikto, bet ji negali jo ir nepaisyti. Ji turi kiek galima labiau prisidėti sprendžiant šį konfliktą.
Antra, reikia kurti gerus projektus ir juos profesionaliai ir sumaniai plėtoti.
Trečia, reikia rasti tinkamų išteklių ir prisiimti finansinių įsipareigojimų.
Ketvirta, reikalinga pažanga kuriant teigiamus santykius, kuriais vengiama kliūčių ir konfliktų ir kuriais siekiama VJŠS ir Europos Sąjungos Viduržemio jūros regiono struktūrų sąveikos.
Turime siekti aiškumo ir įsipareigojimų dėl šių keturių esminių dalykų, spręsti šias keturias pagrindines problemas, ir manau, kad šis pranešimas yra gera priemonė, geras kelrodis, padedantis mums pasiekti šį susitarimą.
Ivo Vajgl
Pone pirmininke, Komisijos nary Š. Füle, pirmiausia norėčiau padėkoti pranešėjui V. Peillonui už jo konstruktyvų, atvirą ir kūrybišką dalyvavimą rengiant šį pranešimą. Tikiuosi, jis bus svarbus ne tik padėjusiems jį rengti, bet ir kitiems kolegoms. Minėtame pranešime kalbama apie regioną, kuris buvo dinamiškas kultūrinio ir dvasinio gyvenimo centras, ir apie ekonomikos ir prekybos sričių naujoves. Šiandien, deja, tai daugelio mūsų visų, taip pat viso pasaulio problemų, kurias norėtume išspręsti, šaltinis.
Viduržemio jūros šalių sąjunga - svarbus projektas, bet, deja, jis nebuvo plėtojamas taip greitai, kaip norėtųsi. Norėčiau, kad Barselonoje būtų įkurtas sekretoriatas, o po to būtų sparčiai vykdomi prioritetiniai projektai. Šie projektai turi būti Viduržemio jūros šalių sąjungos veiklos varomoji jėga arba tikslas. Tačiau taip pat turime pripažinti, kad esama dar neišspręstų politinių klausimų, pirmiausia Palestinos klausimas ir neapibrėžtas Vakarų Sacharos statusas, ir kad šie klausimai trukdreikiamai pažangai. Dėl to turime dėti pastangas siekdami geresnio dialogo, didesnės tolerancijos ir stiprindami pasitikėjimą regione.
Šiuo požiūriu Europos Parlamentas galėtų atlikti iš tikrųjų labai svarbų ir aktyvų vaidmenį, ir tikiuosi, kad visos susijusios šalys šį Parlamentą laikys vienu iš veikėjų, galinčių išspręsti šią problemą.
Galiausiai, leiskite pridurti, kad privalome tinkamai rūpintis ateities kartomis, pasitelkę Viduržemio jūros šalių sąjungą turime skatinti studentų mainus ir remti EMUNI universitetą, viršesnių institucijų dalyvavimą ir aukštojo mokslo ir kultūrinius forumus. Tai mums padės padidinti abipusį supratimą ir tarpusavio ryšį.
Malika Benarab-Attou
Verts/ALE frakcijos vardu. - (FR) Pone pirmininke, ponios ir ponai, Viduržemio jūros šalių sąjunga dar niekada nebuvo tokia svarbi mūsų ateičiai, kaip dabar. Pranešime dėl VJŠS kartu mes bandėme paremti kitokią mūsų Viduržemio jūros regiono viziją. Būdama daugiau negu paprasčiausia laisvosios prekybos zona, VJŠS yra sąjunga, įkurta bendros žmonių, turinčių tas pačias pagrindines vertybes, civilizacijos pagrindu.
Norėčiau kalbėti apie didžiausią kliūtį, su kuria susiduriame siekdami savo tikslų Viduržemio jūros regione - žiaurumą, kurį patiria palestiniečiai, kuriuos okupuoja, išvaro ir žudo Izraelis, o Europa šiame konflikte nesugeba prisiimti istorinės atsakomybės ir iš tiesų veikti dėl taikos ir pripažinti Palestinos valstybę remdamasi tarptautiniais įstatymais, kuriais pagrįsta mūsų demokratija.
Ateinančią savaitę oficiali Europos Parlamento delegacija lankysis Gazos ruože ir bandys suprasti, kodėl šimtus milijonų eurų siekianti pagalba, kurią europiečiai siunčia palestiniečiams, nepasiekia Gazos ruožo, kuriame lankiausi sausio mėn., mokyklų ir ligoninių. Buvau pritrenktas ir nuliūdau sužinojęs, kad Užsienio reikalų komiteto pirmininkas, neinformavęs komiteto narių - esu vienas iš jų - ar šios delegacijos pirmininko pavaduotojų, nusprendsu Europos Parlamento delegacija nevykti į Gazos ruožą, nes tokius nurodymus gavo iš Izraelio ambasados.
Boikotuodamas Europos Parlamento delegacijos vizitą į Gazą, mūsų komiteto pirmininkas diskredituoja visą Europos Parlamentą, kuris priėmrezoliuciją dėl R. Goldstone'o ataskaitos ir pasmerktai, kad Izraelio armija trukdo susisiekti su Gazos ruožo gyventojais, ir reikalavo, kad šie veiksmai būtų nedelsiant nutraukti. Turime prisiminti šią rezoliuciją ir Europos Parlamento poziciją.
Dėl to raginu G. Albertini atsistatydinti iš Užsienio reikalų komiteto, kurio narys esu, pirmininko posto dėl nesugebėjimo vykdyti savo pareigų.
Kokia prasmfinansuoti ir stebėti rinkimus, jeigu vėliau atsisakome pripažinti tuos, kurie vietoje ginklų renkasi demokratinius rinkimus?
Galiausiai, dar viena kliūtis, neleidžianti sukurti iš tikrųjų brolišką Viduržemio jūros šalių sąjungą - aukos, kurios nuskęsta plaukdamos pakeliui iš Pietų, o tai nutinka iš dalies dėl to, kad Europos Sąjungos sienos jiems visiškai uždarytos. Mūsų dabartinmigracijos politika nebėra priimtina. Privalome užtikrinti (kaip rekomenduojama pagal Jungtinių Tautų vystymo programą), kad piliečių iš Pietų judumas prilygtų mūsų pačių judumui į Pietus. Turime būti ištikimi savo projektui ir savo vertybėms. Mūsų vaikai už tai mums dėkos ir mes būsime išdidūs savo tautų atstovai.
Willy Meyer
Pone pirmininke, Viduržemio jūros šalių sąjunga susiduria su tikromis kliūtimis ir prašau Europos Sąjungos, visų institucijų ir Europos Parlamento nusiteikti ryžtingai, gerokai ryžtingiau, kad įveiktume šias kliūtis.
Pirmiausia ir svarbiausia - dėl to nekyla abejonių ir kiti EP nariai jau kėlšį klausimą - konfliktai: Palestinos konfliktas (turint omenyje Izraelio Vyriausybės požiūrį, kai sistemingai pažeidžiama tarptautinteisir jų pačių pasirašyti susitarimai, kaip antai Anapilio susitarimas dėl gyvenviečių kūrimo, Vakarų Sacharos konfliktas ir karinšiaurinės Kipro Respublikos okupacija. Tai akivaizdžios kliūtys bet kuriai institucijai, norinčiai, kad abiejų Viduržemio jūros krantų valstybės plėtotų gerus santykius. Kol šios problemos neišspręstos, šie konfliktai yra tikra kliūtis.
