Obchodní vztahy mezi EU a Japonskem (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je rozprava o ústní otázce Komisi týkající se obchodních vztahů mezi EU a Japonskem, kterou pokládají Daniel Caspary a Jarosław Leszek Wałęsa jménem skupiny PPE, Syed Kamall, Robert Sturdy a Jan Zahradil jménem skupiny ECR, Niccolò Rinaldi, Metin Kazak a Marielle De Sarnezová jménem skupiny ALDE a Emilio Menéndez del Valle, David Martin a Vital Moreira jménem skupiny S&D (O-000088/2011/rév.1 - B7-0220/2011).
Jarosław Leszek Wałęsa
Paní předsedající, v posledních měsících Japonsko zvýšilo svůj zájem o zahájení případných jednání o dohodě o volném obchodu s Evropskou unií. Z pohledu Evropského parlamentu by měly být nejdůležitější otázkou necelní překážky, což na svých zasedáních opakovaně zdůraznil Výbor pro obchodní politiku. Problémem nejsou cla, ale četné omezující právní předpisy a překážky, kterým společnosti EU čelí při získávání přístupu na japonský trh. Podporuji větší spolupráci mezi Evropskou unií a Japonskem, ale domnívám se, že prioritou by mělo být odstranění těchto necelních překážek, které omezují přístup zboží z EU na japonský trh.
Proto byl v březnových závěrech Evropské rady přijat odstavec 30, který naznačuje postoj, jenž má Evropská unie zaujmout a představit na summitu EU-Japonsko při zahajovacích jednáních o dohodě o volném obchodu. Je zcela správné podmínit zahájení těchto jednání projevením dobré vůle ze strany Japonska mimo jiné při posuzování otázky necelních překážek a omezování veřejných zakázek. To je třeba mít na paměti, tím spíše, že Japonsko nyní usiluje o to, aby neztratilo konkurenceschopnost na trhu EU v důsledku Dohody o volném obchodu mezi EU a Koreou, jež má vstoupit v platnost.
Syed Kamall
autor. - paní předsedající, myslím a doufám, že většina z nás v této Sněmovně bude souhlasit s tím, že dáváme přednost mnohostranným jednáním a úspěšnému výsledku rozvojového kola Světové obchodní organizace z Dohá. Vzhledem k problémům, na které jsme zde jak známo narazili, se však domnívám, že si Komise zaslouží podporu při vyjednávání některých dvoustranných dohod.
Z tohoto důvodu zastávám názor, že bychom měli pokračovat v úsilí o sjednání dohody o volném obchodu mezi EU a Japonskem. Uvědomuji si, že panují obavy ohledně přírodních katastrof, které Japonsko postihly; hovořil jsem však s mnoha japonskými kolegy, přáteli i dalšími lidmi, kteří se domnívají, že pokud budeme postupovat citlivě, dohoda mezi EU a Japonskem vyšle signál, že Japonsko je zpět na cestě k hospodářskému oživení.
Podíváme-li se na čísla z roku 2009, Japonsko a EU se společně podílely na více než čtvrtině světového HDP a na více než 20 % světového obchodu; celkový objem jejich přímých zahraničních investic činil 200 miliard EUR. Vzhledem k tomu, že země EU i Japonsko čelí společným výzvám, si myslím, že je důležité, abychom se některými těmito otázkami zabývali a řešili je prostřednictvím obchodních dohod.
Domnívám se, že navzdory nízkým clům je zcela zjevné, že objem dvoustranného obchodu mezi EU a Japonskem zaostává za většinou obchodních partnerství EU s jejími ostatními hlavními obchodními partnery. Myslím si, že je to převážně způsobeno necelními překážkami. Odhaduje se, že náklady spojené s některými z těchto překážek jsou ve skutečnosti vyšší než stávající cla a že odstranění těchto překážek přinese značné zisky. Společnosti v zemích EU by měly zisk z toho, pokud bychom se vypořádali s překážkami u veřejných zakázek, na trhu se zdravotnickými prostředky, kde nejsou dostatečně uznávány mezinárodní standardy, u služeb - včetně finančních a poštovních služeb, a u přístupu pro malé a střední podniky. Japoncům by přinesly zisk automobilový průmysl a informační a komunikační technologie (IKT). Nezapomínejme ale, že z odstranění či ze snížení počtu překážek pro produkty IKT z Japonska by měla prospěch také EU.
Myslím, že na obou stranách panuje názor, že dohoda o volném obchodu mezi EU a Japonskem může být prospěšná pro obě strany.
