

Puhemies
   . Esityslistalla on seuraavana suullinen kysymys komissiolle WTO:n sääntöjen täytäntöönpanosta Kiinassa (B6-0230/2005). 
Enrique Barón Crespo (PSE ),
   .  Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, kysymys, joka minulla on kunnia esittää ja jonka esitän kansainvälisen kaupan valiokunnan puolesta, käsittelee Kiinan kauppasuhteidemme nykytilaa.
Kuten tiedättekin, Kiinan vuonna 2001 tapahtunutta liittymistä WTO:hon, jota parlamentti tuki, edelsivät tiiviit neuvottelut, joissa Euroopan unionilla oli hyvin tärkeä asema. Koskaan aiemmin WTO:hon ei ollut otettu kauppakumppania, jonka järjestelmä olisi poikennut yhtä paljon yhteisestä järjestelmästä.
On muistettava, että Kiina tavoitteli WTO:n jäsenyyttä aktiivisesti 10 vuoden ajan, minkä vuoksi maassa tehtiin monia yksityiskohtaisia myönnytyksiä kaikilla aloilla, maa sitoutui täyttämään velvollisuutensa ja hyväksyi velvollisuuksien noudattamisen valvonnan. Tämän sitoutumisen Kiinan johtajat ovat ilmaisseet jatkuvasti etenkin Deng Xiaopingin toteuttaman politiikan aikakaudella.
Toistaiseksi Kiinan kanssa ei ole vielä syntynyt ennustettua yleistä yhteenottoa. Ongelmat ovat kuitenkin jatkuvia aloilla, joita ovat esimerkiksi teollis- ja tekijänoikeuksien suojelu – kaikenlaisten väärennösten torjunta – lainsäädännön avoimuus, standardointi ja sertifiointi, palvelujen ja etenkin rahoitus-, tietoliikenne- ja liikennepalvelujen avoimuus ja monet ei-kaupalliset esteet, kuten CCC-sertifiointi (), jota on lähes mahdotonta saada. Olennainen kysymys on kuitenkin seuraava: Kiina on ilmeisessä ristiriitatilanteessa, koska sen on avattava markkinoitaan ja suojeltava omaa teollisuuttaan tilanteessa, jossa säännöt, kuten ILO:n lapsityövoimaa koskevien yleissopimusten soveltaminen, vapaiden ammattiliittojen perustaminen ja niin edelleen, eivät sisälly WTO:n puitteisiin, vaikka ovatkin ympäristönsuojelun tavoin tärkeitä näkökohtia. Tältä osin haluan muistuttaa siitä, että Kiina allekirjoitti jo kaksi vuotta sitten Kioton pöytäkirjan.
Tällä hetkellä olemme tilanteessa, jossa Kiina näyttää toimivan erittäin lähellä hyväksyttävyyden rajaa. Muiden jäsenten mainitsema tekstiiliteollisuus on tästä yksi esimerkki, sillä tällä alalla vaikutukset ulottuvat moniin maihin myös Euroopan unionin ulkopuolella.
En kannata sitä, että kyseenalaistaisimme täydellisestä vapauttamisesta 1. tammikuuta tehdyn päätöksen, vaan että arvioisimme esimerkiksi sitä, missä määrin voidaan harjoittaa polkumyyntipolitiikkaa markkinoiden valloittamiseksi, kuinka energia-alaa voidaan tukea, kuinka rahoituspolitiikkaa sovelletaan ja onko rahoitus tuettua ja niin edelleen. Nämä ovat tärkeitä kysymyksiä.
Toinen hyvin merkityksellinen käytännön esimerkki on ääniteteollisuus, jonka alalla tilanne on tällä hetkellä Euroopassa hyvin synkkä. Tällä hetkellä suurin osa väärennöksistä, lähes 70 prosenttia, on peräisin Kiinasta, ja toiminta keskittyy paljolti Internetiin. Lisäksi on lähes mahdotonta periä tekijänoikeusmaksuja, koska edes rakenteita ei ole tätä varten olemassa.
Joka tapauksessa haluan tähdentää sitä, että Euroopan unioni on tukenut Kiinan yhdentämistä maailmantalouteen. Tämä on kaikille haaste, joka edellyttää prosessia, jolla toteutetaan ennennäkemättömiä taloudellisia ja yhteiskunnallisia uudistuksia. Kiinalla on vielä 10 vuotta aikaa saattaa markkinatalouteen siirtyminen päätökseen.
Joka tapauksessa varmaa on, että Kiina on muuttunut keskusjohtoisesta suunnitelmataloudesta kommunistivirkamiesten johtamaksi manchesteriläisen kapitalismin tyyssijaksi. Kiinalaisten on kannettava vastuu kehityksestään, mutta on tärkeää, että meillä on valvontavaltaa avoimuuden ja tietojen maksimoimiseksi.
Arvoisa puhemies, yhteenvetona todettakoon, että Dohan neuvottelut ovat loppuvaiheessa. Neuvottelut on saatettava päätökseen Kiinassa, jossa asialistalla on ratkaisevan tärkeitä kysymyksiä, kuten Kiinan talouden avaaminen, Kiinan valuutan kurssi ja vakaus huolestuttavassa asevarustelukierteessä olevalla maapallon alueella.
Lisäksi Kiina on merkittävässä asemassa 20 maan ryhmässä, johon kuuluu joukko maailman uusia kärkimaita. Kun otetaan huomioon Kiinan historia, painoarvo ja sekin, että Euroopan unioni on kannattanut Kiinan ottamista mukaan maailmankauppaan, on mielestäni järkevää esittää tässä vaiheessa nämä kysymykset, koska me kaikki olemme omista erityispiirteistämme huolimatta samassa tilanteessa ja meidän on hengissä säilyäksemme kunnioitettava toinen toisiamme. 
Peter Mandelson,
   .  Arvoisa puhemies, haluan kiittää teitä tilaisuudesta antaa tähän keskusteluun vastauksia. Asia on tärkeä, ja käsiteltävänämme on hyvin vakavia kysymyksiä, ja olen hyvin tyytyväinen tähän aloitteeseen. Kiitän lisäksi lämpimästi kansainvälisen kaupan valiokunnan huomionarvoisaa puheenjohtajaa siitä, että hän on esittänyt asiansa tasapainoisesti ja maltillisesti, mutta kuitenkin vakavasti.
Olen samaa mieltä siitä, että käsissämme on suuri haaste Kiinan asteittaisesta yhdentämisestä maailmantalouteen ja kansainväliseen kauppajärjestelmään. Olemme lisäksi vastuussa niille, joita te edustatte, ja niille, joille muut meistä ovat tilivelvollisia ja vastuuvelvollisia, jotta saamme nämä muutokset toteutumaan mahdollisimman ongelmattomasti.
On totta, että tietyssä mielessä Kiina kokeilee, missä kulkee hyväksyttävyyden raja, kuten arvoisa jäsen totesi. Toisaalta asia voidaan nähdä niinkin, että Kiina on heittänyt meille eurooppalaisille kilpailuhaasteen, johon meidän on vastattava. Monet ovat näin jo tehneet. Joissakin tapauksissa tämä mukautuminen on tekemättä, ja tällöin meidän on autettava tässä mukautumisessa.
Yleinen näkemykseni on, että Kiinan viime vuosien kukoistuksella on paljon Euroopan unioniin asti ulottuvia vaikutuksia, ja on olennaisen tärkeää, että valmistautumisemme on näiden haasteiden mukaista. Mielestäni Kiinan häikäisevä talouskasvu on hyvä asia Kiinan lisäksi myös Euroopalle ja muulle maailmalle. Tämän vuoksi on entistä tärkeämpää, että luomme Kiinan kanssa kumppanuuteen, yhteistyöhön ja kunnioitukseen perustuvat dynaamiset suhteet, jotka eivät ole vain meidän välisemme, vaan osa sääntöihin perustuvaa monenvälistä talousjärjestelmää.
Tätä taustaa vasten haluan ottaa tänä aamuna esiin kaksi eri teemaa: ensinnäkin mikä on asianmukainen tapa reagoida Kiinasta saapuvaan tekstiilituontiin, ja toiseksi mitä on tehtävä Kiinan painostamiseksi jatkamaan WTO:n ohjelman ja erityisesti teollis- ja tekijänoikeusohjelman täytäntöönpanoa.
Käsittelen ensimmäiseksi tekstiilituontia. Tekstiilituonnin määrästä ja sen jyrkästä kasvusta – joka on tapahtunut alkuvuodesta tekstiilikiintiöiden poistuttua lopullisesti – on tullut monissa jäsenvaltioissamme hyvin vaikea aihe. Monet ovat vakavasti huolestuneita ja hätääntyneitä. Syyt ovat selvät, ja ymmärrän hyvin nämä huolenaiheet. Luotan siihen, että vastauksemme on asianmukainen ja tarkoituksenmukainen sekä oikeudellisesti hyväksyttävä. Meidän on täytettävä nämä kaikki vaatimukset ja perustettava vastauksemme tosiasioihin ja tilastotietoihin. Meidän on toimittava varovaisesti, mutta myös päättäväisesti.
Komission laatimissa suojamekanismin käyttöä koskevissa suuntaviivoissa tarkoituksena oli löytää välineet vastata tehokkaasti Kiinasta peräisin olevan tuonnin kohtuuttomaan kasvuun. Kuten varmaan tiedätte, komissio on jo aloittanut tutkimukset Kiinan EU:hun tuoman yhdeksän tekstiilivientiluokan osalta vuoden ensimmäisen neljänneksen tuontitilastojen perusteella. Kaikissa näissä luokissa kiinalaisten tekstiilien tuonnin määrä on tällä hetkellä noussut komission määrittelemän "hätätason" yläpuolelle. Olen aina sanonut toimivani asianmukaisten tietojen perusteella, ja niin aion toimia tässäkin asiassa.
Nyt kun hätämekanismi on otettu käyttöön, olen koonnut kokeneista asiantuntijoista työryhmän, jonka on tarkoitus perehtyä kattavasti ja nopeasti mainittuihin tekstiililuokkiin. Työryhmä laatii päätelmänsä 60 päivän kuluessa. Tästä tutkimuksesta selviää, ovatko markkinat todella häiriytyneet Euroopassa tai muualla. Meidän on myös arvioitava valmistajille aiheutunutta todellista vahinkoa suhteessa kuluttajille koituneeseen hyötyyn. Mikäli suinkin tarpeellista ja perusteltua, aion turvautua käytössämme olevaan suojalauseketoimivaltaan. Eräät muutkin luokat antavat aihetta huoleen, mutta tarkan harkinnan jälkeen päädyin siihen, että tarvitaan tilastotietojen tarkempaa analyysia. Se on parhaillaan käynnissä.
Lisäksi on esitetty vaatimuksia suuntaviivoihin sisältyvän kiireellisen menettelyn soveltamisesta. Tämä tarkoittaisi välittömiä muodollisia neuvotteluja Kiinan kanssa WTO:n puitteissa asiaa enempää tutkimatta, jos on näyttöä siitä, että EU:n teollisuudelle aiheutuu korjaamatonta vahinkoa, jos tällaisiin toimiin ei ryhdytä. Yksikössäni näitä vaatimuksia käsitellään parhaillaan.
Samalla olen ollut aktiivisesti yhteydessä Kiinan viranomaisiin ilmoittaakseni niille mahdollisuuksien mukaan asioista hyvissä ajoin, kehottaakseni niitä toimittamaan konkreettista näyttöä toteuttamiensa toimien tehosta, ja olen ottanut selvää, voisivatko ne tehdä vielä enemmän, ja olen itse asiassa kehottanutkin niitä toimimaan näin. Olen aloittanut Kiinan kanssa epäviralliset neuvottelut, joissa pyrimme löytämään kaikkien osapuolten kannalta kestävän ratkaisun. Tämä aihe oli asialistallani keskeisellä sijalla viime viikolla Pariisissa, jossa tapasin Kiinan kauppaministerin Bo Xilain. Viestini ministeri Bolle oli seuraava: välttääkseen EU:n toimien käynnistämisen Kiinan on lyhyellä aikavälillä ryhdyttävä viennin kasvua tehokkaammin hillitseviin toimiin. Uskon, että viestini välittyi kuuluvasti ja selvästi.
Olen pannut merkille Kiinan pääministerin Wen Jiabaon eilen Beijingissä antamat lausumat ja olen tyytyväinen siihen, että Kiina näyttää nykyään ymmärtävän eräiden jäsenvaltioiden polttavat huolenaiheet, kuten Wen Jiabao eilen Beijingissä totesi, ja siihen, että Kiina kannattaa mieluummin, kuten hän totesi, vuoropuheluun ja yhteistyöhön perustuvaa ratkaisua. Olen lisäksi tyytyväinen siihen, että tämän kysymyksen ratkaiseminen on Kiinalle ensisijaisen tärkeää maan EU-suhteiden alalla.
Panin erityisen tarkasti merkille Wen Jiabaon puheet siitä, että niiden toimien lisäksi, joihin Kiina on jo ryhtynyt tekstiiliviennin kasvun hillitsemiseksi, maa aikoo ryhtyä vielä voimakkaampiin toimiin lähiaikoina. Olen tähän tyytyväinen, mutta katson myös, että vaikutusten on tunnuttava nopeasti, jos niiden halutaan estävän meitä ryhtymästä toimiin, joita saatamme muutoin harkita. Kiinan on ehdottomasti toimitettava yksityiskohtainen ja pikainen selvitys siitä, millaisiin lisätoimiin se aikoo ryhtyä ja millaisia vaikutuksia näillä toimilla on tuleviin kauppavirtoihin. Odotan saavani varsin kiireellisesti tällaisia tietoja. Jos näitä käytännön tietoja ei piakkoin toimiteta, se vähentää niitä keinoja, joita EU:lla on käytössään tämän kysymyksen ratkaisemiseksi, jolloin ainoaksi mahdollisuudekseni jää toimiminen WTO:n puitteissa. Olen lähettänyt tällä viikolla Beijingiin virkamiesryhmän, joka tapaa kiinalaisia kollegoitaan samalla, kun me keskustelemme täällä. Tämä on jatkoa ministeri Bon kanssa viime viikolla käymilleni keskusteluille ja pääministeri Wen Jiabaon eilisille lausumille.
Seuraavaksi käsittelen muita WTO:n täytäntöönpanoon liittyviä kysymyksiä. Tämä on tärkeää, koska WTO:n sopimus on lähtökohta kauppasuhteiden kehittämiselle Kiinan kanssa. Kiina on edistynyt merkittävästi WTO-sitoumustensa täytäntöönpanossa liittymissopimuksensa mukaisesti, mutta eräät seikat antavat edelleen aihetta huolestumiseen. Käsittelen näitä seikkoja sekä kahdenvälisten että monenvälisten yhteyksien osalta.
Keskustelut ovat olleet menestys monilla aloilla, esimerkkeinä mainittakoon koksi, rakennus- ja ajoneuvoalat sekä terveyden- ja kasvinsuojelutoimet. Huolenaiheita on edelleen ajoneuvoalalla sekä palvelualoilla, esimerkiksi pankki- ja tietoliikennealoilla. Otin nämä kysymykset aktiivisesti esiin vieraillessani aiemmin tänä vuonna Beijingissä, ja aion toimia näin jatkossakin.