Frakcija, kuriai atstovauju, reikalauja didesnio atsidavimo, daugiau energijos reaguojant į veikėjų, kurie atsakingi už tarptautinės teisės pažeidimus, veiksmus.
Tačiau taip pat turėtume nepamiršti, kad kita kilusi problema - ekonominės ir socialinės pusiausvyros nebuvimas, būdingas visam Viduržemio jūros regionui. Manau, bet koks sprendimas, kuriuo siekiama spręsti tokį prekybos pusiausvyros nebuvimą paprasčiausiai ir tiesiai pasiūlant laisvosios prekybos susitarimus, yra netinkamas būdas. Tinkamas būdas būtų atsižvelgti į tokį pusiausvyros nebuvimą ir pabandyti pasiekti prekybos susitarimus, pagrįstus papildomumu ir solidarumu. Dalykas tas, kad daugelis Viduržemio jūros regiono šalių skendi visiškame skurde ir nepritekliuje.
Tačiau primygtinai tvirtinu, kad šiuo atveju esminis dalykas būtų didesnis Europos Sąjungos įsipareigojimas reaguoti į šiuo metu kamuojančius konfliktus; kalbu apie Palestiną ir Vakarų Sacharą. Esama netgi tokių konfliktų, pavyzdžiui, Vakarų Sacharos konfliktas, kuriems išspręsti Europos Sąjunga nedaro visiškai nieko. Ir ne tik kad nieko nedaro, kad padėtų išspręsti šį konfliktą, bet ir suteikia šiuo metu su Maroku plėtojamiems santykiams "aukštesnį statusą" ir taip pat Izraelio atveju siekia asociacijos susitarimui suteikti "aukštesnį statusą".
Nikolaos Salavrakos
Pone pirmininke, turiu pasveikinti pranešėją, V. Peilloną, dėl to, kad jis mums pristatvertingą pranešimą. Visi žinome, kad Viduržemio jūros baseinas - vieta, kur gyvuoja daug kultūrų, tačiau taip pat jis - nervinės įtampos centras ir jau daugelį metų kunkuliuojantis "katilas". Klimato kaita, ekonomikos ir finansų krizės, imigracija, tarša, besaikis žuvavimas ir gamtinei aplinkai daroma žala - problemos, kamuojančios Viduržemio jūros baseine gyvenančius europiečius ir kitus gyventojus.
Ypač didelę reikšmę reikėtų teikti nelegalios migracijos klausimui ir veiksmingai Viduržemio jūros baseino šalių, pirmiausia Graikijos ir Italijos, kurios yra nelegalių imigrantų vartai į Europos Sąjungą, pasienio kontrolei. Kasdien šių šalių pasienyje vyksta kova. Dėmesys taip pat turėtų būti skiriamas energetikos sektoriaus stiprinimui, atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimui ir Viduržemio jūros saulės energijos programai, siekiant paskatinti ekonomikos augimą pietinėse Viduržemio jūros regiono šalyse.
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją.)
Louis Bontes
(NL) 2008 m. Prancūzijos prezidentas Nicolas Sarkozy pareiškturintis Viduržemio jūros šalių sąjungos viziją. VJŠS turėjo tapti varomąja jėga pripažįstant Europos ir Viduržemio jūros regiono bendradarbiavimo tikslus, kurie pagrįsti apibusiu bendrų vertybių, kaip antai demokratija, teisinvalstybė, geras valdymas ir žmogaus teisių paisymas, pripažinimu.
Įdomu, kaip galima kalbėti apie bendras vertybes, kai Mauritanijoje nėra religijos laisvės, nes ten islamas dominavo daugiau kaip tūkstantį metų. Pagal konstituciją Sirija - oficialiai liaudies atstovų valdoma demokratinir socialistinunitarinvalstybė. Tačiau faktiškai Sirijoje vyrauja diktatūra. Marokas okupuoja Vakarų Sacharą, o Tunise nuolat pažeidžiamos žmogaus teisės. Galėčiau išvardyti dar daug tokių šalių, bet turiu atsižvelgti į tai, kad man skirtas laikas ribotas.
Ar tai šalys, su kuriomis norime vykdyti platesnio masto kultūrinius mainus? Ar tai šalys, su kuriomis norime sukurti laisvosios prekybos zoną ir po to skatinti laisvą asmenų judėjimą Viduržemio jūros regione? Dėl to Europoje dar labiau paplis islamas. Negalime Europai leisti tapti Eurabija - nei dabar, nei kada nors vėliau! Kol šis sapnas netapo košmaru, šį procesą turime sustabdyti.
1995 m. sapnavome kitą sapną apie Viduržemio jūros regioną, kuris įgavo Barselonos deklaracijos pavidalą, ir 2005 m. situacija pasikartojo. Nepaisant to, kad Europos Sąjungos mokesčių mokėtojams tai atsiėjo keletą milijardų, šiais projektais nieko nepasiekta. Nustokite švaistyti mokesčių mokėtojų pinigus ir baikite svajoti! Vis dėlto reiškiu pagarbą V. Albertini už drąsų nuomonės išsakymą. Mano frakcija jį remia.
Salvatore Iacolino
(IT) Pone pirmininke, gerb. Komisijos nary, ponios ir ponai, EUROMED regionas - strateginES politikos sritis: negalime spręsti svarbiausių klausimų, kaip antai aplinkosaugos, religinių vertybių, kultūros, infrastruktūros, žemės ūkio, energetikos, saugumo ir migracijos srautų klausimai, be atsakingos trečiųjų šalių, turinčių bendrą sieną su Viduržemio jūros regiono valstybėmis, paramos.
Nepaisant to, bendradarbiavimo sistema dar ilgai turės būti tobulinama: galima sakyti, kelias toks ilgas, kaip nuo Barselonos iki Barselonos ir atgal. Europos Sąjunga privalo padidinti savo įsipareigojimus atnaujinti ir tikrinti atskirus asociacijos susitarimus su trečiosiomis šalimis, turinčiomis bendrą sieną su Viduržemio jūros regiono valstybėmis, ir privalo finansuoti pagrindinius strateginius infrastruktūros ir uostų projektus.
Kita vertus, turime užtikrinti tvirtą panašių gamybos sektorių, ypač ūkininkavimo sektoriaus, apsaugą abiejose Viduržemio jūros regiono dalyse, kad būtų užtikrintas tvarus vystymasis ir kuo vienodesnreglamentavimo sistema. Todėl tikimės, kad ES valdymo vaidmuo Viduržemio jūros regiono valstybių atžvilgiu bus sustiprintas, siekiant apginti svarbiausią principą - sistemingą bendradarbiavimą, kuris reiškia politinę sėkmę, verslo sėkmę, kurią didina asmenų apsaugos užtikrinimas.
Taip pat norėčiau patarti M. Benarab-Attou: prašom kritikuoti V. Albertini, kuris tvirtai vadovauja minėtam komitetui, bet tik jam esant, kad jis galėtų apsiginti. Tai esminvisų demokratiniu būdu išrinktų asamblėjų ypatybė.