Metin Kazak
autor. - Paní předsedající, podepsal jsem se pod tuto iniciativu v podobě ústní otázky a usnesení před konáním 20. summitu Japonsko-EU, jelikož se domnívám, že by Evropský parlament, který bude požádán, aby vyslovil souhlas s jakoukoli případnou dohodou o volném obchodu s Japonskem, měl mít možnost vyjádřit svůj názor již na samém počátku jednání.
Domnívám se, že Parlament by měl využít tuto příležitost k tomu, aby jednoznačně podpořil dohodu o volném obchodu s Japonskem, a to z následujících důvodů.
Evropská unie a Japonsko jsou průmysloví giganti, kteří společně sdílejí demokratické hodnoty a představují 38,5 % světového hrubého domácího produktu. Spojují nás společné výzvy: vzestup Číny, světová finanční krize, ubývání populace, potřeba získat přístup k surovinám a zdrojům energie a docílit cenové stability.
Proto spatřuji značný potenciál v dalším rozvoji obchodních vztahů s Japonskem, naším šestým největším obchodním partnerem. Ekonomické výhody jsou zjevné. Dle závěrů zprávy společnosti Copenhagen Economics oboustranné zrušení cel a snížení počtu necelních překážek přinese prospěch jak podnikům, tak spotřebitelům a zvýší ekonomickou prosperitu o 33 miliard EUR v EU a o 18 miliard EUR v Japonsku.
Případné zahájení jednání o dohodě o volném obchodu Rada podpořila, pokud bude Japonsko ochotné zabývat se necelními překážkami v přístupu na trh a omezeními v oblasti veřejných zakázek. Rád bych zopakoval, že necelní překážky a veřejné zakázky představují pro evropské podniky klíčové oblasti, ve kterých musí Japonsko učinit významné ústupky.
Evropský parlament samozřejmě požaduje, aby se Komise ve všech jednáních chovala naprosto transparentně a aby nám včas poskytla hodnocení dopadů dohody na jednotlivá odvětví. Navíc podpoříme dvoustranná bezpečnostní opatření, jako tomu bylo v případě Dohody o volném obchodu s Jižní Koreou, abychom zabránili závažné újmě v citlivých odvětvích, jakými jsou automobilový průmysl, elektronický průmysl, letectví a strojírenství.
A na závěr, jsem pevně přesvědčen, že je nejvyšší čas, aby Parlament projevil svou podporu budoucí dohodě o volném obchodu mezi EU a Japonskem, jež naváže na ustavení skupiny na vysoké úrovni, zejména po katastrofě z března 2011.
David Martin
autor. - Paní předsedající, dohoda o volném obchodu mezi EU a Japonskem zjevně má potenciál, aby v Evropě vytvořila významné množství pracovních míst a přinesla prospěch evropským společnostem, což vyplývá z toho, že míra pronikání EU na japonský trh je v současné době nesmírně nízká v porovnání s vývozem EU do jiných zemí.
Podle OECD je míra našeho pronikání na japonský trh skutečně jednou z nejnižších, důvody již naznačili mí kolegové. Problém nespočívá ve vysokých celních překážkách - celní překážky jsou relativně nízké, ale spíše v necelních překážkách včetně komplikací způsobených regulací, problémů souvisejících se vzájemným uznáváním, nedostatečného přístupu k veřejným zakázkám a tak dále.
Zásadní otázka pro Komisi i tento Parlament zní, jestli trvat na tom, aby Japonsko dále pokročilo v řešení problému těchto necelních překážek, ještě před zahájením jednání, nebo zda zahájit jednání v naději, že tím Japonsko přimějeme, aby počet svých necelních překážek snížilo. Na tuto otázku není jednoduché odpovědět.
Myslím si nicméně, že jsou tu pozitivní signály toho, že se Japonsko opravdu chce s necelními překážkami vypořádat. Japonský premiér volal po politice "otevřeného Japonska" částečně proto, že si uvědomuje, že japonský průmysl v nynějších podmínkách skomírá. Dalším důvodem je pochopitelně očekávaný dopad dohody o volném obchodu s Jižní Koreou na japonský vývoz. Domnívám se však, že tento postoj mimo jiné odráží i fakt, že Japonsko má nedostatečné zkušenosti s otevíráním svého trhu.
Evropské společnosti získaly lepší přístup do odvětví telekomunikací, výroby automobilů, maloobchodu a pojišťovnictví a japonskou ekonomiku to nijak nepoškodilo, naopak to v Japonsku podnítilo inovace a rozvoj. Myslím si tedy, že signály jsou dobré.
Po zralé úvaze má skupina zastává názor, že předtím, než oznámíme zahájení jednání o dohodě o volném obchodu, je třeba, aby Japonsko projevilo poněkud větší snahu. Proti dohodě o volném obchodu nic nemáme, ale domníváme se, že toho Japonsko musí udělat víc, aby dokázalo, že japonský premiér svým slovům dostojí.