Olen samaa mieltä siitä, että erityistä huomiota on kohdistettava siihen, että Kiina turvaa asianmukaisesti ja tehokkaasti teollis- ja tekijänoikeudet. Kiina on osoittanut tähän tahtoa, mutta jatkuvat vaikeudet, joita Euroopan teollisuudella on ollut väärennösten ja laittoman valmistuksen alalla, osoittavat selvästi, että enemmän toimia tarvitaan. Pyrin lähestymään asiaa kahdesta suunnasta käyttäen poliittista painostusta ja yhteistyötä kahdenvälisellä ja monenvälisellä tasolla. Olen päättänyt tarjota alan huolenaiheisiin käytännön vastauksia.
Merkittävä edistysaskeleemme on se, että Kiina hyväksyi äskettäin ehdotukseni teollis- ja tekijänoikeuksia käsittelevän työryhmän perustamisesta. Tältä osin pyrkimyksenä on ratkoa ongelmia järjestelmällisesti ja alakohtaisesti. Työryhmässä on mukana elinkeinoelämän asiantuntijoita, jotka tietävät, mihin Kiinan lainsäädännön tehokkuusongelmat paikantuvat. Teollis- ja tekijänoikeudet ovat kuitenkin maailmanlaajuinen ongelma, ja sen vuoksi asiaa on arvioitava globaalisti.
EU on Yhdysvaltojen ja Japanin tavoin käyttänyt WTO:ssa siirtymäkauden tarkastelumekanismia vuodelta 2004 kehottaakseen Kiinaa panemaan täytäntöön ne velvoitteet, joita sille aiheutuu teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyviä näkökohtia koskevasta sopimuksesta, joka tunnetaan TRIP-sopimuksena. Kiinan antamat vastaukset osoittavat, että se on sitoutunut torjumaan väärennöksiä ja laitonta valmistusta, mutta on ilmeistä, että lisää toimia tarvitaan, ja olen sitoutunut auttamaan Kiinaa näissä ponnisteluissa. EU on lisäksi ehdottanut, että voisi olla hyödyllistä täydentää tarkastelumekanismia TRIP-neuvostossa käytävillä monenvälisillä keskusteluilla, ja aion viedä tätä ajatusta eteenpäin.
Uskon myös, että jatkossakin tärkeä osa Kiinan kanssa tekemäämme yhteistyötä on asiantuntemuksemme jakaminen toimittamalla Kiinalle teknistä tukea teollis- ja tekijänoikeuksien alalla. Olemme äskettäin tehneet Euroopan yhteisön ja Kiinan välillä tulliyhteistyötä koskevan sopimuksen. Toinen esimerkki avusta on EU:n rahoittama tavaramerkkituomareiden koulutus. Nämä ovat vain kaksi esimerkkiä yhteistyöstä, jolla autamme Kiinaa moitteettoman ja johdonmukaisen täytäntöönpanojärjestelmän rakentamisessa. Lisäksi haluan kehottaa eurooppalaista teollisuutta hyödyntämään kaikkia EU:ssa ja Kiinassa saatavilla olevia välineitä omien oikeuksiensa suojelemiseksi ja järjestelmän testaamiseksi.
Lopuksi todettakoon, että Kiinan ja EU:n näillä aloilla osoittama yhteistyö ja kumppanuus ovat lähtökohta Kiinan ja EU:n välisille dynaamisille ja tehokkaammille suhteille. Kukaan ei saa aliarvioida sitä, kuinka valtavia potentiaalisia hyötyjä ja etuja Euroopalle voi koitua näiden suhteiden kehittymisestä ja siitä, että niiden perusta on luja. On ilmeistä, että tulevaisuus tuo mukanaan haasteita, ja aion varmistaa sen, että EU reagoi oikeaan aikaan ja tehokkaasti. Toisaalta Euroopan teollisuudelle ja valmistajille avautuu hienoja mahdollisuuksia toimittaa tavaraa Kiinan nopeasti kasvaville markkinoille. Jos pystymme yhteistyössä varmistamaan sääntöihin perustuvan talousjärjestelmän kunnioittamisen ja vahvistamisen Dohan kehitysohjelmassa, Kiinan nopea talouskasvu hyödyttää aikanaan EU:ta ja muuta maailmaa. Tämän vuoksi toistan vielä kerran vastauksena alun perin esitettyyn kysymykseen, että meidän on pystyttävä yhdistämään Kiinan kasvusta johtuvien lyhyen aikavälin ongelmien ratkaiseminen selkeään pitkän aikavälin perspektiiviin Kiinan kasvun Euroopalle tarjoamista hyödyistä.
Daniel Caspary,
   – Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, Kiinasta on viime vuosien aikana tullut merkittävä tekijä maailmanmarkkinoilla. Tämän vuoksi Kiinalla on täytettävänään tiettyjä velvollisuuksia ja kannettavanaan suuri vastuu. Näin ollen haluan esittää komissiolle seuraavat kysymykset.
Ensinnäkin Kiinassa nostettiin viime vuonna 9 000 tuoteväärennyskannetta. Tämä on hyvä alku. Mitä komissio aikoo tehdä tukeakseen Kiinaa näissä toimissa?
Toiseksi tuomioita, jotka annetaan, ei useinkaan panna täytäntöön. Kuinka komissio aikoo tukea Kiinan viranomaisia tuoteväärennösten alalla annettujen tuomioiden täytäntöönpanossa?
Kolmanneksi Kiinasta vietävät tuotteet ovat usein patentti- ja tekijänoikeuksien vastaisia. Kyselytunnilla, joka pidettiin 8. maaliskuuta, komission jäsen Kovács vakuutti minulle, että EU tarjoutuu lähettämään Kiinaan tullivirkailijoita EU:n kustannuksella kiinalaisten kollegojen työn tukemiseksi. Onko tätä ehdotusta tosiasiassa esitetty Kiinalle ja kuinka Kiina on ehdotukseen reagoinut?
Neljänneksi Kiinassa valmistettu höyrysilitysrauta, jossa oli CE-merkintä, mutta joka ei täyttänyt asianomaisia vaatimuksia, aiheutti äskettäin Kreikassa kahden ihmisen kuoleman. Mitä komissio aikoo tehdä, jotta jäsenvaltioissa ryhdyttäisiin välittömästi harjoittamaan tehokasta markkinavalvontaa tällaisten tuotteiden poistamiseksi myynnistä ja kiinalaisten valmistajien velvoittamiseksi kunnioittamaan standardeja ja patentteja?
Viidenneksi eurooppalaiset yritykset kohtaavat Kiinassa yhä edelleen monia esteitä. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä poistaakseen tehokkaasti nämä kaupan esteet, jotka ovat yleensä muita kuin tullitariffeja?
Kuudenneksi nykyaikaisissa aseissa käytetään nykyaikaisinta tekniikkaa. Mitä haittavaikutuksia komissio olettaa aiheutuvan eurooppalaisille yrityksille ja työpaikoille asevientikiellon kumoamisesta ja näihin aseisiin liittyvien tekniikoiden siirtymisestä?
Seitsemänneksi mihin käytännön toimiin komissio ryhtyy, jotta Kiinan valuutan kurssi saadaan asettumaan oikealle tasolle? 
Erika Mann,
   . – Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, haluaisin käsitellä jäsen Casparyn äsken mainitsemien seikkojen myötä seuraavia kysymyksiä.
Olen tyytyväinen siihen, että suojalausekkeet on otettu mukaan, ja toivon, että pystytte hankkimaan luotettavaa tietoa – myös yksittäisistä jäsenvaltioista. Romania on nähdäkseni hyvä esimerkki siitä, että luotettavien tietojen saaminen ei ole aivan yksinkertaista. Toivon, että toimitatte nämä tiedot välittömästi kansainvälisen kaupan valiokunnalle, jotta me, jotka kuulumme tähän valiokuntaan, voimme keskustella niistä teidän kanssanne ja antaa teille niihin liittyviä neuvoja.
Minua on ilahduttanut lisäksi se, että 29. huhtikuuta Singaporessa pitämässänne puheessa elvytitte Euroopan parlamentin vanhan aloitteen Euroopan ja Aasian välisen yhteistyön tiivistämisestä. Parlamenttimme puolusti aikanaan vapaakauppa-aluetta ja vaati, että tällainen alue olisi pantava alulle ainakin yhden valtion kanssa. Olemme nykyään hyvin vahvasti läsnä latinalaisessa Amerikassa, kun taas joitakin alueita, erityisesti Aasiaa, olemme ehdottomasti lyöneet laimin. Olen samaa mieltä siitä, että Kiinan osalta maksamme tästä laiminlyönnistä korkean hinnan.
Suurin huolenaiheemme, josta tekstiilit ovat vain yksi erinomainen esimerkki, on Kiinassa useista eri syistä harjoitettu epäreilu kilpailu. Kilpailu voi olla epäreilua tarkoituksella tai hyvinkin tahattomasti. Mitä aiotte tehdä asiaintilan kohentamiseksi? Mitä on ylipäänsä tehtävissä sen varmistamiseksi, että tutkimuksissa perehdytään huolellisesti piilotukiaisten kaltaisiin tukiin? Mainitsitte myös teollis- ja tekijänoikeudet. Tästä asiasta voisi varmaan sanoa enemmänkin.
On eräs tietty asia, jota olette käsitellyt kauan aikaa. Kuulisin teiltä mielihyvin lisää tästä kysymyksestä. Kyse on muista metalleista kuin rautametalleista, ja parlamenttimme on jo pitemmän aikaa vaatinut selvitystä näiden metallien piilotuista. Kiinassa käytetään erityisesti arvonlisäveron palautusta paikallisen kierrätysteollisuuden tukemiseen. Miten tätä asiaa koskevat selvitykset ovat edistyneet? Voisitteko valaista hieman tätäkin asiaa?
Muusta asiasta puhuakseni on mainiota, että olette ottanut työn alle investoinnit. Tuemme teitä tässä asiassa täysin ja toivotamme teille menestystä. 
Johan Van Hecke,
   . – Arvoisa puhemies, "liian vähän, liian myöhään"; näillä sanoilla voidaan kuvata komission jäsenen Mandelsonin äskeistä ilmoitusta siitä, että käyttöön otetaan tekstiilejä koskeva suojalauseke, jonka avulla Eurooppa voi rajoittaa tuontia vuoteen 2008 saakka. Tämä päätös tehtiin kuukausi sen jälkeen, kun Yhdysvallat oli jo ryhtynyt toimiin.
Komission jäsen on jälleen kerran toistanut, että Kiinan kanssa käytävä kauppa on nähtävä pikemminkin haasteena kuin uhkana. Tämähän on totta. Mielestäni eurooppalainen tekstiiliteollisuus on valmis kilpailemaan sillä edellytyksellä, että kumpikin osapuoli käy kaupallista kilpailua asianmukaisesti. Kiinan kaltaisessa maassa sopimattomat kaupan käytännöt, muun muassa vientituet, polkumyyntihinnat, välittömät ja välilliset valtiontuet, pääoman vapaus sekä laittomat jäljitelmät ja laiton valmistus ovat väistämätön paha. Euroopan tekstiili- ja vaatetusteollisuus on polvillaan tällaisen aggressiivisen kauppapolitiikan edessä. Arvoisa komission jäsen, tämä ala on kuitenkin yhä erittäin tärkeä teollisuudenala. Alan liikevaihto on yhteensä 200 miljardia euroa, ja se jakautuu 177 000 yrityksen kesken, ja laajentumisen jälkeen nämä yritykset työllistävät 2,7 miljoonaa tekstiilialan työntekijää, mikä vastaa 7 prosenttia koko teollisuuden työvoimasta. Itse asiassa kuilun partaalla ei ole Kiinan aggressiivisen vientipolitiikan vuoksi pelkästään Eurooppa, vaan myös monet kehitysmaat.
Viime vuoden lopussa parlamenttimme kehotti meitä harjoittamaan Kiinan suhteen ponnekkaampaa kauppapolitiikkaa. Tuontitilastojen hälyttävä kehitys oli pääteltävissä jo tarkastelemalla kiintiöttömien tuontitavaroiden kehitystä. Toivon, että ne toimet, jotka komissio on nyt tuonut julki, eivät tule liian myöhään, ja että ne ovat vain ensimmäinen askel oman teollisuutemme suojaamisessa sellaisia keinoja käyttäen, jotka WTO hyväksyy sopimattomaan kilpailuun vastaamiseksi siitä riippumatta, mistä sopimaton kilpailu on peräisin. 
Caroline Lucas,
   – Arvoisa puhemies, huoli siitä, millainen vaikutus Kiinalla on muihin kansainvälisen kauppajärjestelmän toimijoihin, on varmasti hyvin aiheellinen. Jo aiemmin on puhuttu voimakkaan tekstiilituonnin vaikutuksesta EU:hun ja sen aiheuttamasta EU:n omien valmistajien ahdingosta. Älkäämme kuitenkaan unohtako muihin kehittyviin maihin kohdistuvia vaikutuksia. Kiinan deflatorinen paine vaikuttaa jo nyt palkkoja alentavasti kehittyvissä maissa ja pakottaa valmistajat kaikkialla maailmassa heikentämään työntekijöidensä oikeuksia ja työoloja kilpailukyvyn säilyttämiseksi hinnalla millä hyvänsä.
Esimerkiksi Filippiineillä hallitus on päättänyt, että vähimmäispalkkalakia ei enää sovelleta vaatetusteollisuuteen. Bangladeshissa hallitus ilmoitti äskettäin lisäävänsä lainmukaisten ylityötuntien määrää ja vähentävänsä naisten yötyön rajoituksia. Kiinalaisilla työntekijöilläkään ei ole juuri voitettavaa, koska he tekevät seitsenpäiväistä työviikkoa alhaisilla palkoilla, kärsivät hirvittävistä terveys- ja turvallisuusriskeistä ja jäävät ilman ammattiliittojen suojaa.
Todistamme omin silmin sosiaali- ja ympäristönormien syöksykierrettä. On selvää, että kansainvälisten vähimmäisnormien avulla voidaan yrittää pysäyttää tämä kierre. Kaikkein tärkeintä on, että tämä keskustelu ei rajoitu koskemaan pelkästään yksittäisiä aloja: tekstiilialaa tänään, jalkineita ja koneiden osia huomenna. Olemme tässä asiassa yleisluonteisen ongelman edessä. Haasteen taustalla on se, että kansainväliseen kauppajärjestelmään on otettu mukaan maa, jolla on suhteellinen etu ja potentiaalisesti lähes absoluuttinen etu miltei kaikessa. On omahyväistä ja holhoavaa kuvitella, että Eurooppa ja länsimaat voivat säilyttää innovaatioiden ja huipputekniikan alalla monopolin Kiinan tyytyessä pelkkään valmistukseen.
Myös koulutetut kiinalaiset nousevat ylöspäin arvonlisäketjussa. Meidän on kenties piakkoin kohdattava tilanne, jossa Eurooppa pystyy valmistamaan hyvin vähän sellaista, mitä Kiina ei voi valmistaa tehokkaammin. Tällä hetkellä käydään kiivasta keskustelua vanhasta väittämästä, jonka mukaan EU ja teollistuneet maat säilyttävät johtavan asemansa tietämysintensiivisillä aloilla kehittyvien maiden keskittyessä vähemmän ammattitaitoa edellyttäviin aloihin.