Pier Antonio Panzeri
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, manau, priimdami šį pranešimą, žengiame labai svarbų žingsnį, o tai bus labai naudinga birželio 7 d. Barselonoje vyksiančiam aukščiausiojo lygio susitikimui, kuris, kaip žinome, bus įtemptas, turint omenyje, kad Izraelio ir Palestinos derybos pateko į aklavietę, taip pat dėl įvairių neaiškumų ir sunkumų, kylančių apibrėžiant administracinę naujojo sekretoriato struktūrą.
Susidūrus su šiomis problemomis, V. Peillono pranešimas parengtas pasirinkus vienintelę galimą kryptį - viena vertus, pabrėžiant, kad konfliktai negali trukdyti daryti konkrečią pažangą siekiant daugiašalio bendradarbiavimo atskiruose sektoriuose, kita vertus, pripažįstant, kad VJŠS nebus visapusiškai sėkminga, jei nebus išspręsti šie konfliktai.
Dėl to tikrasis sunkumas dabar susijęs su aiškiu, tvirtu politiniu įsipareigojimu, kuris turi būti priimtas Barselonos aukščiausiojo lygio susitikime ir kuris pagaliau suteiks galimybę naujosios institucijos struktūroms veikti ir įsipareigoti teikti didelių projektų, kurie yra jos pagrindinis tikslas, finansavimą. Europa turi suprasti, kad savo politines ir ekonomines pastangas ir interesus jai reikia nukreipti į Pietus, nes būtent ten ji gali rasti daugelio šiuo metu ją varginančių problemų sprendimus.
Niccolò Rinaldi
(IT) Pone pirmininke, gerb. Komisijos nary, ponios ir ponai, jau daugelį metų nepriklausomas tyrėjas Gabriele Del Grande internete skelbžmonių, žūstančių jiems bandant valtimis perplaukti Viduržemio jūrą (jiems vadovauja organizuotos nusikalstamos grupuotės), skaičių. Jo tiksliais apskaičiavimais, aukų būta 4 200, iš jų 18 miršių metų kovo mėn., tai tikros skerdynės.
Daugelį metų Lampedūzoje senyvas kapinių prižiūrėtojas savo noru tinkamai laidoja visus palaikus, iš tų nedaugelio palaikų, kuriuos atiduoda jūra, ant kapo pastato kryžių ir pamerkia gėlę. Šie du Europos Sąjungos piliečiai veikia mūsų vardu, jie bando kompensuoti mūsų politines nesėkmes. Jų savanoriškos pastangos pabrėžia būtinybę imtis naujos politikos, politinių sprendimų, priešingų dabar vykdomai politikai, kai asmenys prievarta grąžinami į jūrą (tą daro Italijos Vyriausybė, pažeisdama tarptautinę teisę), o tai tik didina žmonių neviltį.
Dėl to VJŠS turėtų simbolizuoti naują žmoniją, turint omenyje tai, kad turime nedaug laiko. Šiandien kiek daugiau kaip pusgyventojų, reziduojančių atkarpoje nuo Maroko iki Turkijos, yra jaunesni kaip 18 metų. Dėl to Viduržemio jūros regionui lemta greitai keistis.
Takis Hadjigeorgiou
(EL) Pirmiausia norėčiau padėkoti V. Peillonui už atliktą darbą. Pranešime VJŠS šalys narės raginamos pradėti atvirą dialogą, pagrįstą abipuse pagarba ir supratimu, skatinant ginti žmogaus teises ir asmens laisves, o tai mes remiame. Tačiau pranešime konkrečiai nesiūloma, kaip spręsti regiono politines problemas. Suprantu V. Peillono logiką - ji gali padėti pradedant VJŠS veiklą. Tačiau, kita vertus, nekreipti dėmesio ir apsimesti, kad, pvz., Gazos ruože nieko nevyksta, yra didžiulklaida, neleidžianti mums išspręsti problemas.
Man kelia nerimą tai, kad mes Europos Sąjungoje pamažu mokomės gyventi su problemomis, užuot jas sprendę. Turime rodyti daugiau iniciatyvos spręsdami pagrindinius rūpimus klausimus. Pranešime visai nepaminėta, kad Izraelis turėtų nedelsdamas teisingai ir perspektyviai spręsti Palestinos klausimą. Jame visai nepaminėta, kad Turkija turi rodyti būtiną pagarbą visoms be išimties VJŠS šalims narėms. Poreikio išvesti Turkijos okupacines pajėgas iš VJŠS narės paminėjimas - būtinas pagarbą rodantis aktas, sakyčiau - mažiausia, ko reikia, kad būtų galima vykdyti europinį teisingumą.
Viduržemio jūra skalauja skirtingų kultūrų keleto tūkstančių miestelių ir kaimų, tos pačios jūros jungiamų daugiau kaip dešimt tūkstančių metų, krantus. Tačiau vienintelis iš šių tūkstančių miestų ir kaimų, esančių palei Viduržemio jūrą, miestas neapgyvendintas. Vietoj žmonių jame gyvena žiurkės, driežai ir gyvatės. Žmonių namai kartu su visais prisiminimais sugriauti. Visa, kas liko - tūkstančių žmonių, daugelis kurių mirbūdami pabėgėliai,, svajonės. Mažiausia, ką galime padaryti gyviesiems - grąžinti Famagustos miestą jo gyventojams. Tai turėjo būti pagrindinis pranešimo dėl Viduržemio jūros šalių sąjungos reikalavimas, nes dirbame siekdami susivienijimo, o ne susiskirstymo Viduržemio jūros regione.
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją.)
Gerard Batten
Pone pirmininke, savo iniciatyva parengti pranešimai dažniausiai būna tik tuščios kalbos, bet priimti jie tampa Europos Parlamento politinės valios išraiška.
Šiame pranešime siūloma įkurti 17 ES nepriklausančių valstybių sąjungą su parlamentine asamblėja bei sekretoriatu, kuri finansuotų tikrai plačių užmojų projektus. Tokių projektų finansavimas atsieitų daug milijardų eurų, kuriuos, žinoma, turėtų sumokėti Europos Sąjungos piliečiai. Iš kur šie pinigai ateitų, neminima, taigi tikrovei neleidžiama įsibrauti į svajones.
Šis pranešimas - tikras pamišimas! Bet prieš jį nuleisdami juokais turėtume atsiminti, kad pagal Lisabonos sutartį Europos Sąjunga turi juridinę teisę pasirašyti pranešime numatytos rūšies sutartis. Šiame pranešime siūloma įkurti ES nepriklausančių valstybių, kurios vėliau galėtų būti įtrauktos į ES, sąjungą, tokia tikroji šio pranešimo esmė.
Andreas Mölzer
(DE) Pone pirmininke, kai prieš beveik dvejus metus buvo įkurta Viduržemio jūros šalių sąjunga, jos tikslas, kaip žinome, buvo ją susieti su Barselonos procesu siekiant sukurti artimesnius Viduržemio jūros regiono valstybių ir ES santykius. Tačiau šis procesas akivaizdžiai sustojo dėl arabų valstybių ir Izraelio konflikto. ES su Izraeliu sudarasociacijos susitarimą ir teikfinansinę paramą, įskaitant ir 440 mln. EUR Gazos ruožo atkūrimo pagalbą. ES piliečiai teisingai klausia, kodėl jų mokesčiai pumpuojami į Gazos ruožą, kai viskas ten reguliariai subombarduojama ir sulyginama su žeme, ir ragina iš to padaryti išvadas. Taip pat gali būti, kad iš to pelnosi "Hamas".