Karel De Gucht
člen Komise. - Paní předsedající, tsunami a zemětřesení, které v březnu tohoto roku zasáhly Japonsko, byly velkou tragedií. Nezdolnost japonského lidu nám dává jistotu, že Japonsko dokáže tuto tragédii překonat a že po ní bude silnější než předtím. Významnou úlohu při této obnově bude hrát také nabídnutá pomoc a vyjádřená solidarita ze strany EU.
Tato tragédie udeřila několik měsíců před velice důležitým summitem mezi EU a Japonskem plánovaným na 28. května 2011, který má určit vývoj našich vztahů v nadcházejících letech.
Jak víte, předchozí summit EU-Japonsko, který se konal v dubnu loňského roku, ustavil společnou skupinu na vysoké úrovni složenou z vysokých představitelů, jež měla určit možnosti celkového posílení všech aspektů vztahů mezi EU a Japonskem v oblastech politické, ekonomické a odvětvové spolupráce. V obchodní oblasti se skupina na vysoké úrovni zabývala způsoby posílení a integrace ekonomických vztahů a řešila všechny otázky, o které mají obě strany zájem. K nim patří cla, necelní překážky, investice a veřejné zakázky.
Japonsko dalo jasně najevo, že si přeje zahájit jednání o dohodě o volném obchodu, jež bude zahrnovat preferenční cla. Z pohledu EU by však dohoda zaměřená pouze na cla nebyla dostačující. V případě Japonska totiž nejsou problémem ani tak cla, jako spíše skutečnost, že vývozci a investoři z EU dosud naráží na nejrůznější necelní překážky. Typickým příkladem těchto překážek jsou komplikované postupy schvalování u lékařského vybavení a určitých potravinářských výrobků a nedodržování mezinárodně uznávaných standardů u součástek a dílů do automobilů.
Překážky v těchto oblastech na japonském trhu existují již celá desetiletí. Tyto záležitosti jsme v posledních letech zmiňovali při různých dvoustranných rozhovorech mezi Japonskem a EU, avšak dosud jsme docílili jen malého pokroku.
V této souvislosti bychom potřebovali dohodu, která by řešila také necelní překážky, zlepšila přístup na trh u investic a otevřela japonský trh s veřejnými zakázkami.
Obchodní jednání skupiny na vysoké úrovni se zaměřila na to, jak v těchto otázkách pokročit. Určitý pokrok tak byl dosažen jen u omezeného množství necelních opatření uvedených na seznamu EU, konkrétně u tří z 27, u většiny uvedených necelních opatření však máme dojem, že Japonsko nedokázalo představit věrohodný podrobný plán ukazující, jak by se tyto problémy měly řešit. Z hlediska Komise tedy to, čeho bylo dosaženo ve skupině na vysoké úrovni, v této fázi představuje pouze dobrý základ pro další jednání.
Dne 25. března 2011 Evropská rada opět zopakovala strategický význam vztahů mezi EU a Japonskem, když prohlásila, že "nadcházejícího summitu je nutné využít k posílení těchto vztahů a k dosažení pokroku v uskutečňování našeho společného programu". V této souvislosti by podmínky pro dosažení úspěšné dohody o volném obchodu měly být posuzovány na základě toho, zda je Japonsko schopné prokázat svou snahu vypořádat se mimo jiné s necelními překážkami a s omezeními v oblasti veřejných zakázek.
Jednání s Japonskem stále probíhají. Minulý týden jsem se setkal s ministrem zahraničí panem Matsumotem právě proto, abych s ním tuto záležitosti projednal. Podle mého názoru dosud není jasné, jak daleko jsme v krátkém časovém období před summitem EU-Japonsko schopni pokročit, pokud jde o plnění podmínek Rady. Více úsilí je potřeba především k tomu, abychom dospěli ke společným ambicím při dohodě o obsahu jednání, jakož i k ambicióznímu, nicméně realistickému výsledku.
Toho bychom mohli dosáhnout prostřednictvím jednání o rozsahu působnosti - takzvaného "scopingu", které by mohlo proběhnout po summitu. Po scopingu bychom zhodnotili jeho výsledky a rozhodli o tom, zda jednání zahájit či nikoliv.
V obchodní a ekonomické oblasti bychom ve svých ambicích měli usilovat minimálně o následující cíle: úplné zrušení cel a kvót u všech výrobků; komplexní a věrohodný podrobný plán pro odstranění rozhodujícího množství necelních opatření; otevřený investiční systém, aby byla úroveň přímých zahraničních investic do Japonska srovnatelná s úrovní investic do ostatních zemí OECD; a trh s vládními zakázkami, který bude svou otevřeností na všech úrovních státní správy odpovídat otevřenosti v zemích EU.