Vastaus Kiinan asettamaan haasteeseen edellyttää kansainvälistä kauppaa koskevan talousteorian tähänastisten perusolettamusten perinpohjaista uudelleenarviointia. Meidän on pohdittava uudelleen David Ricardon ajoilta periytyviä vanhoja ajatuksia siitä, että suhteellinen etu toimii aina kaikkien parhaaksi.
Toivon, että komissio toimii tekstiiliasiassa nopeasti. Lisäksi haluan kuulla, mitä komission jäsen aikoo tehdä näiden pitkän aikavälin yleistä kehitystä koskevien kysymysten osalta.
Tarvitsemme näkökulmaa, joka on tässä suullisessa kysymyksessä tarjottua näkökulmaa tasapainoisempi. On syytä tarkastella vapauttamisen eräitä vaikutuksia Kiinan itsensä kannalta, koska on paljon todisteita siitä, että Kiinan liittyminen WTO:hon on aiheuttanut monille Kiinan köyhimmille ihmisille huomattavia menetyksiä erityisesti maatalouden alalla. Näin ollen tarvitaan tasapainoisempaa näkökulmaa: sellaista, jossa katsotaan myös tulevaisuuteen. 
Pedro Guerreiro,
   . – Emme hyppää niiden kelkkaan, jotka yrittävät vältellä vastuutaan Maailman kauppajärjestön (WTO) puitteissa käytävien neuvottelujen tavoitteiden ja sen osalta, kuinka näitä neuvotteluja käydään. Emme hyppää myöskään niiden kelkkaan, jotka pyrittyään ensin väkisin maailmankaupan sokeaan ja siekailemattomaan vapauttamiseen siitä aiheutuvine turmiollisine taloudellisine ja sosiaalisine seurauksineen yrittävät nyt sälyttää vastuun Kiinalle kaikesta maailman pahasta.
Näissä keskusteluissa halutaan hämärtää sitä, että nykyisestä maailmankaupan vapauttamisesta hyötyvät eniten suuret yrityskonsernit. Juuri ne järjestelevät tuotantoaan uudelleen suurempien tuottojen toivossa. Juuri nämä konsernit kahmivat itselleen leijonanosan voitoista jakeluylivaltansa ansiosta.
Tekstiili- ja vaatetusala on esimerkki tilanteen hälyttävyydestä. Kiinan sijasta komissiota ja neuvostoa on syytettävä siitä, miten WTO:n neuvotteluja tekstiili- ja vaatetusalan osalta käytiin. Kiina ei ole vastuussa euron yliarvostuksesta, joka pahentaa ongelmia ja heikentää EU:n jäsenvaltioissa valmistettujen tekstiilien ja vaatteiden kilpailukykyä. On näin ollen Euroopan komission ja neuvoston, eikä suinkaan Kiinan vika, että suojalausekkeita ei ole otettu käyttöön, vaikka EU:n tekstiili- ja vaatetusalan nykytilanne on kauhistuttava etenkin Portugalin kaltaisissa maissa. Mainitut toimielimet kuitenkin vain viivyttävät tämän tärkeän päätöksen tekemistä.
Näin ollen esitän seuraavat kysymykset: milloin suojalausekkeet pannaan täytäntöön? Milloin arvioidaan uudelleen komissiolle annettua valtuutusta käydä WTO:ssa neuvotteluja? Meiltä edellytetään kaupan vapauttamiseen tähtäävien nykyisten toimien keskeyttämistä ja peruuttamista. Meidän on varmistettava kaupalle yhdenvertaiset toimintaedellytykset siten, että otamme käyttöön järjestelmän, jonka avulla pyritään aidosti ja kestävästi kehittämään jokaisen maan omaa potentiaalia, järjestelmän, joka ei perustu ylivaltaan ja riippuvuuteen, ja järjestelmän, jolla pyritään näin ollen kiireellisesti kohottamaan kaikkien maailman ihmisten elintasoa ja takaamaan heidän oikeutensa. 
Bastiaan Belder,
   . – Arvoisa puhemies, maailmanlaajuisen tekstiilialan ongelmien osalta Eurooppa jakautuu pohjoiseen ja etelään. Lyhyesti voidaan sanoa, että asiassa ovat vastakkain halvempien tuontitekstiilien saapuminen ja oman tekstiilialamme säilyminen.
Vaikka ymmärrän, että komission jäsenen Mandelsonin on luovittava Kiinan vastaisten toimien kannattajien ja vastustajien välimaastossa, mielestäni selvitysten käynnistäminen tässä vaiheessa on aivan liian myöhäistä. Komission olisi täytynyt hyödyntää aiempia vuosia siihen, että se olisi selvittänyt, mikä on sen kanta tekstiilien esteettömiin maailmanmarkkinoihin ja millaisia toimia se aikoo tässä asiassa soveltaa. Mielestäni suojatoimien tilapäistä käyttöönottoa koskevissa keskustelussa olisi keskityttävä vuoden 2008 jälkeiseen aikaan, jos parlamentissamme ei haluta käydä täsmälleen samaa keskustelua kolmen vuoden kuluttua. Ennen kuin vuosi 2008 koittaa, meidän olisi aloitettava Kiinan viranomaisten kanssa vuoropuhelu, jossa on määrä korostaa sekä vakaiden tekstiilialan maailmanmarkkinoiden että Kiinan WTO-velvoitteiden tärkeyttä.
Loppujen lopuksihan WTO takaa Kiinalle oikeuksia, mutta edellyttää lisäksi, että Kiina hellittää esimerkiksi markkinoille pääsyn rajoituksia pankkitoiminnan ja tietoliikenteen kaltaisilla palvelusektoreilla. Toivotan komission jäsenelle sinnikkyyttä kiinalaisten kumppaniensa kanssa käytävissä neuvotteluissa. 
Umberto Pirilli,
   . – Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, esillä oleva asia liittyy hyvin tiiviisti tuhansien yritysten selviytymiseen ja miljoonien Euroopan kansalaisten työllisyyteen, esimerkiksi tekstiiliteollisuudessa työskentelee pelkästään Italiassa 570 000 henkilöä. Tämän lisäksi tavaroiden hyökyaalto Kiinasta iskenee myös jalkineteollisuuteen ja muihinkin aloihin.
Esitin neuvostolle ja komissiolle 6. tammikuuta 2005 kolme kysymystä, jotka koskivat monikuitusopimuksen raukeamisen myötä tapahtunutta tuontikiintiöiden poistumista, EU:n ja Kiinan välisen kahdenvälisen sopimuksen voimaantuloa vuonna 2000 ja EY:n tuotemerkkien väärentämistä. Koska olen huolissani seurauksista, halusin tiedustella, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä, kun otetaan huomioon se, että Kiina rikkoo periaatteita, joihin WTO:n säännöt perustuvat (ympäristö, työ, tuotteiden vaarattomuus, väärennökset).
Vastaukset olivat tilapäisiä, ja yhä edelleen komissio käyttäytyy pikemminkin notaarin kuin poliittisen hallintoelimen tavoin – kenties se on erehtynyt tulkitsemaan lakia liian ankarasti. Tähän on lisättävä vielä REACH-asetuksen vaikutukset yritysten kilpailukykyyn: Eurooppa haluaa kiihkeästi soveltaa yhä suuremmassa mitassa periaatteita ja arvoja ja viedä niitä muihin maihin, kun taas Kiina ja muut maat pyrkivät valmistamaan sukkahousuja, kenkiä, neuleita ja vastaavia tuotteita edullisesti ja tuomaan niitä Eurooppaan, jolloin Eurooppa voi ilokseen panna merkille viejämaiden kehityksen ja paremman työllisyyden.
Kuva on lähes täydellinen, jos otamme vielä huomioon sen, että toimintojen siirtäminen hyödyttää eurooppalaisia suuryrityksiä, mutta köyhdyttää Eurooppaa, josta valkokaulustyöntekijät ja pääoma pakenevat muualle yhdessä koneiden ja laitteiden kanssa samalla, kun tuhannet työttömät työntekijät jätetään unelmoimaan sosiaalisista arvoista.
Osaamisen, tutkimuksen ja innovaatioiden Eurooppaa ei voida erottaa kilpailukykyisen valmistuksen Euroopasta. Kyse on syistä ja niiden seurauksista. Huomionarvoinen ja sangen nöyrä munkki pyhä Benediktus Nursialainen toisteli mielellään kaikille munkkiveljilleen sanoja "rukoile ja tee työtä", jotta rukouksen abstraktius ei olisi irrottanut heitä elämän todellisuudesta. Meidän on pohdittava yhä hallussamme olevia runsaita voimavaroja, varsin suurta määrää tavoitteen 1 alueita ja tukipolitiikkoja.
On laadittava uusi strategia, ja lisäksi on arvioitava Euroopassa ilmeneviä puutteita ja tarpeita, muun muassa Euroopan tasapainoisen kehittämisen vaatimuksia. On arvioitava myös sitä, onko haavoittuvilla alueilla todella syytä odottaa aitoa kehitystä tapahtuvaksi ja pystyvätkö ne houkuttelemaan eurooppalaisia yrityksiä siirtämään toimintoja alueelleen. Tämä olisi kenties mahdollista, jos näille alueille perustettaisiin hyvin varusteltuja yritysalueita, joilla sovellettaisiin uudenaikaisia verohelpotuksia. 
Jean-Claude Martinez (NI ).
   – Arvoisa puhemies, kiinalaiset tekstiilit ovat vain yksi havainnollinen esimerkki, arvoisa komission jäsen Mandelson, paljon suuremmasta ongelmasta.
Kansainvälisessä kaupassa on sovitettava yhteen kaksi ristiriitaista näkökohtaa: ensinnäkin on ilmeistä, että kauppaa on käytävä, ja esteet on siten poistettava, toisaalta on taattava työpaikkojen ja sosiaalisten säännösten ynnä muiden sellaisten varmuus.
Golfissa tämä pulma on ratkaistu antamalla amatööreille tasoitusta suhteessa ammattilaisiin. Kansainvälisessä kaupassa annetaan tasoitusta tullimaksujen muodossa. GATTin ja Maailman kauppajärjestön puitteissa on kuitenkin tehty päätös ensin vuonna 1947 tullimaksujen alentamisesta ja sittemmin niiden poistamisesta. Tämä on vahvistettu perustuslain 341 artiklassa.
Yksi luonnollinen seuraus on tietenkin Kiinan kysymys. Arvoisa komission jäsen Mandelson, ratkaisu on uuden tullitekniikan kehittäminen. Tullimaksujen alentamisen ja poistamisen sijasta teidän, arvoisa komission jäsen, on ehdotettava Maailman kauppajärjestölle tullimaksujen vähennyskelpoisuutta. Tällä tavoin maahantuoja luo maastaviejän käyttöön tullikertymää, joka tarkoittaa eräänlaista maahantuojan alkuperämaan talouteen sovellettavaa nosto-oikeutta.
Tässä järjestelmässä Eurooppaan saapuvista kiinalaisista tekstiileistä maksettaisiin tullia, mutta Kiinalle syntyisi tullikertymää, jota maa voisi käyttää Euroopan talousalueella valmistettujen tavaroiden ostamiseen. Tällä tavalla synnytettäisiin myönteinen kierre. Järjestelmä muistuttaa kompensaatiosopimuksia ja offshore-sopimuksia sekä Marshall-avun järjestelmää, mutta tässä tapauksessa saatavaa syntyy juuri tullimaksun perusteella. Tällä uudella tullitekniikalla ratkaistaisiin myös visainen toimintojen siirtämisen ongelma. 
Puhemies
   . Nyt puheenvuoron saavat muut listalla olevat puhujat: 20 henkilöä on ilmoittanut pitävänsä puheenvuoron, ja ryhmien laatiman puheaikajaon perusteella suurin osa näistä puheenvuoroista voi kestää 1–2 minuuttia. Olen tietoinen siitä, että on hyvin vaikeaa pitää yhden minuutin pituinen puhe, mutta meillä on ongelmia, joista osa on teknisiä ja tämän istunnon päättymisestä johtuvia. Lisäksi monien jäsenten lähtöä vaikeuttaa lakko Strasbourgin lentokentällä. Minun on noudatettava tarkasti puheaikoja. 
Manolis Μavrommatis (PPE-DE ).
   – Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, monet pitivät 1. tammikuuta 2005 tapahtunutta Kiinan tuonnin vapauttamista vapaakaupan suurena voittona.
Vain muutaman kuukauden kuluttua sekä Euroopan unioni että Amerikan yhdysvallat palaavat jälleen liialliseen protektionismiin. Lisäksi monet ovat varsin lyhyessä ajassa alkaneet kutsua tällaista hyökyaaltoa "kiinankuumeeksi". Tosiasia on, että jos asiaa ajatellaan perinpohjaisesti, kyse on sodasta, eikä suinkaan vaikutelmien tasolla, vaan kaikilla tasoilla käytävästä todellisesta sodasta, joka rasittaa Euroopan ja Yhdysvaltojen suhteita Beijingiin.
Tässä kohdin on kommentoitava erästä seikkaa: vuoden 2005 ensimmäisellä puoliskolla Kiinan talous kasvoi 9,5 prosenttia viennin voimakkaan kasvun ansiosta. Vienti kasvoi 35 prosenttia, mikä kasvatti Kiinan valuuttavarantoa hieman yli 650 miljoonaan dollariin. Näin ollen keskustelemme taloudellisesta, kulttuurisesta ja kaupallisesta jättiläisestä, joka tällä hetkellä näyttää heräävän pitkästä horroksestaan.
Tällä hetkellä Kiina näyttää todellisen voimansa ja rajattoman potentiaalinsa liiketalouden alalla sekä kaupankäynnin, viennin ja tekniikan aloilla ja erityisesti valmistaessaan tavaroita, joihin tarvittavilla raaka-aineilla on perinteisesti vuosisatojen pituinen historia tässä mystiikan maassa, jonka maankamaran alla on purkautumaisillaan oleva tulivuori.
Euroopan unionin huomio ja sen valppaus Kiinan suhteita koskevia päätöslauselmia antaessaan on tältä osin suotavaa, koska:
- ensinnäkin yhdeksän kiinalaisten tuotteiden luokkaa on tutkinnan kohteena;
- toiseksi Kiinan asema maailmanpolitiikassa vahvistuu koko ajan;
- kolmanneksi Euroopan unioni on Kiinan suurin kauppakumppani ja Kiina Euroopan unionin toiseksi suurin kauppakumppani. Näin ollen meillä on vahvat siteet tähän maahan;
- neljänneksi Kiina voi osoittaa sitoutumisensa WTO:n sääntöjen noudattamiseen parantaessaan henkistä omaisuutta koskevaa lainsäädäntöään ja siten pitäessään jäljennökset valvonnassaan ja
- viidenneksi WTO arvioi, että strategian pysyessä samana ja nykyisen tahdin jatkuessa viennistä kolme viidesosaa on Kiinan hallussa vuonna 2015. Tämä asema Kiinalla oli tuhannen vuoden ajan vuodesta 500 jKr. vuoteen 1500 jKr.
Minua ihmetyttää, kuinka Euroopan unioni pystyy taltuttamaan tämän "kiinankuumeisen" jättiläisen. 
David Martin (PSE ).