Visus tuos metus ES nepavyko veikti kaip nešališkai tarpininkei Gazos ruože. Dabar, kaip planuojama, birželio pradžioje Barselonoje vyksiantis Viduržemio jūros šalių sąjungos aukščiausiojo lygio susitikimas, tikėtina, taip pat žlugs dėl Izraelio ir arabų valstybių konflikto. Mano nuomone, ypač krizės laikais svarbu atidžiau įvertinti planus ir, jeigu reikia, juos atidėti. Per šią krizę negalėsime sau leisti vykdyti projektų, kurie - tik prestižo reikalas arba kurie naudojami kaip pinigų kasykla.
Dominique Baudis
(FR) Pone pirmininke, tęsiant Barselonos procesą, VJŠS - tai galimybplėtoti mūsų santykius su šalimis, besidriekiančiomis į Rytus ir Pietus nuo Viduržemio jūros baseino. Kaip pabrėžiama nuostabiame Vincento Peillono pranešime, negalime paneigti nei šio regiono galimybių, nei jo keliamo pavojaus.
Vadovaudamiesi blaiviu protu bent pripažinkime, kad nuo Gazos ruožo bombardavimo pradžios ir pradėjus toliau kolonizuoti palestiniečių teritorijas, Viduržemio jūros šalių sąjunga priremta prie sienos. Politinis aspektas užblokuotas. Netgi nesame tikri, ar birželio mėn. Barselonoje iš tikrųjų įvyks suplanuotas aukščiausiojo lygio susitikimas. Nenustebčiau, jeigu per ateinančias dienas ar valandas sužinotume, kad minėtas susitikimas neribotam laikui atidėtas. Tačiau neturėtume pasiduoti; Europos Sąjunga turėtų prisiimti didesnę atsakomybę ieškodama politinio sprendimo. Negalime leisti Jungtinėms Valstijoms vienoms valdyti šio mūsų regiono politinę krizę ir negalime apsiriboti regiono vystymusi. Mūsų saugumas ir augimas priklauso nuo Viduržemio jūros regiono vystymosi ir stabilumo, todėl VJŠS - vis dar geriausia mūsų turima priemonė.
Maria Eleni Koppa
(EL) Pone pirmininke, pirmiausia norėčiau pasveikinti pranešėją, parengusį labai išsamų pranešimą. Viduržemio jūros šalių sąjunga gali turėti lemiamos įtakos ir gali padėti kurti darnius Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių santykius ir stiprinti šio regiono valstybių pasitikėjimą. Viduržemio jūros regionas turėtų būti taikos, stabilumo ir saugumo vieta, kurioje iš tiesų paisoma demokratijos principų ir žmogaus teisių. Viduržemio jūros šalyse esama socialinių ir ekonominių skirtumų. Dėl ekonomikos krizės išbandymas netgi didesnis. Tikrai draugiškus ES ir Viduržemio jūros regiono valstybių santykius atkurti galima skatinant augimą, bendradarbiaujant ir plėtojant prekybą. Energetinis saugumas, kova su klimato kaita ir jūros aplinkos saugojimas - tai taip pat sritys, kuriose būtina artimai bendradarbiauti.
VJŠS, žinoma, nėra regioninių konfliktų sprendimo pagrindas. Tačiau bendradarbiavimo, politinio dialogo ir bendrų pastangų siekiant tam tikrų tikslų palaikymas labai padės įkvėpti pasitikėjimą, kurio reikia norint priimti perspektyvius sprendimus. Tačiau norint, kad visa tai įvyktų ir VJŠS veikla būtų sėkminga, reikia tinkamų finansinių išteklių ir šįkart negalime elgtis nerūpestingai.
Bastiaan Belder
(NL) Labai ačiū už tai, kad įtraukėte mane po to, kai buvau užlaikytas Užsienio reikalų komiteto išplėstosios valdybos nepaprastajame posėdyje. Ačiū už supratingumą.
Pone pirmininke, V. Peillono pranešimo 5 dalyje aiškiai išdėstytas poreikis rasti teisingą ir ilgalaikį arabų šalių ir Izraelio konflikto sprendimo būdą. Pranešėjas ragina Europos Sąjungą ir visas VJŠS šalis nares dėti maksimalias pastangas. Kaip Izraelio delegacijos pirmininkas, labai pritariu tokioms pastangoms skatinti taiką, bet manau, kad jos bus veiksmingos tik įvykdžius dvi sąlygas, t. y.: a) kad pasiūlytas sprendimas įkurti dvi valstybes būtų aiškiai interpretuojamas kaip siūlymas, kad vienu metu egzistuotų žydų (t. y. Izraelio) ir Palestinos valstybės, ir b) kad ES valstybės narės ir VJŠS šalys skatintų abipusį konfliktuojančių Artimųjų Rytų šalių pasitikėjimą. Šiuo atveju esminis dalykas - bendra kova su būdingu blogiu - antisemitizmu, kad ir kokia forma jis pasireikštų (įskaitant ir antisionizmą). Galėtumėte paskirti vienodą skaičių izraeliečių ir palestiniečių į savo sekretoriatą, bet vis tiek turėtume kartu siekti abipusio pasitikėjimo. Tai rimtas išbandymas.
Francisco José Millán Mon
(ES) Pone pirmininke, pirmiausia paaiškinsiu: mano nuomone, Tarybai pirmininkaujančios valstybės arba dabar VJŠS kartu pirmininkaujančios Prancūzijos atstovai šiandien turėjo kalbėti per šias diskusijas; labai gaila, kad šiandien čia jų nėra.
Ponios ir ponai, Europos Sąjungos prioritetas - užtikrinti, kad jos artimiausi kaimynai suformuotų taikos, gerovės, laisvės ir saugumo erdvę. Tai turėtų būti pagrindinis VJŠS, kuri, tikiuosi, kitą mėnesį surengs antrą aukščiausiojo lygio susitikimą, tikslas.
Norėčiau pasveikinti V. Peilloną ir išreikšti savo padėką, pirmiausia - už jo nešališką ir ypač konstruktyvų požiūrį.
Nepaisant to, kad Europos Sąjunga yra arti pietinės Viduržemio jūros pakrantės, esama didelių mūsų šalių ekonominių, politinių, socialinių, demografinių, kultūrinių ir kt. skirtumų. Kai kurie iš jų atsirado dėl didžiulių mūsų kaimyninių šalių trūkumų.
Būtina skatinti artimą VJŠS dialogą ir bendradarbiavimą ir pateikti svarstyti jos nustatytus didžiuosius bendrus projektus ir dvišalį asociacijos susitarimų aspektą, siekiant sustiprinti abiejų krantų santykius ir sumažinti minėtus skirtumus. Kad tai pasiektume, mūsų kaimynai taip pat turi vykdyti reformas. Nieko neveikti negalima.
Norėčiau trumpai pakalbėti kitais trim klausimais. Pirma, labai svarbu, kad Barselonoje esantis VJŠS sekretoriatas kuo greičiau pradėtų veikti.