Rád bych rovněž zmínil, že pokud se vrcholní představitelé na summitu rozhodnout dále jednat v komplexním dvoustranném právním rámci, měl by tento rámec zahrnovat jak obchodní a investiční vztahy, tak i politické vztahy a spolupráci.
Tento komplexní přístup, který vyváženým způsobem pokrývá všechny dvoustranné, politické a ekonomické vztahy, je nezbytný, abychom splnili své cíle a své ambice v podobě intenzivnějšího strategického partnerství.
V našich hospodářských vztazích s Japonskem se skutečně nacházíme v rozhodující fázi a stále ještě zbývá několik otázek, které je třeba vyjasnit. Proto vítám tuto rozpravu a těším se, že si poslechnu vaše názory na to, jak bychom měli tyto vztahy v nadcházejících letech utvářet.
Daniel Caspary
Paní předsedající, dámy a pánové, chtěl bych vyjádřit své upřímné poděkování panu komisaři, za to, že nám nastínil současný stav obchodních vztahů mezi Evropskou unií a Japonskem.
Mám bohužel dojem, že situace týkající se těchto obchodních vztahů se v posledních dvou letech nijak výrazně nezlepšila. Zmínil jste summit v roce 2009 i dialog na vysoké úrovni a mně se zdá, že se nám v těchto jednáních dosud nepodařilo získat pro evropské společnosti v Japonsku žádný zjevný dodatečný přístup na trh.
Nyní, když se první iniciativa, tj. tento dialog na vysoké úrovni, ukázala jako neúspěšná, mám velké obavy, že naším prvořadým zájmem není to, jak bychom v tomto dialogu na vysoké úrovni mohli dosáhnout hmatatelného úspěchu, nýbrž úvahy o tom, jestli bychom neměli jednat o dohodě o volném obchodu.
Uznávám, že dohoda o volném obchodu s Japonskem má své opodstatnění, avšak dříve, než do takových jednání vstoupíme, nepokládám za nijak přehnané požadovat, abychom nejprve počkali na výsledky stávajícího nástroje, tj. tohoto dialogu na vysoké úrovni. Chci být v této věci zcela upřímný a neříkám to, abych Japonsku sebral jeho trumfy, nýbrž proto, že bych opravdu rád věděl, jestli Japonsko míní zintenzívnění svých obchodních vztahů s námi vážně, skutečně otevírá své trhy a mění svůj postoj k našim výrobkům.
Velice by mne zajímalo - a to jste zde, pane komisaři, bohužel vůbec nezmínil, jak by se podle Vás měl Evropský parlament podílet na udělení pověření. Mám dojem, že k otázce Japonska toho máme hodně co říci. V souvislosti s jednáními s Indií, Kanadou a také s Koreou jsme jako Parlament opakovaně kritizovali skutečnost, že v těchto jednáních byly podle našeho názoru stanoveny poněkud nesprávné priority. Proto by bylo velmi prospěšné, kdybyste Parlament do této záležitosti velmi intenzívně zapojili již od samotného udělení pověření.
Gianluca Susta
Paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, žádost Evropské rady ohledně zahájení jednání s Japonskem o uzavření dohody o volném obchodu je nutné posoudit velmi pečlivě. Proto vítáme opatrný přístup pana komisaře k této otázce a vyzýváme Parlament jako takový, aby se řídil tímto přístupem, z něhož vycházel návrh usnesení předložený naší skupinou.
Nová japonská vláda projevila - přinejmenším slovy - svou ochotu otevřít svůj trh, jeden z nejvíce uzavřených trhů v rozvinutém světě. Tento pozitivní přístup musí být potvrzen také v praxi, zvláště v souvislosti s 27 necelními překážkami zjištěnými Evropskou unií, jejichž počet musí být snížen, abychom mohli s Japonskem zahájit jednání a mohli z nich učinit jednu z priorit naší obchodní politiky. Domníváme se, že zlepšení těchto vztahů může Evropě pomoci, aby se stala konkurenceschopnější, jelikož se Japonsko podílí na 9 % světového HDP a společně s naším HDP to činí více než 35 %.
Dnes však nemůžeme přijmout usnesení, pokud nebude zahájení jednání o dohodě o volném obchodu spojeno s konkrétními, závaznými a ověřitelnými podmínkami; ty se jmenovitě týkají skutečné reciprocity a náležitého hodnocení dopadů.