   – Arvoisa puhemies, jos komission jäsen Mandelson olisi saapunut helmikuussa istuntosaliimme todetakseen, että "aion seuraavaksi panna täytäntöön tekstiilisopimukseen sisältyvät suojalausekkeet", hän olisi ollut suosiossa. Hän olisi saanut parlamentilta raikuvat aplodit, mutta hän olisi kuitenkin tehnyt pahan virheen. Mielestäni hänen valitsemalleen strategialle on syytä nostaa hattua. Hän pystyi vastustamaan häneen kohdistuvia paineita toimia hätäisesti. Komission omaksuma strategia on oikea sikäli, että on saatava varmuus siitä, että hallitsemme tosiasiat ja että kaikki toimemme ovat oikeudellisesti perusteltuja, ja toimiin on ryhdyttävä, jos niille on oikeudellinen peruste. Tämä on oikea strategia. Toisenlainen strategia olisi johtanut siihen, että EU:ta olisi syytetty protektionismista. Vahinkoa olisi aiheutettu myös Kiinan suhteillemme, ja ennen kaikkea tällainen olisi ollut hyvin pahaenteinen signaali Dohan kehityskierrosta ajatellen. Näin ollen komission jäsenen strategia on oikea.
Haluan kuitenkin lisätä yhden varauman. Tämänpäiväinen uutinen Yhdysvaltojen maksutaseen yllättävästä kohentumisesta voi olla hyvä uutinen Yhdysvalloille, mutta tämän taustalla on selkeitä viitteitä siitä, että tuonti Kiinasta on vähentynyt voimakkaasti, ja Kiinan tuonnin vähentymiseen sisältyy tekstiilituonnin supistuminen 21 prosentilla. En halua, että Eurooppaa pidetään helppona vastustajana. En halua Kiinassa ajateltavan, että Yhdysvaltojen painostukseen on reagoitava toisin kuin Euroopan unionin painostukseen. Näin ollen jos tilastotiedot ja tosiasiat oikeuttavat EU:n ryhtymisen toimiin, olen varma, että komission jäsen on samaa mieltää siitä, että hänen on ryhdyttävä näihin toimiin ja lähetettävä hyvin vahva signaali Kiinalle.
Muista asioista puhuakseni toivon, että komission jäsen – ja olin iloinen hänen asiaa koskevista kommenteistaan – painostaa jatkossa Kiinaa teollis- ja tekijänoikeuksien alalla. Kiinan peruste, että asia on aivan liian monimutkainen ja että erot alueellisten, kansallisten ja paikallisten rakenteiden välillä tekevät Kiinalle mahdottomaksi panna WTO:n säännöt täytäntöön, ei kanna, koska Kiina pystyy kuitenkin suojelemaan kiinalaisia teollis- ja tekijänoikeuksia. Kiina olisi saatava panemaan säännöt täytäntöön myös eurooppalaisten teollis- ja tekijänoikeuksien osalta.
On hyvä uutinen, että Kiina on mukana WTO:ssa. On hyvä uutinen, että Kiinan on noudatettava sääntöjä. Meidän tehtävänämme on varmistaa, että pitkällä aikavälillä Kiina noudattaa näitä sääntöjä. 
Patrizia Toia (ALDE ).
    Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, kehotamme teitä tänään käsittelemään tätä asiaa erityistä lujuutta ja ripeyttä osoittaen. Olette selvittänyt meille, mitä olette tehnyt ja mitä vastauksia vielä odotatte. Rohkenemme kuitenkin huomauttaa, että tutkimukset on aloitettu ilmeisen myöhään.
Huolestuttavat tilastotiedot alkoivat olla saatavillamme jo tammi-, helmi-, maalis- ja huhtikuussa. Niistä ilmeni poikkeuksellinen ja suorastaan ainutlaatuinen tuonnin lisääntyminen Kiinasta. Vakavan vahingon aiheutuminen tekstiiliteollisuudelle on ilmeistä. WTO:n sopimuksessa mainitaan tämä tilanne yhdeksi edellytykseksi suojajärjestelyjen käyttöönotolle.
Mielestämme Kiina kokeilee sitä, missä kulkevat sopimuksen soveltamisen rajat, ja Euroopan on toimittava vastuullisesti. Olemme kaikki tyytyväisiä Kiinan liittymiseen WTO:hon, ja myötävaikutimme tämän tavoitteen toteutumiseen. Arvoisa komission jäsen, emme missään nimessä vaadi protektionistisia toimenpiteitä tai paluuta vanhoihin periaatteisiin tuontitulleista, vaan sitä, että Eurooppa voimakkaasti ja päättäväisesti velvoittaa Kiinaa noudattamaan sen itse allekirjoittamia sääntöjä.
On ilmeistä, että tämä maa – tarkoitan Kiinaa – pyrkii kehittymään koko maailman tavaranvalmistuskeskukseksi. Parhaillaan tämä kehitys on käynnissä tekstiiliteollisuudessa, kohta on koneenrakennusteollisuuden vuoro ja myöhemmin elektroniikkateollisuuden vuoro. Euroopan vastauksella on ratkaiseva merkitys, ja se toimii kiinnekohtana tulevissa kriiseissä muilla aloilla. 
Carl Schlyter (Verts/ALE ).
   – Arvoisa puhemies, globaali vapaakauppaideologia on ulottanut vaikutuksensa nyt myös meihin. On siten tekopyhää vaatia, että meitä on suojeltava tekstiilituonnilta samalla, kun jätämme huomiotta tilanteen öljy- ja jalometalliteollisuuden aloilla, joilla eurooppalaisiin yrityksiin ei kohdistu samoja uhkia. Meidän olisi otettava käyttöön yleiset oikeudenmukaisuustariffit, jotka perittäisiin niiltä valmistajilta, jotka eivät noudata ILO:n asettamia vaatimuksia ja ympäristövaatimuksia. Nämä maksut olisi ohjattava takaisin kehitysmaihin niiden ympäristön ja sosiaalisen tilanteen parantamista varten.
On mielestäni outoa, että panostamme suuryritysten teollis- ja tekijänoikeuksien suojelemiseen Kiinassa, vaikka massa olisi lähinnä suojeltava ihmisoikeuksia, mihin meidän olisi tietenkin kohdistettava tarmomme. Siirtyminen vapaakaupasta oikeudenmukaiseen kauppaan edellyttää kuitenkin nykyisellään talouspolitiikan yleistä uudistamista siten, että kauppa on ihmisen palveluksessa, eikä toisinpäin. YK:n ympäristönsuojelujärjestön UNEPO:n ja YK:n kehitysohjelman UNDP:n olisi oltava Maailman kauppajärjestön yläpuolella, eikä toisinpäin. 
Georgios Toussas (GUE/NGL ).
   – Arvoisa puhemies, kiinnostus, jota osoitatte työntekijöitä ja sitä kohtaan, noudattaako Kiina merkittäviä WTO-velvoitteitaan, on tekopyhää ja tulee lisäksi liian myöhään.
Komissiolla oli johtava asema sekä monikuitusopimuksen allekirjoittamisessa että WTO:ssa, ja tällä perusteellahan tekstiilituotteita Kiinasta tuodaan.
Tekstiiliteollisuus ja puuvillan viljely alkoivat kadota Euroopan unionin jäsenvaltioista jo vuosia ennen tammikuun 1. päivää 2005, jolloin kiinalaisten tekstiilituotteiden tuonti sallittiin. Seuraukset työntekijöille ovat olleet murheelliset.
WTO on imperialistinen järjestö, joka palvelee monikansallisten yritysten ja suuryritysten etuja työntekijöiden etujen kustannuksella. Kiinan liittymiselle WTO:hon asetettiin erityisen ankarat edellytykset, pyrkimyksenä oli toisin sanoen Kiinan markkinoiden avaaminen, niiden vapauttaminen ja yksityistäminen Kiinan vauraudenlähteiden ja työntekijöiden hyödyntämiseksi. Vastineeksi Kiina vaati tekstiilituotteilleen vapaan liikkuvuuden.
Myöhäinen kiinnostus tekstiiliteollisuuden ja muiden alojen työntekijöitä kohtaan tuodaan julki, kun työntekijöiden raivo ja taistelu Euroopan unionin jäsenvaltioissaan toteuttamaa ruohonjuuritason vastaista politiikkaa vastaan kiihtyvät. Tämän aloitteen tavoitteena on ilmiselvästi harhauttaa ja rauhoitella työntekijöitä, jotka aikovat äänestää Euroopan perustuslakia vastaan.
Panemme merkille myös sen, että varoitukset kiinalaisen tuonnin rajoittamisesta annetaan samalla, kun Amerikan yhdysvallat ja Euroopan unioni painostavat voimakkaasti Beijingin hallintoa luopumaan juanin kiinteästä pariteetista suhteessa dollariin, eli imperialistiset keskusvallat haluavat, että Kiina ja muut Aasian maat muodostavat valtavat kuluttajamarkkinat niiden omille tavaroille ilman, että ne joutuisivat millään lailla kilpailemaan niiden kanssa kansainvälisillä markkinoilla.
Vaaran alkulähde ei ole Kiina, vaan imperialistien harjoittama kansainvälinen kilpailu. Pyrimme saavuttamaan kansainvälisten taloudellisten suhteiden yhdenvertaisuuden ja puolustamme kansojen oikeutta kulkea itse valitsemaansa polkua. 
Mario Borghezio (IND/DEM ).
   – Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, -lehdessä kerrottiin, että tavattuaan torstain kokouksessa Kiinan kauppaministerin komission jäsen Mandelson on vahvistanut, ettei hän aio tehdä hätäisiä päätöksiä kiinalaisten tuotteiden tulvan hillitsemiseksi: pitkän aikavälin panokset ovat liian suuret, jotta Kiinan voitaisiin antaa vahingoittaa kumppanuuttamme, ja asianmukaisten mukautusten tekemiselle tarvitaan pidempi määräaika. Tänäänkin täällä parlamentissa, kun teille on esitetty eräiden maiden, muun muassa Italian, pyyntö kiireellisiin toimiin ryhtymisestä suojamekanismin käyttöönottamiseksi, te kerrotte meille, että tutkitte parhaillaan asiaa.
Mistä johtuu tämä komission viivyttely? Mitkä intressit ovat tosiasiassa kyseessä? Kuinka on mahdollista, että tekstiiliteollisuus on jätetty näin häpeämättömästi heitteille ja sellaisen ilmiön armoille, jota on oikeutetusti kutsuttu jopa hyökyaalloksi?
Jäsen Baron Crespon asianmukaisesti järjestämässä kuulemistilaisuudessa teollisuusministeri ilmoitti tarkat lukumäärät: kyse on 100 miljoonasta 24 tuntia työskentelevästä työntekijästä. Tämä on kuin ydinpommi, ja te yritätte taistella sitä vastaan oikeudellisilla pikkuseikoilla? Tämä on osoitus haluttomuudesta suojella tekstiiliteollisuutta ja Euroopan pieniä ja keskisuuria yrityksiä. 
Roberta Angelilli (UEN ).
   – Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, kiinalaisten tekstiilitavaroiden vyöryn vuoksi on olennaisen tärkeää ottaa kiireellisesti käyttöön suojamekanismi – ja korostan sanaa kiireellisesti. Lisäksi meidän on oltava vastuullisia ja kehitettävä pitkän aikavälin strategia. Haluaisin lyhyesti sanottuna saada yhteisön toimielimet kiinnittämään huomiota kuuteen seikkaan.
Ensinnäkin tarvitaan ehdottomasti vahvaa sitoutumista eurooppalaisten tavaroiden ja tavaramerkkien väärentämisen torjuntaan, ja siihen on yhdistettävä täsmällisempi ja tehokkaampi strategia teollis- ja tekijänoikeuksien puolustamiseksi.
Toiseksi tarvitaan selkeää politiikkaa Euroopan ulkopuolelta peräisin olevien tavaroiden tullivalvonnan vahvistamiseksi Euroopan laajuisesti.
Kolmanneksi on otettava käyttöön EU:n ulkopuolisen alkuperän osoittava tuotemerkki, jota käytetään myös niissä tuotteissa, jotka on vain osittain valmistettu kolmansissa maissa.
Neljänneksi asialistalle on merkittävä vakava keskustelu euron yliarvostuksen seurauksista.
Viidenneksi Euroopan on vihdoin sitouduttava keskustelemaan WTO:ssa Kiinan valuutan (juan) järjestelmällisestä ja perusteettomasta arvonalennuksesta.
Kuudenneksi ja viimeiseksi Kiinaa on vaadittava noudattamaan työntekijöitä ja ihmisoikeuksia suojelevia kansainvälisiä sääntöjä. 
Tokia Saïfi (PPE-DE ).
   – Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, Kiinan vuonna 2001 tapahtunut liittyminen Maailman kauppajärjestöön oli teoriassa tapa saattaa Kiinan ja Euroopan unionin kauppasuhteet tasapainoon. Tämä tasapaino kuitenkin horjuu, kun kansainvälisen kaupan sääntöjä ei noudateta. Haluan ensimmäiseksi puhua toimista, joita tarvitaan teollis- ja tekijänoikeuksien suojaamiseksi. Älkäämme unohtako, että nämä toimet ovat Maailman kauppajärjestön sopimusten mukaisia. Näillä toimilla edistetään tehokkaasti laittoman valmistuksen ja väärennösten torjuntaa. Tekstiiliteollisuutemme jatkuvuuden turvaamiseksi Euroopan unionin on nyt huolehdittava siitä, että tekstiilien mallisuojan osalta tehtyjä sopimuksia noudatetaan.
Koska vihdoin tunnustetaan, että olemme tilanteessa, jossa markkinat ovat häiriytyneet, ja viittaan tällä tietenkin kiinalaisen tekstiilituonnin räjähdysmäiseen kasvuun – minkä te olette itsekin todennut – meidän on sovellettava Maailman kauppajärjestön sallimia lainmukaisia välineitä. Arvoisa komission jäsen, ettekö te ole sitä mieltä, että tällä hetkellä, kun kaikki indikaattorit näyttävät punaista, on välttämätöntä aloittaa kiireellinen menettely, jonka avulla voidaan ryhtyä suojatoimenpiteisiin? Miksi toimitte näin hitaasti teollisuutemme ja meitä lähellä olevien maiden teollisuuden kustannuksella?
Menetettyä aikaa ei enää saada takaisin. En tarkoita tällä ryhtymistä protektionistisiin toimiin vaan sitä, että meidän on saatava Kiina ymmärtämään, että liittyessään Maailman kauppajärjestöön se on saanut oikeuksien lisäksi myös velvollisuuksia. 
Joan Calabuig Rull (PSE ).
   – Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, viime viikonloppuna yksi maailman suurimmista laivoista saapui Valencian satamaan. Laiva saapui Kiinasta, ja sen lastina oli 5 100 konttia, jotka sisälsivät pääasiassa tekstiilitavaraa.
Jotkut kutsuivat laivaa työttömyyden ja työpaikkojen tuhon laivaksi. Eturivin yritysjohtaja totesi kuitenkin, että suuri haasteemme on huolehtia siitä, että alus ei palaa Kiinaan tyhjänä, vaan täynnä tavaroita, joiden määränpäänä ovat nämä valtavat ja kasvavat markkinat.
Mielestäni meille eurooppalaisille aukeaa suuria mahdollisuuksia. Jotta tämä toteutuu, kaksi edellytystä ovat kuitenkin ratkaisevan tärkeitä. Ensinnäkin markkinoiden avautumisen ja kauppavaihdon kehityksen on toteuduttava maltillisesti, ja tekstiilialaa on autettava rakenneuudistuksessa. Emme voi sallia sellaisen vakavan epätasapainon syntymistä, joka koituu lopulta Euroopan tekstiiliteollisuuden tuhoksi ja jolla on kohtalokkaita sosiaalisia seurauksia monilla Euroopan alueilla.