Antra (šis klausimas labai susijęs su pirmuoju), VJŠS negali tapti konfliktų, kaip antai Artimųjų Rytų konfliktas, įkaite. VJŠS gali padėti rasti sprendimą, bet ji pati nėra sprendimas ir jai neturėtų trukdyti šie nesutarimai.
Trečias ir paskutinis dalykas, VJŠS taip pat ypatingą dėmesį turi skirti vadinamajam Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių bendradarbiavimo "ketvirtajam skyriui" - migracijos, saugumo, socialinės integracijos ir teisingumo klausimams.
Pirmininkas
Tik norėčiau atsiprašyti Tarybos vardu. Jos atstovas negalėjo šiandien čia būti, nes dabar - ketvirtadienio rytas, o diskusija dėl šio pranešimo, kaip iš pradžių numatyta, turėjo vykti pirmadienį.
Bernd Posselt
(DE) Pone pirmininke, norėčiau paprašyti iškviesti trišalio dialogo Tarybos atstovus, kad jie visada būtų čia ketvirtadienio rytą. Tarybai pirmininkaujant kai kurioms šalims (o jų neminėsiu dėl kuklumo), Tarybos atstovas čia buvo netgi ketvirtadienio popietę. Manau, Tarybos atstovai turėtų dalyvauti daugumoje mėnesinių sesijų plenarinių posėdžių.
Pirmininkas
Ačiū, iškviesiu juos. Tiesiog mėginau perduoti, ką sakTaryba. Iškviesiu juos. Labai ačiū už pastabą.
Josefa Andrés Barea
(ES) Pone pirmininke, gerb. Europos Komisijos nary, Tarptautinės prekybos komiteto vardu norėčiau padėkoti M. De Sarnez už tai, kaip ji su mumis dirbo.
Šiandien Viduržemio jūros šalių sąjunga reikalinga labiau negu bet kada anksčiau, kad ji remtų svarbius projektus ir padėtų plėsti institucijas. Šiandien labiau negu bet kada anksčiau būtina rasti sprendimus dėl krizės, mokslinių tyrimų, klimato kaitos, vandens, naujų energijos modelių, tvarios plėtros. Dėl to turime skatinti ir megzti prekybos ir ekonominius santykius tame regione, taikydami trumpalaikes ir vidutinės trukmės priemones, įkurti laisvosios prekybos zoną, panaikinti tarifų barjerus ir atverti Šiaurės-Pietų ir Pietų-Pietų rinkas.
Barselonos aukščiausiojo lygio susitikime Tarybai pirmininkaujanti Ispanija pasiūlys galimybę sudaryti naują susitarimą, sukurti naujas sąlygas, pradėti naują bendradarbiavimą, demokratizavimą, duoti ekonominį ir socialinį atsaką. Barselonos susitikimas gali būti puiki proga, suteikianti galimybių mums lyderiauti Viduržemio jūros regione.
Mario Mauro
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, šiandien ypač matomas Viduržemio jūros regiono artimumas, kaip atkreipdėmesį N. Rinaldi kalbėdamas apie pagrindinį - imigracijos reiškinį.
Tai Europos Sąjunga turėtų laikyti prioritetiniu veiksniu, nes migracijos srautai gali padidinti ir padidino žmonijos, socialines, kultūrines ir ekonomines problemas, o tai paveiks dviejų skirtingų Viduržemio jūros regiono dalių ateitį. Abipusis Viduržemio jūros regiono šalių tautų artimumas taip pat matomas iš ekonominio ir socialinio bendradarbiavimo Europos ekonominėje erdvėje ir Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono šalių bendradarbiavimo.
Šiuo atžvilgiu mūsų nuolatinis dalyvavimas visais regiono veiklos lygmenimis turi suteikti mums galimybių imtis vadovaujamo vaidmens siekiant, kad Viduržemio jūros šalių sąjunga išvengtų Barselonos nesėkmės. Kiek klaidų padaryta, kiek kartų manėme, kad darome pažangą, kai iš tiesų judėjome atgal?
Dėl to pirmiausia mums reikia pradėti socialinį, kultūrinį ir žmonių dialogą, pagrįstą abipusiu supratimu ir teigiamų vertybių, kurios yra mūsų civilizacijos pagrindas, skatinimu, bet šis nepakeičiamas veiksnys priklauso nuo sėkmingo bendradarbiavimo, pirmiausia ekonomikos lygmeniu.
Iš tiesų sutarčių ir prekybos paplitimas palankiai veikir toliau taip veiks darnių šalių ekonominių ir socialinių santykių plėtojimą. Be to, politiniu požiūriu turime nedelsdami tęsti nuolatinį dialogą dėl saugumo politikos, siekdami, kad minėtos valstybės megztų vis glaudesnius santykius.
Pirmininkas
Kolegos, prašom neviršyti jums skirto laiko. Dabar 10.57 val., o 12.00 val. vyks balsavimas.
Mario Pirillo
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, artėjantis Barselonoje birželio 7-8 d. vyksiantis valstybių ir vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimas - akivaizdžiai svarbi galimybpraktiškai pradėti Viduržemio jūros šalių sąjungos veiklą. Dėl to šis susitikimas - išskirtingalimybpadėti pamatus ilgalaikiam tikram ir tvirtesniam bendradarbiavimui taikos ir saugumo srityje.
Būtent dėl šios priežasties turime visiškai pasinaudoti atsiradusia galimybe sukurti plėtros strategiją, ir taip, kad galėtume apibrėžti projektus, kuriais būtų galima atgaivinti tą regioną ir skatinti ekonomikos augimą. Tikiuosi, minėtas susitikimas sustiprins iniciatyvas, kaip antai "Saultaikai" (angl. Solar for Peace) ir "Desertec", kurios yra svarbios priemonės kuriant tarpusavyje susijusią regioninę energetikos rinką.
Galiausiai, VJŠS turi paskatinti mokslinius ir technologinius tyrimus ir naujoves naudodama esamus mokslinių tyrimų institutus, siekiant padidinti vietos įmonių, kurios per silpnos, kad galėtų veikti pasaulio rinkoje, konkurencingumą. Esu įsitikinęs, kad VJŠS augimas gali sutelkti Europą.
Cristian Dan Preda
(RO) Norėčiau pasakyti, kad praėjus beveik dvejiems metams nuo tada, kai pradėjo veikti Viduržemio jūros šalių sąjunga, pats laikas mums kritiškai įvertinti šį naują jungimosi į federaciją projektą ir apmąstyti jo plėtojimo perspektyvas. Šiuo požiūriu manau, kad V. Peillono parengtas pranešimas priimtinas, ir taip pat norėčiau prisijungti prie kolegų narių ir pasveikinti šio pranešimo autorių.
Galvojant apie artėjantį Barselonos aukščiausiojo lygio susitikimą, kuris įvyks birželio mėn., manau, kad mums labai svarbu vėl patvirtinti Europos Parlamento įsipareigojimą stengtis, kad pavyktų sėkmingai įgyvendinti šį projektą vietovėje, kuri, kaip visi žinome, yra trijų žemynų sankirtoje ir kuri akivaizdžiai svarbi Europai geostrateginiu ir kultūriniu požiūriu. Esu šiek tiek susirūpinęs dėl D. Baudiso skepticizmo dėl galimybės, kad šis aukščiausiojo lygio susitikimas gali būti atidėtas. Tikiuosi, kad taip neatsitiks ir kad visi pasinaudosime visais turimais institucijų ištekliais ir sieksime užtikrinti, kad šis susitikimas įvyktų. Tai bus ne tik proga susimąstyti, bet tai taip pat reikš institucijų sėkmę, nes Viduržemio jūros šalių sąjungai reikia ištrūkti iš politinės aklavietės ir įveikti institucijų sunkumus, kurių kyla įgyvendinant šešis strateginius projektus, įkūnijančius šios institucijos esmę.