Za prvé, znepokojuje nás protekcionistická politika Japonska v automobilovém odvětví, jelikož zde panuje nerovnováha mezi vývozem a dovozem. Za druhé, chtěli bychom upozornit na problém necelních překážek. Mám tím na mysli celou řadu standardů od opatření v oblasti zdravotnictví a zdraví rostlin až po technické standardy - zvláště v zemědělství a v automobilovém průmyslu - pravidla pro vývozní subvence, celní kontroly, faktory nahrávající padělání a také trojúhelníkový obchod s Čínou a Koreou.
Závěrem, dámy a pánové, požadujeme, aby dříve než Evropa prohlásí, že je ochotna zahájit jednání o uzavření dohody o volném obchodu, jednoznačně definovala zájem Společenství, který hodlá hájit, a upřesnila oblasti, v nichž bude od Japonska požadovat reciprocitu. Doufáme, že si Komise vezme tyto naše připomínky k srdci.
Kristiina Ojuland
jménem skupiny ALDE. - Paní předsedající, v prosinci loňského roku jsem Japonsko navštívila a jedna z obav, které japonští představitelé opakovaně vyjadřovali, se týkala pomalého pokroku v obchodních vztazích mezi Evropskou unií a Japonskem. Všichni víme, že, na rozdíl od některých jiných partnerů EU na Dálném východě, s Japonskem sdílíme společné hodnoty týkající se demokracie, lidských práv a liberální tržní ekonomiky, což z této země činí přirozeného partnera pro Evropskou unii.
Na 19. summitu EU-Japonsko, konaném v dubnu loňského roku, bylo dohodnuto ustavení společné skupiny na vysoké úrovni, jež měla zhodnotit dosavadní pokrok ve vztazích mezi EU a Japonskem a vypracovat návrhy na zefektivnění našich současných aktivit. Společná skupina na vysoké úrovni zdůraznila mimo jiné význam soustavné práce v oblasti necelních překážek a já doufám, že tyto dohody budou moci být co nejdříve uvedeny do praxe.
Ráda bych se vyslovila pro včasné a konkrétní kroky ke zmenšení necelních překážek s cílem liberalizovat obchodní vztahy mezi EU a Japonskem. Oběma trhům by zlepšení obchodních vztahů mezi EU a Japonskem přineslo značný prospěch, zejména pokud jde o inovace a technologie. Uvítala bych rovněž další spolupráci v záležitostech týkajících se bezpečnosti na internetu.
Doufám, že obchodní vztahy s Japonskem můžeme zlepšit a těším se na další pokrok v těchto vztazích.
Keith Taylor
jménem skupiny Verts/ALE. - Paní předsedající, je naprosto žádoucí přezkoumat obchodní dohody, které máme s ostatními zeměmi a vzhledem k nedávné dohodě o volném obchodu s Koreou je zcela pochopitelné, že Japonsko považuje dohodu o volném obchodu za neobyčejně zajímavou.
Ve společném usnesení skupin EPP, ALDE a ECR je mnoho věcí, které můžeme podpořit, myslím si ale, že dělají chybu, když dohodu o volném obchodu "jednoznačně podporují". To je citace přímo z odstavce 2. Domnívám se, že se jedná o unáhlenou podporu, když ještě nemáme hodnocení dopadů dohody o volném obchodu, konkrétně jejích sociálních aspektů a aspektů v oblasti životního prostředí. Usnesení předjímá odpověď, aniž jsou známy dopady spojené s uplatňováním tohoto řešení. Mnoho lidí tu hovořilo o necelních překážkách a o práci, kterou má skupina na vysoké úrovni ještě vykonat. Myslím, že v této otázce je třeba pokročit.
Když vezmeme v úvahu význam Japonska jakožto obchodního partnera - jeho dvoustranný obchod s EU ročně dosahuje výše 120 miliard EUR a EU je pro Japonsko třetím nejvýznamnějším obchodním partnerem a druhým největším investorem - myslím, že si uvědomíme, že jakákoli dvoustranná dohoda s sebou nese riziko porušení mnohostranných dohod se zbytkem světa a zejména s rozvojovými zeměmi. Domnívám se proto, že jednoznačnou a bezpodmínečnou podporu dohody o volném obchodu je třeba přehodnotit.
Na závěr bych rád prohlásil, že ačkoli s Japonskem plně soucítíme, naše budoucí obchodní politika zkrátka nemůže být založena na tom, kterou zemi právě postihla přírodní katastrofa.
Helmut Scholz
Paní předsedající, pane komisaři, na summitu pořádaném na konci tohoto měsíce Evropskou unií a Japonskem by mělo být předmětem zájmu pouze jediné téma: katastrofa, která postihla japonský lid v důsledku zemětřesení, tsunami a pokračující radioaktivní kontaminace, a konkrétní úloha, kterou EU, její členské státy i jednotliví občané mohou hrát při řešení následných problémů v krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé perspektivě. Proto bych chtěl japonskému lidu znovu vyjádřit své nehlubší sympatie.