Toiseksi meidän kaikkien on noudatettava samoja sääntöjä, ja ehtojen on oltava molemminpuolisia. Tämä koskee jo useamman puhujan mainitsemien WTO:n sopimusten noudattamista. Lisäksi meidän on vaadittava sitä, että niihin sääntöihin, joita meidän kaikkien on noudatettava, on sisällyttävä ILO:n yleissopimusten noudattaminen ja työntekijöiden suojelu.
Mielestäni komission on vastattava viiden unionin maan pyyntöön ja määriteltävä selkeästi kaikki tuotteet, joille kiinalaisten tuotteiden tulva on vakava uhka, ja Kiinan kanssa on käynnistettävä välittömästi tutkimus- ja neuvotteluprosessi.
Arvoisa komission jäsen, olen varma siitä, että parlamentti tukee teitä jatkaessanne työskentelyä ja pyrkiessänne löytämään varovaisen neuvotteluratkaisun, kuten itse totesitte. On kuitenkin tehtävä selväksi, että jos emme saa asianmukaista vastausta, ainoa ratkaisu on suojakeinojen käyttöönotto.
Tehkäämme tänään selviksi pelisäännöt, joita meidän kaikkien on noudatettava. Varautukaamme ennakolta edessämme oleviin muutoksiin ja luokaamme järkevät edellytykset sille, että eurooppalainen teollisuus pystyy vastaamaan haasteisiinsa. 
Jorgo Chatzimarkakis (ALDE ).
   – Arvoisa puhemies, meillä eurooppalaisilla on hyvä syy odottaa Kiinalta, että se täyttää kaikki WTO:n jäsenyydestä sille aiheutuvat velvollisuudet, mutta lisäksi Kiinan olisi toimittava WTO:n sääntöjen hengessä samalla tavoin kuin komission jäsen Mandelson itse toimii perustuslain hengessä, vaikka perustuslaki ei olekaan vielä voimassa. Tämän vuoksi olemme tyytyväisiä suojalausekkeiden asettamiseen. Sopimusten noudattamista on testattava, ja se on osoitettava.
Toistaiseksi Kiinan liittyminen WTO:hon on tietenkin ollut paitsi riemuvoitto Kiinalle itselleen myös riemuvoitto meille eurooppalaisille, ja erityisesti meille eurooppalaisille. Meidän olisi vihdoin nähtävä keskustelun globaali ulottuvuus, eikä katsottava asioita pelkästään kapeasta Eurooppa-keskeisestä näkökulmasta. Komission jäsen Mandelson on pyrkinyt katsomaan asiaa maailmanlaajuisesti. Vetoomuksia on esitetty kaupanesteiden palauttamisesta ja valvonnan tiukentamisesta, mutta ne olisivat isku niille eurooppalaisille valmistajille, jotka ovat 10 vuoden ajan kampanjoineet menestyksekkäästi sen puolesta, että kiintiökaupasta siirryttäisiin kilpailukeskeisempään kauppaan. Palaaminen erityisjärjestelyihin tarkoittaisi paluuta protektionismiin, ja se olisi varsinkin nyt täysin väärä signaali.
Vähimmäissäännöt eivät ole kuitenkaan lakanneet pätemästä työmarkkinoillakaan. Niillä on yhä merkitystä, ja tämän vuoksi meidän eurooppalaisten olisi tehtävä kaikki voitavamme, jotta myös WTO hyväksyisi demokraattisemmat säännöt. 
Zuzana Roithová (PPE-DE ).
    –  Hyvät kollegat, mielestäni EU suhtautuu liian kevyesti kiinalaiseen liiketoimintatapaan, eikä minua vakuuta väite, jonka mukaan tekstiilivalmistajilla olisi ollut 10 vuotta aikaa valmistautua parhaillaan käynnissä olevaan vapauttamiseen. Vasta vuoden 2002 jälkeen Kiinan liityttyä Maailman kauppajärjestöön (WTO) EU:ssa on ollut mahdollista arvioida asteittaisen vapauttamisen mahdollisia vaikutuksia. Hinnat putosivat 40 prosenttia, ja Kiina kaappasi hetkessä 75 prosenttia markkinoista. Tuskin selkeämpää merkkiä voisi olla siitä, että EU:n kauppapolitiikan suunnan on muututtava. Näin ei suinkaan tapahtunut, vaikka jäsenvaltiot ovat antaneet EU:lle yksinomaisen kauppapoliittisen toimivallan.
Tällä hetkellä Kiina ajaa häikäilemättä ahdinkoon köyhimpiä Aasian ja Afrikan maita, joissa tekstiilit ovat olleet keskeinen selviytymiskeino. Polkumyyntihinnat johtavat siihen, että miljoona eurooppalaista tekstiilivalmistajaa, muun muassa kymmenet tuhannet tšekkiläiset naiset, menettävät työpaikkansa alueilla, joilla tekstiilit ovat perinteinen elinkeino. Polkumyyntihinnat eivät ole mahdollisia pelkästään kuuluisan kiinalaisen ahkeruuden ansiosta, vaan ne ovat lisäksi minimaalisten ympäristö- ja sosiaalinormien ansiota lapsityövoimaakaan unohtamatta, ja oma merkityksensä on myös valtiontuilla ja Kiinan aliarvostetulla valtiojohtoisella valuutalla.
Avaamme omia markkinoitamme, mutta tekstiilivalmistajilla ei ole pääsyä Kiinan markkinoille. Autotehtaat ovat mainio todiste osuustoiminnallista omistusta koskevan periaatteen rikkomisesta. Mielestäni äsken sanomani perusteella pitäisi olla varsin ilmeistä, että WTO:n sääntöjä rikotaan.
EU:n on käytettävä kaikkia jäljellä olevia taloudellisia ja poliittisia keinoja Kiinan pakottamiseksi noudattamaan reilun kilpailun sääntöjä maapallomme kestävän kehityksen ja niiden arvojen nimissä, jotka johdattavat meidät sääntelemään eurooppalaisia markkinoita, vaikka tiedämmekin, että tavaroiden valmistuskustannukset Euroopassa nousevat ja kilpailukykymme prosessissa heikkenee. Jos EU haluaa lisätä kansalaisten luottamusta yhdentymiseen, sen on oltava yhtenäinen ja siitä on tultava WTO:ssa Japanin, Kiinan ja Yhdysvaltojen veroinen vahva kumppani.
Komission, neuvoston ja myös Euroopan parlamentin olisi nähtävä tämä pikemminkin velvollisuutena kuin haasteena. Olen iloinen siitä, että komissio on huomannut, että vapauttamisen vaikutuksia on lievennettävä, mutta ei riitä, että yhdeksi vuodeksi asetetaan 7 prosentin kiintiö. Kehotan EU:ta muuttamaan merkittävästi ulkopolitiikkaansa suhteessa Kiinaan sen varmistamiseksi, että tämä politiikka on EU:n sisämarkkinoita koskevien pitkän aikavälin tavoitteiden mukaista. Toivon hartaasti, että onnistumme tässä tehtävässä. 

Nicola Zingaretti (PSE ).
   – Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, olemme tyytyväisiä siihen sävyyn, jolla olette käsitellyt tätä tärkeää kysymystä kauppasuhteista Kiinan kanssa – olette puolustanut Euroopan etuja, mutta tämä ei ole kuitenkaan tarkoittanut hyppyä menneisyyteen, mahdottomaan ja vaaralliseen kauppaprotektionismiin.
Meidän on kuitenkin kiinnitettävä huomiota tekstiiliteollisuuteen, jonka alalla piilee mielestäni ongelma, joka on myös poliittinen. Tapahtumat ovat niin merkittäviä, että Euroopan kansalaiset ovat syvästi huolestuneina kääntäneet katseensa meihin, jotta löytäisimme tehokkaan selviytymiskeinon, jonka ainoastaan yhtenäinen Eurooppa voi tarjota: minkäänlaista viivyttelyä ei hyväksytä, eikä edes vaikutelmaa siitä, että kyse on omasta tahdosta riippumattomasta voimattomuudesta. Näin ollen on välttämätöntä ryhtyä heti hyödyllisiin toimiin, kuten totesitte. Meidän on aloitettava neuvottelut Kiinan viranomaisten kanssa, ja lisäksi meidän on edistettävä käytännön toimiin ryhtymistä, esimerkkinä kuluttajien tietoisuutta lisäävät alkuperämerkinnät sekä tiukempi ja tarmokas väärennösten torjunta. Lisäksi on selvää, että yhtä lailla tarvitaan luovuutta, innovatiivista tekniikkaa ja joukkuehenkeä toimielinten, elinkeinoelämän ja työmarkkinaosapuolten sekä tutkimuspiirien kesken. Uskon, että myös Euroopan parlamentti on yhdessä teidän kanssanne samalla lailla valmis kantamaan oman kortensa kekoon mahdollisen läpimurron saavuttamiseksi. 
Georgios Papastamkos (PPE-DE ).
   – Arvoisa puhemies, Kiinan liittyminen WTO:hon ja sen yhdentyminen maailmantalouteen ovat olleet hyvin myönteinen kehityskulku. Kiina on jo nyt yksi maailman suurimmista kauppavalloista, ja sen kasvu heijastuu myönteisesti monien muiden maiden kehitykseen.
On kuitenkin viitteitä, jopa perusteltua näyttöä siitä, että Kiina ei noudata täysin WTO:n liittymissopimuksessa sille asetettuja velvoitteita. Kiina on pitänyt voimassa kotimaan kauppaa ja tavaroiden jakelua koskevia rajoituksia, joista mainittakoon esimerkkinä valtiontuet, syrjivät veroedut, hallinnolliset hankaluudet ja esteet, jotka vaikeuttavat ulkomaisten yritysten sijoittautumista ja niiden pääsyä Kiinan markkinoille palvelujen alalla. Lisäksi Kiina ei noudata täysin kansallisen kohtelun periaatetta. Vastaavasti myös henkisen, kaupallisen ja teollisen omaisuuden sekä ulkomaisten sijoitusten suojelua koskevien WTO:n sääntöjen soveltaminen on viivästynyt vakavasti.
Tästä seuraa se, että eurooppalaisten yritysten pääsy markkinoille on vaikeutunut ja eurooppalainen vienti Kiinan markkinoille on estynyt, vaikka Euroopan markkinat ovat yhä Kiinalle avoinna.
Jotta Euroopan unionin ja Kiinan väliset kauppasuhteet eivät horjuisi ja sen varmistamiseksi, että uusprotektionistinen henki ei pääse voitolle, komissiota kehotetaan ryhtymään muihin toimiin kahdenvälisen kaupan tasapainottamiseksi ja toisaalta sopimattomien käytäntöjen poistamiseksi.
Ensimmäinen ja paras ratkaisu on lisätä Kiinan markkinoiden avoimuutta eurooppalaiselle teollisuus- ja maataloustuotteiden ja palvelujen viennille ja samalla hillitä tiettyjen kiinalaisten vientituotteiden, eli tänään tekstiilien ja huomenna autojen ja muiden tuotteiden, aggressiivista vientiä. Suojalausekkeiden soveltaminen, joka on kirjattu Kiinan liittymissopimukseen, on viimeinen käypä keino eli käyvistä keinoista äärimmäinen. 
Adam Gierek (PSE ).
    –  Arvoisa komission jäsen, nähdäkseni kolme asiaa edellyttää komissiolta asianmukaista ja nopeaa reagointia. Tekstiili-, vaatetus- ja jalkinemarkkinat ovat meille erinomainen esimerkki siitä, kuinka kiinalainen tuonti voi tuhota markkinat ja vaikuttaa tyrmäävästi myös muilla aloilla. Ensimmäinen kysymys kuuluu, miksi komissiolta kestää näin kauan ryhtyä toimiin. Lisäksi komission tekemät väärät päätökset ovat paitsi vahingollisia myös valitettavan usein peruuttamattomia. Toinen kysymys koskee EU:n markkinoiden vapauttamista, jonka seurauksia on tuetun tuonnin, kuten tuetun kivihiilen, yhtäkkinen vyöry EU:hun. Tämä on johtanut hintakilpailuun, joka on aiheuttanut paljon huolta ja loppujen lopuksi johtanut kivihiilimarkkinoiden romahtamiseen. Tämä on pahentanut entisestään kaivostoiminnan tilannetta, vaikka kaivosalalla pyritään täyttämään EU:n energiatarpeet. Kolmas ja viimeinen seikka liittyy etuuskohtelukauppaa koskeviin sopimuksiin, jotka tehtiin, kun EU:ssa oli ainoastaan 15 jäsenvaltiota.
On aika tarkistaa tullisopimusta ja etuuskiintiöitä siten, että huomioon otetaan laajentuneen EU:n edut, koska tällä hetkellä kaupan siirtymisvaikutus ei aina synnytä vastaavaa luomisvaikutusta muualla. Mainittakoon esimerkkinä se, että Yhdysvalloista tuodut maataloustuotteet ja elintarvikkeet pitävät edelleen kymmenen uuden jäsenvaltion tuotteet poissa EU:n markkinoilta. 
Ivo Belet (PPE-DE ).
   – Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, myös Belgiassa on tammikuun 1. päivän jälkeen menetetty noin 500 työpaikkaa kiinalaisen tekstiilituonnin ennennäkemättömän kasvun seurauksena. Tämän tahdin jatkuessa otaksutaan, että vuoden loppuun mennessä katoaa noin 2 000 työpaikkaa, ja jos mitään ei tehdä, kehitys jatkuu seuraavina vuosina. Arvoisa komission jäsen, haluaisin esittää kaksi lukua, jotka sain käsiini tänä aamuna. Nämä luvut kuvaavat sitä, kuinka kiinalainen tuonti Belgiaan on lisääntynyt kuluneella vuosineljänneksellä tammikuusta huhtikuuhun.
Kiinalaisten neulepuseroiden tuonti on kasvanut 747 prosenttia ja miesten housujen tuonti 2 000 prosenttia, mikä tarkoittaa kaksikymmenkertaista kasvua. Eurooppalaiset ja belgialaiset tekstiili- ja vaatetusyritykset ovat kuitenkin suurimmaksi osaksi mukautuneet uuteen kilpailuun. Nämä yritykset ovat erikoistuneet muutamaan – kuka tietää moneenko – tuotteeseen, ja yrittävät siten torjua uuden uhan ja iskeä ensin. Arvoisa komission jäsen, valitettavasti on äärettömän vaikeaa löytää keinoja, joilla voidaan voittaa vastustaja, joka turvautuu sopimattomaan polkumyyntiin, kuten tänä aamuna on useita kertoja mainittu, ja etenkin laittomaan tuotteiden väärentämiseen.
Yhä useampi eurooppalainen tekstiiliyritys joutuu kamppailemaan kiinalaisten kilpailijoidensa valmistamia röyhkeitä ja laittomia väärennöksiä vastaan. Minua ilahdutti kuulla tänä aamuna, että olette päättäväisesti käynyt tämän ongelman kimppuun. Kysymys kuuluu, kuinka nopeasti haluatte toimia, koska kuluneiden kuukausien luvut osoittavat tilanteen olevan kriittinen. Sanoitte tänä aamuna alustuspuheenvuorossanne, että haluaisitte analysoida tietoja tarkemmin. Mitä tarkasti ottaen tarkoitatte tällä? Toivon, ettei tämä tarkoita lisää viivästyksiä.