VJŠS patvarumas ir patikimumas priklauso nuo jos gebėjimo veikti. Tam reikia ne tik pakankamo projektų įgyvendinimo ir sekretoriato veiklos finansavimo, bet, manau, kad ir pilietinės visuomenės, nacionalinių ir parlamentinių grupių ir VJŠS parlamentinės asamblėjos aktyvesnio dalyvavimo šioje veikloje, siekiant užtikrinti VJŠS demokratinį teisėtumą.
Roberta Angelilli
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, vienas iš Europos Parlamento politinių prioritetų turi būti siekti, kad artėjantis Barselonos aukščiausiojo lygio susitikimas būtų sėkmingas, nes dvejus metus (nuo 2008 m. Paryžiaus aukščiausiojo lygio susitikimo) šis procesas buvo patekęs į aklavietę. Esama daugybės tikslų, kurie šiandien taip pat paminėti - nuo kovos su nelegalia imigracija iki kovos su žmogaus teisių pažeidimais, bet taip pat svarbus ekonominis aspektas: Viduržemio jūros regionas turi didžiulių galimybių, visų pirma atsinaujinančiųjų energijos išteklių.
Atitinkamai turime visiškai paremti Viduržemio jūros regiono saulės energijos planą ir pramonės iniciatyvas, kaip antai "Desertec", kuria įtraukiamos įmonės ir universitetai, siekiant plėtoti praktinio bendradarbiavimo projektus. Iš tiesų taikos procesas (kuris yra prioritetinis), turi vykti vystantis ekonomikai, būtent garantuojant būtiną socialinę sanglaudą, kuri gali padėti pašalinti konfliktus.
Olga Sehnalová
(CS) Viduržemio jūros šalių sąjunga - neabejotinai taip pat ir drąsus tarpkultūrinis projektas, kurio sėkmė, tarp kitų dalykų, priklauso ir nuo noro įveikti įvairius kultūrinių ir socialinių tradicijų skirtumus. Kultūrų įvairovpalaikoma skirtingų kultūrų tarpusavio sąveikos, jeigu ji atvirai suprantama kaip galimybė, o ne grėsmė. Viena iš tokių galimybių - visuomenės požiūris į lyčių lygybę. Ši sritis šiame regione - jautri. Todėl Viduržemio jūros šalių sąjunga jai turi skirti reikiamą dėmesį, ir ne tik dėl 2009 m. lapkričio mėn. Marakešo ministrų konferencijoje priimtų įsipareigojimų remti lyčių lygybės dvasią ir įstatymo raidę ir stiprinti moterų vaidmenį visuomenėje, įskaitant jų dalyvavimą visuomenės gyvenime, ir kovoti su smurtu prieš moteris. Tai viena iš pagrindinių sričių, galinčių sukurti arba išlaisvinti didžiules viso regiono žmonių galimybes, o tai gali būti naudinga. Dvejopi standartai ir nenoras keistis, kuris dažnai grindžiamas iš esmės tuo, kad toks paprotys ir tokia tradicija, negali būti priimtinas, priešingai, jis turėtų būti atmestas kaip kliūtis, trukdanti Viduržemio jūros regiono plėtrai.
Lara Comi
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, manau, kad Europos Sąjunga turi labiau remti VJŠS projektą politiniu ir finansiniu požiūriu. Birželio 7 d. Barselonoje įvyks VJŠS 43 valstybių ir vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimas, o mes, kaip Europos Parlamentas, turime tikėtis, kad šis susitikimas pavyks ir bus pradėta VJŠS institucijų veikla bei bus pradėti įgyvendinti projektai. Kaip mūsų frakcijos - Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) - šešėlinis Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonės referentas, atkreipiau dėmesį į, mano manymu, svarbius aspektus, kaip antai Viduržemio jūros regiono laisvosios prekybos zonos kūrimas, mokslinių tyrimų ir švietimo sektoriaus dalyvavimas, plačiajuosčių ir informacinių technologijų plėtojimas ir didesnės mažųjų ir vidutinių įmonių galimybės. Šiuo požiūriu vieni iš strateginių sektorių laikytini MVĮ ir verslo plėtojimo sektoriai. Pagrindiniams projektams Europos Sąjungos ir tarptautinės finansų institucijos turėtų skirti pakankamą paramą, ir taip naujaisiais projektais turėtų būti stengiamasi įtraukti kuo daugiau partnerių iš Europos.
Charles Tannock
Pone pirmininke, prezidento N. Sarkozy pasiūlymas įkurti Viduržemio jūros šalių sąjungą buvo Prancūzijos pirmininkavimo ES viršūnė. Nuo to laiko, atrodo, ji prarado dalį šlovės. Tai gal būt ir nėra blogai, nes pati ES plėtoja savo kaimynystės politikos tvirtą ir sėkmingą plėtros į Pietus aspektą. Tai vykdoma po beveik du dešimtmečius trukusio Barselonos proceso ir jo politinio aparato plėtros.
Europos mokesčių mokėtojai teisingai daro skeptiškai vertindami tai, kad vienu metu ir dedamos pastangos, ir švaistomi ištekliai, ir ši prieštara kelia šiokią tokią sumaištį, bet kad ir koks būtų Viduržemio šalių sąjungos likimas, kuris paaiškės birželio 8 d. aukščiausiojo lygio susitikime, negalime leisti Europos kaimynystės politikos Rytų aspektui nublankti. Deja, tariamos EuroNest asamblėjos nekūrėme taip, kaip Euromed asamblėjos, kuri jau taip ilgai veikia. Tai daugiausia lėmsu Baltarusijos dalyvavimu susijusios problemos.
Galiausiai, mano frakcija (ECR) visiškai remia G. Albertini, kaip Užsienio reikalų komiteto pirmininką, nusprendusį atsisakyti vadovauti vizitui į Artimuosius Rytus. Tai buvo ginčytinas klausimas ir jis šį rytą aptartas išplėstosios valdybos posėdyje. Nepritarsime jokiam Socialistų frakcijos inicijuojamam balsavimui dėl nepasitikėjimo Užsienio reikalų komiteto pirmininku.
Franz Obermayr
(DE) Pone pirmininke, Viduržemio jūros regionas buvo Europos kultūros lopšys ir varomoji kultūros jėga ištisus tūkstantmečius, todėl labai palankiai vertinu šį bendrą siūlymą.