Musíme neprodleně rozšířit naši nabídku partnerství a pomoci při zvládání této katastrofy - zvlášť s ohledem na rozpravu, kterou jsme vedli o Pákistánu. Summit musí vést ke konkrétním rozhodnutím, především pokud jde o spolupráci při úklidu kontaminovaných oblastí a při společném výzkumu a rozvoji v oblasti obnovitelných zdrojů energie.
Případný rozvoj našich obchodních vztahů a ekonomické spolupráce prostřednictvím příslušné dohody by zkrátka neměl být reakcí na jadernou katastrofu. Z tohoto důvodu by jednání neměla začít příliš brzy, nýbrž by měla být podrobena pečlivému zkoumání a měla by obzvláště přihlédnout k rozdílům v tradicích a životním stylu.
Vzhledem k velikosti a síle obou ekonomik vyžadují jednání o komplexní, dvoustranné obchodní dohodě zvláštní pozornost. Vznesli jsme zde mnoho otázek včetně práv duševního vlastnictví a veřejných zakázek. Investiční kapitál přitom na obou stranách zúžil prostor pro politické jednání. Hodnocení dlouhodobých dopadů příslušných kapitol a aspektů jakékoli spolupráce v ekonomice a v obchodní politice, jež bude v budoucnu dojednána mezi 27 členskými státy EU a Japonskem, jsou proto nezbytná. Z tohoto důvodu musí být tato jednání konzultována rovněž s Evropským parlamentem, jakožto spolurozhodujícím orgánem, a se širokou veřejností.
William  Dartmouth
jménem skupiny EFD. - Paní předsedající, většina lidí ví, mnozí však nikoli, že krátce poté, co se země stane členem EU, jsou všechny její obchodní dohody vyjednávány Komisí, konkrétně komisařem EU pro obchod. V rámci tohoto uspořádání je nutné vyhovět zájmům všech 27 členských států, což v praxi pochopitelně znamená, že jim vyhověno nebude.
V důsledku toho bude jakákoli obchodní dohoda vyjednaná EU pro jednotlivé členské státy, a musím říci, že pro Spojené království obzvlášť, pravděpodobně méně prospěšná, než kdyby si ji daný členský stát býval mohl vyjednat sám.
Tohle všechno se zdůvodňuje tím, že EU představuje velký obchodní blok a díky tomuto svému vlivu je schopna vyjednat obchodní smlouvu, na kterou by členský stát nedosáhl, kdyby jednal sám za sebe. Jak je to ale ve skutečnosti? Jednání o obchodní smlouvě EU s Japonskem dokonce ani opravdu nezačala, jak řekl pan komisař. Zatímco relativně malá, ale dynamická ekonomika, jakou je Švýcarsko, už obchodní smlouvu s Japonskem má, a to již od roku 2009.
Opět tu máme další důkaz toho, že Spojené království a další zúčastněné členské státy by na tom byly mnohem lépe, kdyby nebyly součástí výmyslu byrokratů jménem Evropská unie.
Franz Obermayr
(DE) Paní předsedající, v roce 2009 EU a Japonsko mezi sebou vyprodukovaly více než čtvrtinu světového objemu výroby a podílely se na více než 20 % světového obchodu, a proto má dobře formulovaná dohoda o volném obchodu s Japonskem pro EU zásadní význam. Existují tu účinky spolupráce, kterých lze využít, jakož i společné výzvy, jakými jsou hospodářská soutěž s Čínou a zajištění přístupu k surovinám.
U této dohody jsou však důležité rovněž oboustranné bezpečnostní klauzule. Mám zde na mysli citlivá hospodářská odvětví, jako jsou automobilový, elektronický, letecký a kosmický a také strojírenský průmysl. Jsem si jist, že Japonsko dokáže být a také bude čestným a spolehlivým partnerem.
Bez ohledu na význam Japonska jakožto obchodního partnera je ovšem nutnou podmínkou, že evropští občané musí být chráněni před jakoukoli hrozbou v podobě výrobků kontaminovaných radioaktivitou.
Jörg Leichtfried
(DE) Paní předsedající, pane De Guchte, dámy a pánové, možná vám to může připadat jako neobvyklý způsob, jak zahájit řeč v Evropském parlamentu, ale musím přiznat, že pochybuji o tom, že nyní je ta správná doba uzavřít obchodní dohodu s Japonskem, dokonce i o tom, zda je taková dohoda vůbec žádoucí.