Tämän keskustelun tarkoituksena ei ole rohkaista teitä, arvoisa komission jäsen Mandelson, ryhtymään Kiinan vastaisiin protektionistisiin toimiin edellyttäen tietysti, että tällainen on tässä vaiheessa mahdollista. Tämä on vetoomus, jonka tarkoituksena on tehdä selväksi kiinalaisille ystävillemme, että polkumyynti ja väärentäminen eivät tule kyseeseen Euroopassa ja että ne ovat kaikkea muuta kuin hyvän kauppatavan mukaisia käytäntöjä. Teidän, komission, tehtävänä on huolehtia siitä, että näin tapahtuu. Arvoisa komission jäsen Mandelson, Euroopan tekstiili- ja vaatetusyritysten työnantajat ja työntekijät luottavat teihin. Toivon, ettette enää lisää heidän pettymyksiään. 
Harald Ettl (PSE ).
   – Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, Euroopalla on edelleen syytä kantaa huolta tekstiiliteollisuudestaan. Kansainvälisen tekstiili-, vaatetus- ja nahkatyöntekijöiden liiton varapuheenjohtajana tunnen liiankin hyvin nykytilanteen ja uhattuina olevien työpaikkojen katoamisen mahdolliset sosiaaliset seuraukset. Jäsenvaltiot ovat tosiaankin varsin eri tavoin valmistautuneita kohtaamaan uuden tilanteen.
On itsestään selvää, että globaalissa taloudessa tavaraa liikkuu maiden välillä yhä enemmän, ja tämä koskee tietenkin myös Kiinaa. Minäkin ymmärrän tämän, mutta kaupan vapauttamisen nykyinen vauhti yhdistyneenä ennennäkemätöntä tahtia kiihtyvään vientiin asettaa varmasti kaiken vaakalaudalle. Yksistään Euroopassa yli miljoona työpaikkaa on vakavasti uhattuna, ja maailmanlaajuisesti tarkasteltuna – ja tämän totean varapuheenjohtajan ominaisuudessa – yli 30 miljoonaa tekstiilityöntekijää on ajettu ahtaalle samalla, kun uhkana on heidän työpaikkojensa siirtyminen muualle. Tämä on maailmanmarkkinoiden nykytilanne tällä hetkellä.
Kyse on siitä, haluaako 25 jäsenvaltiosta koostuvan EU:n enemmistö solidaarisuussyistä asettua tukemaan suojalausekkeita ja onko nyt, kun tekstiiliteollisuus on esittänyt hätähuutonsa, mahdollista nopeuttaa prosessia. Syyskuu voi olla liian myöhäinen ajankohta. Tänään on tekstiiliteollisuuden vuoro ja huomenna jonkin muun alan vuoro. Tämä on vetoomus, jonka teille esitän. 
Nikolaos Vakalis (PPE-DE ).
   – Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, meidän on määriteltävä tekstiiliteollisuuden suojelemiseksi markkinoiden ja kaupan toimintakyvyn mahdollistavia toimenpiteitä ja toimia, joilla kuluttajia suojellaan.
Meidän on turvattava nämä toimet noudattamalla kansainvälistä lainsäädäntöä ja kansainvälisen kaupan sääntöjä ja varsinkin Kiinan WTO:hon liittymistä koskevaa pöytäkirjaa. Siitä huolimatta, että noudatamme näitä asiakirjoja, voimme ja meidän myös täytyy ottaa käyttöön tekstiilejä koskevat suojalausekkeet. Mielestäni tekstiilialan strategiamme on perustuttava kilpailukyyn, laatuun ja kuluttajansuojaan.
Mielestäni meidän on kuluttajien suojelemiseksi ryhdyttävä toimiin, joilla kuluttajille tiedotetaan tuotteiden ominaisuuksista asianmukaisten merkintöjen avulla, esimerkkeinä mainittakoon alkuperää, laatua ja ekologisuutta kuvaavat merkinnät ja ennen kaikkea merkinnät, jotka osoittavat tuotteen vaikutukset kuluttajien terveyteen.
Kilpailukyvyn ja laadun osalta ehdotan, että tutkimusta lisätään ja tutkimuksessa keskitytään seuraaviin seikkoihin:
a) korkealaatuiset ja innovatiiviset tuotteet,
b) tutkimus- ja kehityskeskusten perustaminen,
c) tutkimus tuotteiden vaikutuksista ympäristöön ja kuluttajien terveyteen.
Lopuksi haluan esittää seuraavat huomiot komission tekstiilejä käsittelevästä tiedonannosta, jossa asetetaan strategiseksi tavoitteeksi tuotantoketjun säilyminen Euro–Välimeri-alueen maissa, jotta resurssit eivät lopulta katoa näiden maiden kautta:
- ensinnäkin tälle alueelle sijoittautuneita pieniä ja keskisuuria yrityksiä on autettava kehittymään joustavammiksi ja vastaamaan paremmin kuluttajien tarpeisiin ja
- toiseksi komission on nimenomaisesti ryhdyttävä edistämään kauppaa Euro–Välimeri-alueella siten, että nykyisten kahdenvälisten kansalliset rajat ylittävien sopimusten asemesta siirrytään mahdollisimman ripeästi tullimaksuihin. 
Panagiotis Beglitis (PSE ).
   – Arvoisa puhemies, kiitän komission jäsentä Mandelsonia hänen meille antamistaan tiedoista ja siitä erityisestä herkkyydestä, jota hän on viime aikoina osoittanut tekstiileihin liittyvän suuren ja vakavan ongelman osalta.
Jäsenvaltioiden komissiolle toimittamista kulunutta kautta kuvaavista tilastotiedoista ilmenee tilanteen vakavuus. Tilanne on vakava jäsenvaltioissa ja erityisesti Kreikassa, kuten komission jäsen Mandelson voi nähdä tutustuessaan Kreikan viranomaisten toimittamiin tilastoihin tekstiilialan yritysten lopettamisista ja työpaikkojen katoamisesta.
Pidän Euroopan komission päätöstä suuntaviivoja koskevan tiedonannon antamisesta hyvänä päätöksenä. Mielestäni tämä päätös on oikeansuuntainen. On hyvä asia, että komissio on asettanut kullekin kiinalaisten tekstiilituotteiden luokalle hätätason.
Haluan kuitenkin lisätä, että komission jäsenen Mandelsonin olisi arvioitava uudelleen sitä, kuinka kauan komission teettämän tutkimuksen ja Kiinan viranomaisten kanssa käytäviä epävirallisia neuvotteluja koskevan menettelyn on määrä kestää. Näitä aikoja ja menettelyjä on nopeutettava. Toisaalta haluan korostaa sitä, että nämä suuntaviivat olisi pitänyt laatia aiemmin. Komissio oli luvannut julkistaa ne viime syksynä, mutta valitettavasti ne ovat melko lailla myöhässä. 
Paul Rübig (PPE-DE ).
   – Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, tällä hetkellä tuomme erittäin paljon tuotteita Kiinasta edullisin ehdoin, toisin sanoen halvalla. Tämä kasvattaa tietenkin Euroopan ostovoimaa. Euroopassahan ostovoima on jo maailman suurin, ja halpatuonti kasvattaa sitä entisestään.
Kääntöpuolena on se, että Kiinassa palkkataso on hyvin matala, ja siten kiinalasilla on hyvin alhainen ostovoima, jolloin Kiinan alhainen palkkataso saattaa meidät epäedulliseen asemaan ja vähentää todennäköisyyttä saada myydyksi tavaraa Kiinaan. Näin ollen on tärkeää keskustella etenkin pienten ja keskisuurten yritysten markkinoillepääsystä. Tämän markkinoillepääsyn olisi oltava tasapainossa ja perustuttava vastavuoroisuuteen, jolloin kumpikin osapuoli voi ottaa oppia toisesta. Tässä mielessä parhaillaan käynnissä olevilla neuvotteluilla on erityisen suuri merkitys. Lisäksi on tärkeää, että me Euroopassa pohdimme sitä, mitä tapahtuu, jos valuuttojen arvo määräytyisikin markkinamekanismin mukaan. Tällä hetkellä kansainvälisille rahoitusmarkkinoille on ominaista suuri liikkuvuus ja voimakkaat heilahtelut, ja voidaan olettaa, että pariteetti suhteessa Kiinaan joustaa tilapäisesti, millä on väistämättä vaikutuksia markkinoihimme.
Tukiaisten, verotuksen ja polkumyynnin osalta meidän olisi pohdittava sitä, kuinka voimme yhdessä Kiinan kanssa löytää ratkaisuja, ja meidän olisi erityisesti aloitettava kaupankäynnin helpottaminen (trade facilitation) lisätäksemme jatkossa avoimuutta tällä alalla ja mahdollistaaksemme tulliviranomaisten yhteistyön ja luodaksemme sellaisen vastavuoroisen suhteen, jollainen on tavallisesti ominainen yhdenvertaisille kauppakumppaneille.
Kummankin osapuolen olisi ymmärrettävä toisen ongelmat ja yritettävä neuvotella kompromissi. Toivotan nyt komission jäsenelle Mandelsonille suurta menestystä luottaen siihen, että Euroopan parlamentti pysyy näissä neuvotteluissa valppaana hänen rinnallaan. 
Peter Mandelson,
   .  Arvoisa puhemies, tämä on ollut varsin hyödyllinen, melko tasapainoinen ja tasapuolinen keskustelu, mutta ymmärrän hyvin tähän tekstiilikysymykseen liittyvän valtavan huolestumisen ja koskettavuuden.
Todettakoon heti, että jos minun olisi otettava esiin kaikista alustuspuheenvuoron jälkeen esitetyistä puheista se, josta pidin eniten ja joka vastasi parhaiten omia näkemyksiäni ja omaa näkökulmaani, valitsisin jäsen Calabuig Rullin puheenvuoron, jossa hän painotti sitä, että meidän on nähtävä Kiina potentiaalisen uhkan lisäksi myös tilaisuutena. Eurooppaan saapuvat kontit, jotka ovat täynnä tekstiilejä ja muuta tavaraa ja tuotteita, on kuljetettava takaisin Kiinaan täynnä tavaroita ja tuotteita. Näin sanoessaan jäsen Calabuig Rull osui naulan kantaan. Puhuessani tavaroista ja tuotteista tarkoitan eurooppalaisille palveluille avautuvia valtavia mahdollisuuksia ja laajenevia markkinoita. Olen samaa mieltä siitä, että meidän on autettava Euroopan tekstiiliteollisuutta uudistamaan rakenteitaan ja sopeutumaan, ja tällaista tukea annamme. Olen samaa mieltä siitä, että jos Kiina haluaa, että kansainvälinen yhteisö hyväksyy sen kasvun, sen on vastavuoroisesti avattava omat markkinansa toisten maiden tuotteille ja noudatettava kansainvälisiä sopimuksia.
Olen kuitenkin samaa mieltä siitä, että jos meidän on Kiinan viennin äkkinäisen ja hyvin rajun kasvun takia ryhdyttävä siirtymäkauden toimiin muutosten sujuvoittamiseksi, meillä on siihen mahdollisuus. Nämä toimet voivat olla sisällöllisesti ja kestoltaan rajallisia. Kenenkään meistä ei pidä liioitella niiden keinojen käytössä, joilla voimme tätä asiaa hoitaa, eikä varsinkaan niiden, jotka ovat näiden muutosten osalta suoraan asianosaisia. Voimme joka tapauksessa ainakin hillitä Kiinan viennin kasvua väliaikaisesti. Emme voi WTO:n sääntöjen puitteissa tehdä enempää. En kuitenkaan kavahda toimiin ryhtymistä, kuten eivät kollegani komissiossakaan, kun tosiasiat sen oikeuttavat.
Tällaisessa keskustelussa on helppo puhua yleistämällä. Emme voi kuitenkaan toimia yleistysten perusteella. Meidän on toimittava kunkin tapauksen mukaan ja tosiasioiden perusteella. Miksi? Koska meidän on toimittava oikeudellisesti hyväksyttävällä tavalla. Pahinta, mitä komissio voi tehdä, on toiminen tavalla, jota ei voida myöhemmin perustella, jolloin joudumme vastaamaan toimista WTO:ssa ja peruuttamaan toteuttamamme toimet. Tämä olisi valtava pettymys ja takaisku niille, joita tämä asia välittömimmin koskee, ja meidän onkin oltava varovaisia. Näin ollen meidän on pantava säännöt täytäntöön, mutta emme saa keksiä sääntöjä. Tämä meidän on pidettävä koko ajan mielessä.
Lisäksi tilanteen kehitys vaihtelee, kun tarkastellaan yhtäältä, mikä vaikutus tuonnin tasolla on tiettyihin tuotteisiin ja tekstiililuokkiin, ja toisaalta, mikä on vaikutus tekstiiliteollisuuden tuotantomääriin ja työllisyyteen Euroopan eri osissa. Tuonnin määrä on alentunut joidenkin tuotteiden osalta myös Euroopassa, eikä pelkästään Yhdysvalloissa. Joissakin tapauksissa kiinalainen tuonti ja sen kasvu ovat vähentäneet kolmansista maista tulevaa tuontia. Näin ollen tilanne on vaihteleva.
Kun kyse on näiden kauppavirtojen vaikutuksesta eurooppalaiseen tuotantoon ja työllisyyteen, on totta, että joissakin tapauksissa vaikutus näyttää olevan raju niiden tosiasioiden valossa, joita olen yksiköideni kanssa arvioinut juuri eilen. Tämä koskee esimerkiksi Kreikkaa, Portugalia ja Italiaa. Kehitys on varsin huolestuttava joiltakin osin. Minun on otettava tämä huomioon ja perustettava tulevat toimeni näihin tosiasioihin.
Eräät jäsenvaltiomme eivät ole vielä toimittaneet minulle asiaa koskevia tietoja ja tilastoja. On maita, jotka ovat eturivissä vaatineet minua turvautumaan hätätoimiin ja kiireelliseen menettelyyn, vaikka ne eivät ole toimittaneet minulle tietoja, joiden perusteella voisin ryhtyä tällaisiin kiireellisiin toimiin. Olen kuitenkin varma siitä, että ne ovat näköpiirissä.
Jäsenet Caspary, Mann ja Martinez esittivät mielenkiintoisia kysymyksiä ja ajatuksia, ja aion aikanaan vastata heille kirjallisesti.
Lopuksi tuon esiin tyytyväisyyteni siihen, että eilen Kiinan pääministeri Wen Jiabao antoi lausunnon, jonka perusteella hän näyttää päättäneen kehottaa asianomaisia Kiinan hallituksen ministeriöitä laatimaan tehokkaita toimia Kiinan viennin kasvun hillitsemiseksi. Meidän on kuitenkin katsottava todellisuutta näiden toimien taustalla näistä toimista sovittaessa, ja arvioitava näiden toimien tulevia vaikutuksia. Näiden seikkojen perusteella komissio harkitsee, mihin toimiin se aikoo tällöin ryhtyä. 
Puhemies. 
    Keskustelu on päättynyt.
Marine Le Pen (NI ),
   – Kiinan talouden dynaamisuus ja siitä Euroopan talouteen johtuvat vaikutukset ovat tuoneet julki eurooppalaisten toimielinten voimattomuuden haavoittuvien teollisuudenalojen, kuten tekstiilialan, puolustamisessa.