Tačiau Viduržemio jūros regionas taip pat yra beveik neribotos imigracijos į ES tiltas. Mūsų nuomone, viena iš svarbiausių Viduržemio jūros regiono problemų, kitaip tariant, nelegali imigracija, yra šešių pagrindinių strateginių projektų dalis ir dėl to ją reikia nedelsiant į juos įtraukti. Tik bendrai Viduržemio jūros šalyse, įskaitant ir Šiaurės Afrikos šalis, taikomas metodas gali padėti sulėtinti nelegalios imigracijos srautą. Tai vienintelis būdas, kaip šiame pradžios taške galime sustabdyti pabėgėlių bangą. ES privalo kovoti su organizuota žmonių kontrabanda, taip pat vis daugiau dėmesio skirti kovai su skurdu, geresniam informavimui ir informacijos teikimui šalyse, iš kurių plūsta imigrantai. Norintiems emigruoti žmonėms turi būti aiškiai paaiškinama, kad Europos Sąjungos gatvės nėra grįstos auksu, kad Europos Sąjunga visiems norintiems negali suteikti darbo vietų, užtikrinti gerovės ir prieglobsčio ir kad daugelis tokių traumą sukeliančių kelionių baigiasi sulaikymu ir deportacija.
Raffaele Baldassarre
(IT) Pone pirmininke, gerb. Europos Komisijos nary, ponios ir ponai, nepaisant to, kad VJŠS sukurta ir kad rengiamas valstybių ir vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimas, mums vis dar trūksta aiškios ES Viduržemio jūros regiono politikos apibrėžties ir ilgalaikės strateginės minėto regiono vystymo ir stabilizavimo vizijos.
Visgi Viduržemio jūros regionas turi didžiulių galimybių: trečdalis pasaulio jūrų transporto, kuris atvyksta iš Kinijos, Azijos, Europos šalių ir Indijos, naudojasi Viduržemio jūros regiono vandenimis, kuriuos jis pasiekia per Sueco kanalą. Artimųjų Rytų ir Afrikos šalys, turinčios sieną jūra - pažangios besivystančios šalys, o mums jos tam tikrose svarbiausiose srityse, tarp jų - ir migracijos srautų srityje - yra gyvybiškai svarbios.
Todėl turime geriau apibrėžti VJŠS institucijų darbo struktūrą, o minėtam sekretoriatui suteikti finansinių išteklių ir pateikti narystės bei projektų įgyvendinimo reikalavimus. Tarp pagrindinių klausimų - žemės ūkis, transportas, jūrų greitkeliai, tarpvalstybiniai koridoriai, atsinaujinančioji energija ir saulės energijos planas. Prancūzijos diplomato ir rašytojo Paulo Morando žodžiais, Viduržemio jūros regionas visų pirma pasisako prieš neapgyvendinimą. Dar kartą patvirtinkime šiuos žodžius.
Diane Dodds
Pone prezidente, paliksiu nuošalyje aktualiausią šio ryto klausimą, t. y. kaip, po galais, Europos Sąjungos mokesčių mokėtojai sumokės už visą šį rytą šiame Parlamente aptartą ir pasiūlytą aparatą ir sekretoriatą? Noriu pasakyti savo nuomonę, kad nėra abejonių dėl to, kad Viduržemio jūros regiono stabilumas - neabejotinai naudingas visai Europos Sąjungai.
Tačiau Europos Sąjungai teikiant pagalbą, institucijų ir didesnių ekonominių galimybių teikiama nauda norinčios pasinaudoti šalys tampa atsakingos. Labai trumpam noriu sutelkti dėmesį į vieną aspektą - į tai, kad šiais metais Maroko valdžios institucijos atsisakpriimti tūkstantį tonų sėklinių bulvių iš Šiaurės Airijos; nors tokia prekyba vyko daugiau kaip 20 metų; minėtos bulvės prieš jas išvežant iš mano šalies ir po to jas atsisakant priimti Maroko institucijoms, remiantis kitokia tvarka, Šiaurės Airijoje patikrintos pagal įprastas taisykles.
Suprantu - ir gerbiu tai - kad Europos Komisijos narys K. De Gucht tiria šį atvejį, bet noriu pabrėžti, kad mums reikia, jog norintieji pasinaudoti paramos teikiama nauda prisiimtų atsakomybę.
Štefan Füle
Europos Komisijos narys. - Pone pirmininke, tai buvo iš tiesų gera ir įkvepianti diskusija. Sutinku su tais, kurie teigia, kad praradome daug laiko, pirmiausia - kurdami sekretoriatą. Netrukus prie jo grįšiu.
Vis dar turime išspręsti kelis labai svarbius klausimus: kaip užtikrinti, jog kad ir kas vyktų Artimųjų Rytų proceso metu, dėl to Viduržemio jūros šalių sąjunga netaptų šių įvykių įkaite; kaip užtikrinti, kad aukščiausiojo lygio susitikimas įvyktų ir kad jis taptų varomąja jėga, apie kurią jūs kalbėjote, ir kaip suderinti vyriausybių ir Bendrijos VJŠS atžvilgiu taikomus metodus. Pasakysiu penkias trumpas pastabas.
Pirmiausia norėčiau išreikšti savo dėkingumą Tarybai pirmininkaujančiai Ispanijai. Pastaruosius mėnesius su Tarybai pirmininkaujančia Ispanija labai įtemptai dirbome. Kovo 4 d. kartu iškilmingai atidarėme sekretoriatą ir Tarybai pirmininkaujanti Ispanija labai įtemptai dirba siekdama užtikrinti, kad Barselonos aukščiausiojo lygio susitikimas įvyktų.
Antroji pastaba - labai svarbu ne tik tai, kad sekretoriatas pradėtų dirbti, bet ir tai, kad jis būtų finansuojamas. Iki šiol jį finansavo tik Europos Komisija. Į jį siųsime ekspertą siekdami užtikrinti, kad minėtas projektas būtų suderinamas su ES vykdoma politika. Šis sekretoriatas turėtų būti mažas - apie 40 žmonių - ir jis turėtų būti priemonė, leisianti mums vykdyti vis daugiau projektų, kurie naudingi VJŠS.
Turint tai omenyje, taip pat svarbu pasakyti, kad vyksta daug sektorinių susitikimų, kurie duos naudos. Kitą savaitę Marselyje vyks finansų ministrų susitikimas, o kitą mėnesį Kaire susitiks žemės ūkio ministrai.
Nors Viduržemio jūros šalių sąjunga yra labai svarbi mūsų Kaimynystės politikos dalis, pagrindinis darbas su VJŠS šalimis vyksta plėtojant dvišalius santykius ir daugelis pietinių šalių partnerių norėtų mėgautis "aukštesniu statusu". Toks statusas, mano supratimu, taip pat reiškia didesnį mūsų partnerių įsipareigojimą visais klausimais, įskaitant žmogaus teises ir judumą, kurie taip pat labai svarbūs. Sutinku su gerbiamais EP nariais, kurie ragino užtikrinti didesnę dvišalių ir daugiašalių santykių sąveiką.
Paskutinpastaba - esame pasiryžę dirbti su Europos Parlamentu. Viena iš artėjančių progų bus diskusija dėl kaimynystės politikos paketo, per kurią įvertinsime dvišalės ir daugiašalės mūsų kaimynystės politikos aspektus.
Vincent Peillon
Pone pirmininke, gerb. Komisijos nary, norėčiau trumpai pateikti tris pastabas.
Pirmiausia - mums netrūko pagarbos žmonėms, ypač galimoms aukoms, bet manėme, kad gailestis, moralinis vykdomos politikos pasmerkimas ir įžeidimai nieko gero neduos.