Moje nejistota má tři důvody. První otázka zní, jestli ve skutečnosti nemaříme naši snahu o vytvoření mnohostranné dohody tím, že dojednáváme velké množství dohod o zahraničním obchodu s velmi významnými obchodními partnery. Nehrozí nám nebezpečí, že se příliš soustředíme na uzavření jednotlivých dohod, což nám může bránit v tom, abychom s náležitým a dostatečným elánem prosazovali mnohostranný systém?
Za druhé, doposud jsem nezískal dojem, že by nám Japonsko skutečně vycházelo vstříc, pokud jde o protekcionismus na trhu i necelní překážky obchodu. Věci se již dávno měly dát do pohybu, jinak hrozí, že bude celá dohoda příliš nevyvážená.
Má třetí otázka zní: jaké jsou důsledky? Nemám v úmyslu posuzovat, jestli je pro nás tato dohoda v podstatě dobrá nebo špatná. Rád bych však předem věděl, jak mají být posuzovány sociální důsledky a jak vypadá situace, pokud jde o životní prostředí nebo trh práce. To jsou otázky, které, jak se domnívám, dosud nebyly zcela vyjasněny. Tyto otázky nepochybně měly být předem lépe posouzeny a přezkoumány.
Jak podotkli někteří mí kolegové, jestliže mají být tyto body objasněny, Komise by se při udělování pověření rozhodně měla poradit s Evropským parlamentem. Vyhnuli bychom se tak mnoha obtížím, na které jsme narazili u jiných obchodních dohod, neboť tyto s námi nebyly konzultovány. Tento postup bych uvítal u všech budoucích obchodních dohod.
Reinhard Bütikofer
(DE) Paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, některé skupiny jsou si, zdá se, zcela jisté tím, že je pro nás dobré, abychom nyní usilovali o velmi ambiciózní dohodu o volném obchodu s Japonskem. Moje skupina, jak jste již slyšeli, si tím tak jistá není. Já sám mám pro tento postoj velké pochopení, jelikož se domnívám, že posílením spolupráce v obchodu můžeme Japonsku po katastrofě, která tuto zemi postihla, pomoci znovu nastartovat jeho ekonomiku.
Jsou tu nicméně některé zásadní otázky, kterým se nelze vyhnout. Nemám v úmyslu opakovat to, co bylo řečeno o potřebě předvídat důsledky ve dvoustranné oblasti, nebo o tom, že bychom se neměli dopustit chyby tím, že nejprve určíme priority volného obchodu a poté podle nich budeme utvářet evropskou průmyslovou politiku jakožto závislou proměnnou, či o tom, že je nutné přihlédnout k otázce podpory udržitelnosti.
Chtěl bych upozornit na něco jiného: domnívám se, že je nutné podrobněji, než tomu bylo dosud, diskutovat o dopadech, které by taková dohoda o volném obchodu mezi dvěma velikány mezinárodního obchodu měla na celkovou strukturu světového obchodu. Když takoví dva giganti odvětví obchodu zahájí jednání o dohodě o volném obchodu, pak to zkrátka není jenom dvoustranná záležitost. Až dosud nebyla uzavřena žádná dohoda o volném obchodu mezi dvěma ekonomickými supervelmocemi, tato by tedy byla první. Co to však znamená? Jaká je strategická perspektiva? Jaký to bude mít dopad?
Nestačí jednoduše prohlásit, že chceme mnohostranný obchod a pokud ho nedosáhneme, pak se budeme držet dvoustranné dimenze volného obchodu a počkáme si na to, co se stane. Neseme také odpovědnost za objasnění dopadů evropské veřejnosti, a proto je zapojení Parlamentu při udělování pověření, které požadovalo několik mých kolegů poslanců, zcela zásadní.
George Sabin Cutaş
(RO) Paní předsedající, ekonomiky Evropské unie a Japonska společně tvoří 35 % světového HDP. Domnívám se, že dohoda o volném obchodu mezi těmito dvěma ekonomickými mocnostmi by mohla přinést výhody oběma stranám. Nejprve je však třeba odstranit překážky, které tvoří základ a fakticky brání vypracování opravdu výhodné dohody pro obě strany.
Japonský trh se v současné době vyznačuje překážkami, necelními překážkami, jak podotkli již moji kolegové, které omezují přístup pro dovážené výrobky, čímž obecně ovlivňují obchodní aktivity a investice. V rámci jednání, která vede, se musí Evropská komise snažit podnítit transparentnější regulační politiku, což evropským společnostem pomůže plně porozumět pravidlům obchodování s japonskými partnery, a uvolnit přístup k veřejným zakázkám. Konečně se také domnívám, že je třeba provést studii dopadů, jež prověří dopady jakékoli dohody, zejména v oblasti zranitelných evropských průmyslových odvětví, jakými jsou automobilový, elektronický a letecký průmysl.