Monikuitusopimukseen sisältyvien määrällisten rajoitusten poistamisesta sovittiin periaatteellisesti vuonna 1986, kun Uruguayn kierrokseen liittyvät monenväliset kauppaneuvottelut aloitettiin. Tuolloin Kiina ei ollut merkittävä tekstiilien valmistaja, eikä se ollut GATTin jäsen. Monet ranskalaiset tekstiilialan yritykset olivat jo tuolloin siirtäneet toimintojaan Pohjois-Afrikkaan tai Egyptiin. Kun lisäksi vuonna 1994 Uruguayn kierroksen päätteeksi allekirjoitettiin sopimus määrällisten rajoitusten poistamisen aikataulusta ja menetelmästä, Kiina ei ollut vielä uuden Maailman kauppajärjestön jäsen. Siitä tuli järjestön jäsen vasta vuonna 2002.
Kiinan arvosteleminen ei saa näin ollen hämärtää komission jäsenten ja EU:n hallitusten vastuuta niistä valtavista vaikeuksista, joissa tekstiiliteollisuus kamppailee ja jotka valitettavasti leviävät muille aloille.
Skandaalina voidaan pitää myös sitä, että maailmankaupan nimissä on tehty sopimus maapallomme suurimman totalitaristisen maan kanssa, vaikka tämä maa rikkoo kaikkia niitä inhimillisiä, sosiaalisia ja taloudellisia periaatteita, joiden varaan Eurooppaa on tarkoitus rakentaa. 
Jules Maaten (ALDE ),
   – Epäilevä suhtautumiseni Kiinan ottamiseen Maailman kauppajärjestön jäseneksi on osoittautunut aiheelliseksi sen vuoksi, että Kiina ei noudata sääntöjä. Kiina ei noudata sääntöjä tekstiilialalla, mutta ei myöskään teollis- ja tekijänoikeuksien alalla. Hyväksyessämme Kiinan jäseneksi myös Taiwanista tuli WTO:n jäsen, mutta vaikka tällä on suuri merkitys, se ei poista sitä, että olemme velvollisia muistuttamaan Kiinaa sääntöjen noudattamisesta.
Lisäksi herää seuraava kysymys: vaikka Kiina noudattaisikin sääntöjä, pystyykö EU:n tekstiiliteollisuuden kaltainen ala kilpailemaan matalapalkkamaita vastaan. Euroopan on erikoistuttava ja keskityttävä korkealaatuisten tuotteiden valmistukseen ja panostettava korkealaatuisen työvoiman käyttöön. Vain tällä tavalla voimme menestyä kilpailussa maailmanmarkkinoilla. 
Puhemies.
   Esityslistalla on seuraavana Herrero-Tejedorin laatima kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietintö (A6-0111/2005) Euroopan unionin tiedotus- ja viestintästrategian toteuttamisesta (2004/2238(INI)). 
Luis Francisco Herrero-Tejedor (PPE-DE ),
    Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, tällä mietinnöllä, josta pian äänestämme, saavutetaan tai pyritään saavuttamaan kaksi perustavoitetta. Ensimmäisenä tavoitteena on arvioida unionin toimielinten tiedotus- ja viestintästrategian toteuttamista, toisin sanoen katsoa taaksepäin ja arvioida, missä on parantamisen varaa. Toisena tavoitteena on ehdottaa tiettyjä toimivia ideoita, joilla tiedotus- ja viestintäpolitiikkaa voidaan kehittää, toisin sanoen katsoa tulevaisuuteen ja arvioida, miten voimme parantaa kyseistä politiikkaa.
Kiitän kaikkia poliittisia ryhmiä ja erityisesti varjoesittelijöitä María Badíaa, Giulietto Chiesaa, Helga Trüpeliä ja Manuel Portasia ponnisteluista mietinnön parantamiseksi, missä he ovat kiistatta onnistuneetkin, ja laajan yhteisymmärryksen aikaansaamiseksi. Tämän yhteisymmärryksen ansiosta voimme äänestää tekstistä, jonka perustan muodostavat viisi keskeistä seikkaa, joista olemme yhtä mieltä.
Olemme pohjimmiltamme yhtä mieltä siitä, että meidän on varmistettava, että tieto tavoittaa jokaisen kansalaisen ja että kansalaiset saavat tietoa kaikkein nykyaikaisimpien välineiden eli television, radion, Internetin ja uuden viestintäteknologian välityksellä. Ei siis riitä, että valmistelemme tiedotustoimia, joiden kohderyhmänä on pieni joukko kansalaisia, jotka ovat jo tietoisia eurooppalaisuudestaan ja tietävät, mitä kysymyksiä heidän on esitettävä. Meidän on varmistettava, että jokainen kansalainen tulee tietoiseksi Euroopasta ja siitä, mitä tarkoittaa olla eurooppalainen, ja että jokainen kansalainen tuntee ennemmin tai myöhemmin tarvetta kysyä, mitä Euroopan unioni voi tehdä hänen hyväkseen.
Olemme pohjimmiltamme yhtä mieltä myös siitä, että tämän tavoitteen saavuttamiseksi meidän on varmistettava, että unionin toimielinten viestit tavoittavat oikean yleisön. Meidän on varmistettava, että nämä viestit herättävät kansalaisten ja nimenomaan kaikkien kansalaisten kiinnostuksen sen mukaan, mihin kukin tuntee mielenkiintoa. Ei ole nimittäin järkevää käyttää paljon rahaa sellaisen yleisluonteisen tiedon tarjoamiseen, josta ei ole viime kädessä juuri mitään hyötyä kenellekään.
Jokaisen kotitalouden on saatava viesti, jonka se kokee itselleen merkitykselliseksi. Tämä edellyttää tiedotuksen hajauttamista ja tiedon kanavoimista paikallisten ja alueellisten tiedotusvälineiden kautta asiantuntevien ja todellisten ammattilaisten avustuksella, sillä nämä pystyvät antamaan tiedotusvälineille juuri sellaista apua, jota ne todella tarvitsevat.
Samoin olemme pohjimmiltamme samaa mieltä siitä, että kansalaisten oikeutettuna toiveena on osallistua aktiivisesti Euroopan unionin kehittämiseen, ja se on mahdollista ainoastaan, jos onnistumme koskettamaan ihmisten tunteita. Euroopan unioni ei ole tavanomainen puhtaasti taloudellisiin päämääriin tähtäävä kansainvälinen järjestö vaan yhteisö, jolla on arvoja. Nämä arvot ovat Euroopan unionin sielu, josta meidän on tehtävä näkyvä ja houkutteleva.
Edelleen olemme pohjimmiltamme yhtä mieltä siitä, että voimme tehdä vain vähän täältä Euroopan parlamentista käsin ilman jäsenvaltioiden ja kansallisten parlamenttien yhteistyötä.
Olemme lopuksi pohjimmiltamme samaa mieltä myös siitä, että olisi virhe jättää varmistamatta, että toimielintenvälinen yhteistyö toimii asianmukaisesti.
Viimeksi mainitun seikan eli unionin toimielintenvälisen yhteistyön tuloksena on tähän mennessä ollut Euroopan komission kanssa mietinnön laadinnan aikana käyty erittäin sujuva vuoropuhelu, jota luonnehtisin poikkeuksellisen sujuvaksi ja jonka me kaikki haluamme jatkuvan. Pelkkä halu ja toive vuoropuhelun jatkumisesta ei kuitenkaan riitä, koska merkitystä on vain sillä, mitä todellisuudessa tapahtuu.
Tosiasia on, että Euroopan parlamentti on pyrkinyt tällä mietinnöllä sovittamaan kantaansa mahdollisimman pitkälti komission näkemyksiin. Komissiolla onkin nyt kaksi vaihtoehtoa: joko sisällyttää parlamentin huomautukset ja ehdotukset piakkoin annettavaan uuteen tiedonantoonsa tai tulla toimeen ilman niitä. Jos valitsette ensimmäisen vaihtoehdon, pääsemme asiassa eteenpäin. Jos taas valitsette toisen vaihtoehdon, otamme valtavan askeleen taaksepäin. Arvoisa komission jäsen Wallström, pallo on siis nyt teillä. Olen varma, että haluatte toimia oikein ja että olette halukas käymään vuoropuhelua ja pääsemään asiasta yhteisymmärrykseen parlamentin kanssa. Olen näin ollen myös täysin vakuuttunut siitä, että pystytte hyödyntämään tätä tilaisuutta tehdä yhteistyötä parlamentin kanssa Eurooppa-asioista tiedottamiseen liittyvässä erittäin mielenkiintoisessa tehtävässä. Aamen. 
Margot Wallström,
   . Olen erittäin iloinen saadessani käsitellä tänään täällä Euroopan parlamentissa hyvin tärkeää aihetta, joka koskee Eurooppa-asioista tiedottamista kansalaisillemme. Jäsen Herrero-Tejedor on tehnyt erinomaista työtä laatiessaan mietinnön, jossa esitetään oikeat kysymykset ja ehdotetaan niihin merkittäviä vastauksia.
Pidän myönteisenä esittelijän ehdotusta, jonka mukaan Euroopan parlamentin täysistunnossa pitäisi järjestää ainakin kerran vuodessa viestintää koskeva keskustelu. Unionin kansalaisten Euroopan yhdentymishankkeelle antama tuki on viestintää koskevien toimiemme varassa. Me kaikki olemme tienneet jo vuosia, että huolimatta yhteisistä viestintätoimistamme Euroopan kansalaiset sanovat edelleen, etteivät he tiedä tarpeeksi tai etteivät he ole kiinnostuneita Euroopan unionista eivätkä ymmärrä sen roolia eivätkä siitä heille koituvaa hyötyä. Perustuslakimme ratifioinnista jäsenvaltioissa parhaillaan käytävä julkinen keskustelu on riittävän selkeä osoitus tästä. Alle puolet unionin kansalaisista äänesti viime vuonna järjestetyissä Euroopan parlamentin vaaleissa. Välinpitämättömyys ja tietämättömyys ovat Euroopan unionin demokraattisen perustan vihollisia.
Kuten tuorein Eurobarometri-tutkimus paljastaa, tiedon määrän ja perustuslakisopimuksen kannatuksen välillä on selvä yhteys. Perustuslakia ilmoitti kannattavansa 75 prosenttia kansalaisista, jotka tuntevat perustuslain hyvin, kun taas kansalaisista, jotka eivät ole koskaan kuulleetkaan siitä, perustuslakia kannatti vain 22 prosenttia. Tämän perusteella on selvää, että hankkeistamme tiedottaminen on ratkaisevaa Euroopan unionin tulevaisuuden kannalta.
Eurooppa-asioista tiedottaminen on valtavan monitahoinen tehtävä, koska EU:n rakenne on itsessään monimutkainen, koska Euroopan yhdentymishanke kehittyy jatkuvasti ja koska käsitykset yhdentymishankkeesta vaihtelevat ja määräytyvät pitkälti kansallisen historian ja kansallisten olosuhteiden perusteella. Meidän ei pitäisi lisäksi koskaan unohtaa, että viestinnän laatu on suoraan yhteydessä niihin toimiin, joita sillä halutaan välittää. Euroopan unionin on enemmän kuin koskaan aiemmin selitettävä tavoitteitaan ja toimiaan selkeästi ja kattavasti.
Tästä syystä Barroson komissio on ottanut viestinnän yhdeksi strategiseksi painopistealueekseen. Kansalaisläheisyys on nykyisen komission ensisijainen tavoite. Haluan kuitenkin huomauttaa lisäksi, ettei kansalaisläheisyyden periaatteen noudattaminen ole pelkästään komission vastuulla. Siitä ovat itse asiassa erittäin suuressa vastuussa kaikki toimijat, toisin sanoen parlamentti, neuvosto ja ennen kaikkea jäsenvaltiot.
Komissio aikookin laatia viestintää käsittelevän valkoisen kirjan, jossa määritetään vaihtoehdot ja mahdolliset ratkaisut esitettyihin haasteisiin. Valkoisella kirjalla aloitetaan pitkän aikavälin prosessi, jossa viestintäkulttuurissa tehdään rakenteellisia uudistuksia ja muutoksia ja johon kaikki asianomaiset toimijat komission sisä- ja ulkopuolella osallistuvat.
Uudessa lähestymistavassa noudatetaan kolmea strategista periaatetta, jotka on myös otettu huomioon tänään parlamentin keskusteltavana olevassa Herrero-Tejedorin mietintöluonnoksessa. Ensimmäinen periaate koskee kansalaisten kuuntelemista sekä heidän kiinnostuksen- ja huolenaiheidensa huomioon ottamista. Toiseksi meidän on määrä selittää toimiamme ja niiden vaikutusta kansalaisten jokapäiväiseen elämään. Kolmanneksi on tarkoitus luoda yhteyksiä kansalaisiin tiedottamalla laajemmin ja mahdollisimman tarkasti aiheista, joista kansalaiset ovat todella kiinnostuneita.
Olemme määrittäneet tässä yhteydessä viisi tärkeintä toiminta-aluetta, joista ensimmäinen koskee poliittista sitoutumista ja sitouttamista. Komission jäsenet osallistuvat keskeisinä toimijoina kaikkia salkkuja koskevaan tiedottamiseen. He myös osallistuvat viestintätoimien suunnittelun ja yhteensovittamisen parantamiseen, jota tehdään kaikilla tasoilla. Komission tarkoituksena on nivoa viestintä tiiviimmin työskentelykulttuuriimme ja politiikkamme muotoilemiseen.
Toisena toiminta-alueena on viestintätoimiemme ammattimaistaminen. Tähän sisältyy tehokkaiden ja palveluhenkisten tiedotuspalvelujen tarjoaminen, viestintää koskevan tutkimuksen parantaminen mielipidetutkimusten ja selvitysten avulla sekä viestintätoimiemme vaikutuksen arvioiminen. Meidän on käytettävä välineitämme aiempaa tehokkaammin ja tarjottava aiempaa enemmän ja laadukkaampaa koulutusta.
Kolmas toiminta-alue koskee yhteyksien luomista kansalaisiin ja heille vastaamista. Tähän liittyy viestien mukauttaminen ja sovittaminen kansallisiin ja paikallisiin kiinnostuksen- ja huolenaiheisiin yhden ainoan yhdenmukaisen lähestymistavan omaksumisen sijasta sekä viestien vieminen mahdollisimman lähelle kansalaisia. Kuten esittelijä Herrero-Tejedor on ehdottanut, tämä tarkoittaa nykyaikaisten viestintävälineiden käyttämistä ja etusijan antamista niille viestintävälineille, joilla tavoitetaan todennäköisemmin eniten kansalaisia, kuten televisiolle, radiolle ja Internetille. Kansalaisläheisyyden periaate tarkoittaa myös kansalaisille ymmärrettävällä kielellä tapahtuvaa viestintää ja viestintätoimien hajautetumpaa toteuttamista sekä jäsenvaltioissa olevien edustustojemme, yhteyshenkilöidemme ja verkostojemme hyödyntämistä läheisessä yhteistyössä Euroopan parlamentin ja jäsenvaltioiden kanssa.