Antra, žinoma, mes neignoravome Kipre, Sacharoje, o juo labiau palestiniečių teritorijoje vykstančių konfliktų. Tačiau ar vykdydami bendrą užsienio ir saugumo politiką arba vesdami įvairias derybas rimtai pagalvojome, kad minėtus klausimus turėjo spręsti VJŠS? Visiems negalime būti viskuo, o painiava galvose nėra veiksmingo darbo receptas.
Trečia, aš irgi apgailestauju, kad čia nėra Tarybos atstovų. Negeras ženklas sužinoti, kad toks politinės valios trūkumas suteikia mums priežastį tikėti - ir Dominique Baudis teisus - kad birželio 7-osios aukščiausiojo lygio susitikimas kybo ant plauko. Kad ir kaip būtų, Europos Parlamentas prisiims atsakomybę. Europos Sąjungą kūrę žmonės turėjo ilgalaikę viziją ir įžvelg- praūžus mus padalijusiems brolžudiškiems karams - kad svarbu vykdyti tam tikrą politiką. Šiuo pranešimu Viduržemio jūros regionui norėjome įkvėpti tokią pačią dvasią.
Europai kenčiant nuo didžiulės krizės turime gebėti apibrėžti augimo strategiją, kaip minėjau anksčiau. Taip pat turime užtikrinti, kad negalvotume tik apie save. Tai padarius, nustojama bendrauti su išoriniu pasauliu ir prasideda merdėjimas. Todėl manau, kad šis kolektyvinis darbas svarbus, ir tikiuosi, kad valstybių ir vyriausybių vadovai - kurie pastaruoju metu nebuvo verti savo istorinės atsakomybės - paklausys mūsų ir į tai atkreips dėmesį.
Pirmininkas
Diskusija baigta.
Balsavimas vyks šiandien 12.00 val.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Petru Constantin Luhan  
Viduržemio jūros šalių sąjunga (VJŠS) ir Rytų partneryst- dvi bendradarbiavimo iniciatyvos, kuriomis siekiama sutvirtinti Europos Sąjungos kaimynystės politiką. Manau, kad Europos Parlamentui reikia atidžiai kontroliuoti tai, kaip plėtojamos šios iniciatyvos, ypač šiuo metu, kai iš naujo apibrėžiama pasaulio geopolitinir ekonominpusiausvyra. Ši iniciatyva padės skatinti tinkamą pasitikėjimo klimatą siekiant bendrų ekonominių, kultūrinių, švietimo arba su regioniniu saugumu susijusių tikslų.
Noriu pabrėžti, kad tikra pažanga plėtojant tvirtą regioninį bendradarbiavimą bus pasiekta tik įgyvendinant plataus masto projektus ir vedant dialogą visais lygmenimis. Be nurodytų šešių strateginių investicijų sektorių, manau, kad reikia pradėti naujus tokių sričių kaip maistas, žemės ūkis ir kultūra projektus.
Erminia Mazzoni  
Barselonos procesas įstrigo dėl politinių priežasčių, pirmiausia - dėl Viduržemio jūros regiono konfliktų, bet formaliai jis vis dar vyksta, o tai rodo dideli integracijos projektai, kuriuos VJŠS finansuoja savo lėšomis, ir pažanga, padaryta apibrėžiant VJŠS institucinę struktūrą. Nuo jos įkūrimo Neapolyje 2003 m., Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių parlamentinasamblėja koordinavo šių projektų, kurie susiję su daugybe svarbių šiam regionui kylančių sunkumų (jūros valymas, transportas, atsinaujinantieji energijos ištekliai, švietimas, mažosios ir vidutinės įmonės ir civilinsauga), įgyvendinimą ir vykdjų demokratinę kontrolę. Tačiau trūko politinių paskatų, kurių reikėjo, kad Europos ir Viduržemio jūros regiono strategiją galima būtų pradėti įgyvendinti. Viduržemio jūros šalių sąjungos rezoliucija - svarbus politinis dokumentas, kuriuo, daugiau kaip du dešimtmečius dėjus didžiules plėtros į Rytus pastangas, atkreipiamas Tarybos, Europos Komisijos ir valstybių narių dėmesys į tai, kad joms reikia pakeisti geopolitinį požiūrį, o ryšius su Viduržemio jūros baseino šalimis laikyti esminiais vykdant užsienio politiką, ir pirmiausia reikia susitarti dėl bendro minėtų valstybių požiūrio į Vidurio Rytų konfliktą.
Tokia Saïfi  
Šis pranešimas apie Viduržemio jūros šalių sąjungą rodo, kad Europos Parlamentas domisi abiejų Viduržemio jūros regiono dalių dialogu ir deda pastangas, kad jis vyktų. Iškilmingas VJŠS būstinės atidarymas Barselonoje ir VJŠS generalinio sekretoriaus paskyrimas - esminis žingsnis, tikslinant, kurie projektai bus įgyvendinami VJŠS. Tačiau VJŠS visgi patiria tam tikrą politinę įtampą. Izraelio ir palestiniečių konfliktas vis dar trukdo VJŠS plėtrai: šį procesą nutraukGazos ruožo įvykiai, anksčiau turėjusio vykti aukščiausiojo lygio susitikimo Stambule boikotas; tokių pavyzdžių - daugybė. Esant tokiai sudėtingai padėčiai, tvirtai viliamės, kad antrasis VJŠS aukščiausiojo lygio susitikimas, kuris, kaip numatyta, turėtų vykti Barselonoje birželio 7 d., VJŠS ir užduotims, kurias ji turi atlikti, suteiks naują akstiną ir naujos dinamikos. Be abejonės, dėl nuolatinių regioninių konfliktų jos užduotis bus sunku įvykdyti, jeigu konfliktai nebus išspręsti, bet prašome VJŠS narių valstybių ar vyriausybių vadovų pateisinti jiems tenkančią politinę ir istorinę atsakomybę. Barselonos susitikimas reikš mūsų įsipareigojimą Viduržemio jūros regionui.
Richard Seeber  
Viduržemio jūros šalių sąjunga, kuri pirmininkaujant Prancūzijai ir remiantis Barselonos procesu įkurta beveik prieš dvejus metus, vis dar susiduria su daugybe sunkumų. ES ir jos pietinių kaimynių politinis dialogas neapsiriboja vien migracijos ir ekonominių susitarimų klausimais. Jis taip pat apima tokias sritis kaip nelaimių kontrolė, energetika ir aplinkosauga.
Viduržemio jūros regionai labai nukentėjo nuo vandens trūkumo ir sausros. 2007 m. trečdalis Europos gyventojų gyveno regionuose, kuriuose vandens tiekiama nepakankamai. Ši problema dar aštresnMagrebo šalyse, kurios neturi reikiamų techninių ir finansinių išteklių, kad vandenį galėtų naudoti veiksmingiau. Staiga pradėjus stipriai lyti, potvyniai gali pridaryti daugiau žalos dėl šių regionų infrastruktūros problemų.
Vanduo - esminis visai gyvybei ir dėl to mums būtina padidinti savo finansinį ir ekonominį bendradarbiavimą. Projektai, kuriais gerinama aplinkos apsauga, gali būti įgyvendinti tik remiantis geresniu Viduržemio jūros regiono šalių bendradarbiavimu.