Jaroslav Paška
(SK) Paní předsedající, pane komisaři, Japonsko sdílí s Evropskou unií mnoho společných zájmů, které se neomezují pouze na politické otázky, ale týkají se i ekonomické a obchodní spolupráce.
Přestože jsou Japonsko i Evropská unie vyspělými ekonomikami, jejich obchodní spolupráce dosud nedokázala využít příležitostí, které jim dává jejich ekonomický vliv. Kromě cel brání efektivnější ekonomické spolupráci mnohé překážky, kterými Japonsko ztěžuje standardizaci i přístup k veřejným a vládním zakázkám. Ačkoliv se domnívám, že je v našem zájmu, abychom obchodní spolupráci s Japonskem zlepšili, musíme usilovat o to, aby byla naše spolupráce korektní, otevřená, vyvážená a prospěšná pro obě strany. Proto bych rád vyjádřil svou podporu Evropské komisi v její snaze o dosažení tohoto cíle.
Karel De Gucht
člen Komise. - Paní předsedající, rád bych se zabýval dvěma body. Za prvé, vztahem mezi dvoustrannými a mnohostrannými dohodami. Někteří poslanci podpořili myšlenku, že bychom se měli soustředit na mnohostranné dohody spíše než na ty dvoustranné. Přesně to děláme! Mnohostranná jednání v rámci jednacího kola z Dohá, jak víte, uvízla na mrtvém bodě a my jsme jediným velkým obchodním blokem, který v poslední době předkládá návrhy ve snaze překlenout rozdíly mezi vyspělými a rozvíjejícími se ekonomikami, pokud jde o průmyslová odvětví. Zatímco se skutečně soustředíme na mnohostranné aspekty obchodu, neměli bychom na druhé straně zanedbávat všechny naše dvoustranné vztahy s významnými obchodními partnery.
Za druhé, pokud jde o Japonsko, skutečně se jedná, jak mnozí z vás prohlásili, o velmi zapeklitou situaci. Máme zahájit jednání a poté doufat, že v průběhu jednání vyřešíme problém necelních překážek, které existují již mnoho let, nebo se máme raději pokusit odstranit většinu necelních překážek jakožto nezbytnou podmínku pro zahájení jednání o dohodě o volném obchodu? Domnívám se, že onu podmíněnost do určité míry potřebujeme, neboť cla nejsou v případě Japonska skutečným problémem. Samozřejmě budeme prosazovat odstranění veškerých cel, což by v obchodu s rozvojovou či rozvíjející se ekonomikou normálně nebylo možné. Skutečný problém však souvisí s necelními překážkami. Vytvořili jsme seznam 27 necelních překážek, které pokládáme za zásadní pro naše obchodní vztahy, avšak pouze ve třech případech z celkových 27 dosud máme na stole řešení, jež se zdá akceptovatelné.
Japonci tvrdí, že mají řešení také ve všech ostatních případech, my však v návrzích, které nám předkládají, žádné řešení nevidíme.
Domníváme se tedy, že je třeba zahájit jednání o rozsahu působnosti, abychom věděli, o čem vlastně hovoříme. Doufám, že v průběhu onoho jednání se nám podaří odstranit řadu necelních překážek a že se tím vytvoří správná atmosféra, jež nám umožní přejít k samotným jednáním o volném obchodu s Japonskem. Takový je náš pohled na tuto věc. Považujeme to, přinejmenším zčásti, za nezbytnou podmínku, na které bychom měli trvat.
Předsedající
Obdržela jsem čtyři návrhy usnesenípředložené v souladu s čl. 115 odst. 5 jednacího řádu.
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat ve středu 11. května 2011.
Písemná prohlášení (článek 149)
Artur Zasada
Domnívám se, že sblížení v oblasti leteckého průmyslu bude pro evropskou i japonskou ekonomiku znamenat obrovskou příležitost. Evropský letecký průmysl je na mezinárodním trhu již dlouho hlavním dodavatelem civilní i vojenské technologie. Také Japonsko provádí výzkum ve snaze nalézt nejmodernější řešení pro všeobecné letectví, jakož i pro osobní a nákladní dopravu. Odhaduje se, že letecká přeprava cestujících a zboží bude v příštích desetiletích jedním z nejrychleji rostoucích odvětví. Je pravda, že spolupráce mezi partnery z Evropské unie a z Japonska již probíhá, což dokládá například vrtulník EC 145, společně navržený firmami Eurocopter a Kawasaki, avšak potenciál pro spolupráci by podle mého názoru mohl být větší. Vyzývám k tomu, aby byly učiněny kroky směřující k urychlené evropsko-japonské spolupráci v leteckém průmyslu, jak na úrovni společností, tak oddělení pro výzkum a vývoj.