Neljänneksi keskitymme mukauttamaan viestinnässä käytettävät keinot sille asetettuihin tavoitteisiin. Voimme uskoakseni olla kaikki yhtä mieltä siitä, että viestintään tarvitaan paljon varoja ja henkilöstöä. Meidän on näin ollen osoitettava viestintään rahoitusta ja henkilöstöresursseja, jotka vastaavat sille asettamiamme tavoitteita. Viestintää on pidettävä kaikkiin toimintoihin kiinteästi kuuluvana menoeränä. Kaikki tämä perustuu toimielimissä toteutettujen viestintätoimien laadulliseen ja määrälliseen arviointiin.
Viimeisenä mutta ei vähäisimpänä on viides toiminta-alue, joka koskee yhteistyötä. Meidän on tehtävä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja muiden toimijoiden kanssa. Tämä edellyttää edistyksellistä lähestymistapaa, jonka ansiosta on mahdollista muotoilla kattava Euroopan unionin viestintää koskeva toimintatapa, joka perustuu toimielintenväliseen todelliseen yhteensovittamiseen ja yhteistyöhön. Emme voi kuitenkaan unohtaa myöskään muita keskeisiä toimijoita, kuten kansallisia ja alueellisia hallintoja ja parlamentteja sekä kansalaisyhteiskuntaa ja tiedotusvälineitä, missä yhteydessä meidän on keskityttävä erityisesti jäsenvaltioiden alueellisiin ja paikallisiin tiedotusvälineisiin.
Seuraavan vaiheen muodostavat valkoinen kirja ja komission käynnistämän laajan kuulemisprosessin tulokset, jotka toivottavasti johtavat yhdenmukaisempaan ja tehokkaampaan eurooppalaisille tiedottamiseen, josta olemme yhdessä vastuussa. 
Othmar Karas,
   . –Arvoisa puhemies, arvoisa komission varapuheenjohtaja, hyvät kollegat, tieto lisää tietoisuutta, kun taas tiedon puute vähentää kannatusta. Osoituksena tästä ovat Eurostatin tilastot, päivittäiset kokemuksemme kansalaisista, jäsenvaltioissa tehdyt mielipidetutkimukset sekä tietysti myös palvelujen sisämarkkinoita koskevaan direktiiviin ja perustuslaista käytävään keskusteluun liittyvät tapahtumat.
Aikomuksenani ei ole tänään syyttää ketään, enkä myöskään halua esittää kenellekään mitään vaatimuksia. Unionin toimielinten tehtävänä on toteuttaa viimeinkin toimet, joita olemme vaatineet ja ehdottaneet mietinnöissä jo vuosia. Kyse ei ole niinkään toimielinten kuin niiden jäsenten, toisin sanoen jäsenvaltioiden, parlamentin jäsenten, virkamiesten ja komission jäsenten, tehtävästä, joka koskee siis meitä kaikkia.
Näin ollen haluaisin esittää toimielimille muutamia vaatimuksia sen lisäksi, mitä komission jäsen Wallström aivan oikein totesi.
Ensinnäkin vaadin, että jokaisessa komission ehdotuksessa on jo valmisteluvaiheessa määriteltävä selkeästi ja täsmällisesti, mitä lisäarvoa kyseinen eurooppalainen sääntely tuo kansalaisille.
Toiseksi komission on toimitettava neuvostolle jokaista eurooppalaista hanketta koskevan päätöksenteon yhteydessä siihen liittyvä viestintä- ja tiedotussuunnitelma.
Kolmanneksi unionin toimielimissä on toteutettava toimittajien Euroopan laajuista koulutusta ja jatkokoulutusta koskeva suunnitelma.
Neljänneksi haluan todeta, että neuvosto on mielestäni pääsyyllinen tähän suhdetoiminnan täydelliseen epäonnistumiseen. Eurooppa-valmistelukunnassa keskusteltiin kolmen vuoden ajan uuden perustuslain laadinnasta, mutta neuvosto ja unionin jäsenvaltiot nukkuivat koko sen ajan. Neuvosto ja jäsenvaltiot eivät kanna omaa vastuutaan eurooppalaisessa lainsäädäntöprosessissa, joten osoittakaamme me vastuuntuntoa erityisesti omissa jäsenvaltioissamme antamalla kansalaisille kattavaa ja ajanmukaista tietoa.
Viidenneksi vaadin, että käytämme jäljellä olevia varoja tiedotukseen ja viestintään. On sietämätöntä, ettei perustuslaista tiedottavassa asiakirjassa viitata sanallakaan eikä yhdessäkään kuvassa Euroopan parlamentin tai Eurooppa-valmistelukunnan jäseniin. Näin tapahtui Itävallassa. Vaadin, että vierailijaryhmien käyntejä, toimielinten näyttelytiloja ja käännöspalveluja hyödynnetään tehokkaammin, jotta voimme todellakin tehdä haluamiamme asioita. 
María Badía i Cutchet,
   . Arvoisa puhemies, haluan aloittaa korostamalla Euroopan unionin tiedotus- ja viestintästrategian toteuttamista käsittelevän parlamentin mietinnön tärkeyttä. Haluan myös kiittää komissiota sen myönteisestä asenteesta, koska tiedotus- ja viestintästrategiasta on nyt ensimmäistä kertaa keskusteltu parlamentin kanssa ennen sen esittelemistä. Parlamentti saa näin mahdollisuuden vaikuttaa strategian lopulliseen sisältöön eikä joudu pelkästään tyytymään oman kantansa esittämiseen.
Strategian tavoitteena pitäisi ennen kaikkea olla jatkuva ja riittävä tiedottaminen kansalaisille, minkä tarkoituksena on lisätä heidän tietämystään Euroopan unionin asioista sekä kiinnostustaan ja osallistumistaan EU:n toimintaan.
Perustuslakisopimuksen hyväksymisestä useissa jäsenvaltioissa parhaillaan käytävä keskustelu osoittaa, että kansalaisten tietämys unionin toiminnasta, politiikasta ja työstä on erittäin puutteellista. Strategian toteuttamisen tuloksena kansalaisten pitäisi ymmärtää, että Euroopan unioniin kuuluminen hyödyttää heidän jokapäiväistä elämäänsä.
Meidän on toimittava useilla rintamilla ja hyödynnettävä täysimääräisesti kansalaisten suosimia tiedotusvälineitä, kuten televisiota ja radiota, koska niiden avulla kansalaiset voidaan parhaiten tavoittaa kodeissaan. Tietoyhteiskunnan aikana on lisäksi erittäin tärkeää, että Euroopan unionin Internet-sivut julkaistaan unionin virallisilla kielillä ja myös kielillä, joilla on virallinen asema jäsenvaltioissa.
Euroopan kansalaisilla on oikeus saada kattavaa ja puolueetonta tietoa yhteisön asioista omalla kielellään. Näin kunnioitetaan ja suojellaan kulttuurista monimuotoisuutta sekä taataan, että kansalaiset ymmärtävät Euroopan yhdentymishanketta ja osallistuvat siihen.
Jos todella haluamme kansalaistemme tietävän yhteisön asioista, mielestäni on täysin paikallaan vaatia, että Euroopan unionia koskeva opetus sisällytetään jäsenvaltioiden opetussuunnitelmiin. Tämän tarkoituksena on edistää alusta lähtien eurooppalaisuuden tunnetta ja tietoisuutta Euroopan kansalaisuudesta.
Unionin viestintästrategia on toistaiseksi osoittautunut riittämättömäksi ja puutteelliseksi. Näin ollen on erittäin tärkeää, että komissio ottaa parlamentin mietinnössään esittämät suositukset huomioon tiedonannossa, jonka se antaa vielä tämän kuun aikana, jotta Euroopan unioni tuodaan lähemmäksi kansalaisiaan. 
Giulietto Chiesa,
   . Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, Euroopan kansalaisten saatavilla olevaa tietoa Euroopan unionista on äärimmäisen vähän, mikä ei johdu teknisistä vaan poliittisista syistä. Äänestämme tänään Euroopan unionin tiedotus- ja viestintästrategiaa käsittelevästä mietinnöstä, jossa pyritään parantamaan tekniikoita ja menetelmiä, joilla unioni tekee itseään tunnetuksi. Näiden menetelmien ja kansalaisten välillä kohoaa kuitenkin välinpitämättömyyden muuri, josta erinomaisena osoituksena oli kaikkien aikojen alhaisin äänestysprosentti vuoden 2004 Euroopan parlamentin vaaleissa: vain 45,7 prosenttia. Tämä ei johdu pelkästään riittämättömästä ja byrokraattisesta viestintästrategiasta vaan myös siitä, että Eurooppa on edelleen hyvin etäinen kansalaisilleen. Unionin kansalaiset eivät tiedä, miten EU on muodostettu, miten se sai alkunsa, mikä sen tarkoitus on, ketä se palvelee, keistä se koostuu, mihin se meitä johtaa ja onko se meille hyödyllinen vai merkityksetön.
Yksi asia on tehtävä selväksi. Euroopan unioni on rakennushanke, ja niinpä on selvää, etteivät sen pääpiirteet ole edelleenkään nähtävissä. EU on lisäksi tällä hetkellä edelleen huomattavasti enemmän voimakkaan taloudellisen, kaupallisen ja teollisen vallan unioni kuin kansojen ja kansalaisten unioni. Unionin toimielinrakenne kärsii tästä tilanteesta suuresti, eikä Euroopan unionin henki edistä millään tavalla kansalaisten laajaa osallistumista unionin toimintaan. Tämän eristäytymisen seurauksena on myös syntynyt byrokraattinen ahdasmielisyys, joka on estänyt unionin suhteiden luomista kansalaisiin tai jarruttanut niiden kehittymistä.
Tällaisten vastakohtaisuuksien Euroopassa ei ole itse asiassa ollut kovinkaan järkevää rakentaa yhdensuuntaisia, pystysuoria ja keskitettyjä tiedotusrakenteita, koska tämä on merkinnyt yhdenmukaista ja standardoitua viestintämallia, joka ei ole osoittautunut toimivaksi. Kyseisessä mallissa kansalaisten on lisäksi etsittävä tietoa itse sen sijaan, että sitä tarjottaisiin heille. Tämä tarkoittaa yksinkertaisesti sitä, ettei mikään tieto tavoita unionin kansalaisten suurta enemmistöä.
Tarvitaankin tehokas tiedotuskeskus, jonka henkilökunta koostuu viestintäalan asiantuntijoista. Sen lisäksi tarvitaan kuitenkin myös hajautetun tiedotuksen periaate, joka on peräisin eri jäsenvaltioista ja jossa viestintä ymmärretään erilaisten ajattelutapojen ja kielten kautta. Kyse on toisin sanoen viestinnästä, joka ei ole pelkkää propagandaa.
Olen vakuuttunut, että tehokas tapa tiedottaa Eurooppa-asioista kansalaisille on korostaa unionin vahvuuksien lisäksi sen heikkouksia, koska myös näissä heikkouksissa piilevät Euroopan todelliset mahdollisuudet, joita ei kuitenkaan tällä hetkellä hyödynnetä. Tämä on syy siihen, miksi kaikkien 25 jäsenvaltion olisi mielestäni hyödyllistä järjestää perustuslaista kansanäänestys, siis myös niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät ole velvollisia tekemään niin, kuten Italia.
Kansanäänestyksen tuloksella ei ole merkitystä, sillä sen jälkeen espanjalaiset, ranskalaiset ja brittiläiset unionin kansalaiset ymmärtävät italialaisia paljon aiempaa paremmin. Tämä on laillinen viestintämenetelmä Euroopassa – laillinen siksi, että se on demokraattinen. 
Helga Trüpel,
   . –Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, minäkin olen vakuuttunut viestintästrategian tärkeydestä. Tässä strategiassa ei saa tietenkään olla kyse pelkästään viestinnän teknisistä näkökohdista, vaan strategian on myös välitettävä Euroopan henki ja Euroopan unionin perusajatus, jos todella haluamme voittaa kansalaiset puolellemme.
Meidän on yksinkertaisesti selitettävä kansalaisille, että kyse on maailmanlaajuisesti ainutlaatuisesta poliittisesta hankkeesta, josta kansalaiset hyötyvät ja jossa on kyse yhteistyöstä, keskinäisestä ymmärtämyksestä ja rauhasta. Vain silloin voimme nimittäin herättää kansalaisissa jonkinlaista innostuneisuutta EU:ta kohtaan.
Meidän on siten ennen kaikkea tarjottava ihmisille tietoa näiden kotiseudulla käyttämällä erilaisia tiedotuspisteitä, joilla on tehtävä sekä parlamenttia että komissiota tunnetuksi jäsenvaltioissa.
Olen myös sitä mieltä, että koulujen tarjoamia mahdollisuuksia on hyödynnettävä enemmän, mihin voisi tarvittaessa kuulua myös opetussuunnitelmien muuttaminen. En pidä tätä propagandana vaan poliittisena kasvatuksena ja tiedottamisena sanan parhaassa merkityksessä – toimina, joissa keskitytään Euroopan poliittiseen yhdentymiseen ja siihen, millaisena Eurooppa näkee itsensä.
Kannatan myös ehdotusta kuuman linjan perustamisesta, hyvien ideoiden palkitsemisesta, toimittajien määrän lisäämisestä EU:n toimielimissä ja siitä, että meidän on nyt todellakin aika asettaa etusijalle perustuslaista tehtyä sopimusta koskeva tiedotus- ja viestintäkampanja. Jäsenvaltioiden parlamenteissa pitäisi järjestää enemmän perustuslakia käsitteleviä keskusteluja, joihin myös meidän olisi osallistuttava.
Tiedotus- ja viestintästrategiaan liittyy yksi ongelmallinen näkökohta, jonka haluan mainita. Me kaikki olemme yhtä mieltä siitä, että eurooppalaista tietoa ja ajatuksia on välitettävä tiedotusvälineiden välityksellä. Olen kuitenkin syvästi vakuuttunut siitä, että oikea toimintatapa on nykyisten televisiokanavien, kuten Euronewsin, tukemisen jatkaminen mahdollisesti yhteisten hankkeiden avulla eikä parlamentaarisen televisiokanavan perustaminen. En usko, että tällainen kanava olisi kovinkaan vetoava kansalaisten silmissä. Meidän pitäisikin keskittää tukemme ja voimavaramme muihin käytettävissämme oleviin viestintäteknologioihin, jotka ihmiset jo tuntevat, eikä syytää rahaa Euroopan parlamentin televisiokanavaan, jolla tavoittaisimme vähemmän kansalaisia kuin valitsemalla toisenlaisen, yhteistyöhön perustuvan lähestymistavan. 
Miguel Portas,
   . – Jäsen Chiesa osui mielestäni naulan kantaan todetessaan, että unionin toimielinten ja niiden johtajien ja kansalaisten välillä on valtava kuilu. Tämä ongelma voidaan ratkaista ennen kaikkea hyvän politiikan ja vähäisemmässä määrin hyvän tekniikan avulla. Arvoisa komission jäsen Wallström, mielipiteemme eroavat toisistaan hyvin voimakkaasti viestinnän luonteen osalta, sillä kun me sanomme, että viestintään tarvitaan kaksi osapuolta, emme tarkoita, että toinen osapuoli vain antaa tietoa ja toinen ottaa sitä vain vastaan.
Tämä alkeellinen käsitys viestinnästä ilmenee edelleen Euroopan unionin johtajien esittämistä mielipiteistä. Haluan esittää kolme huomautusta mietinnöstä, jossa pyritään voimakkaasti saavuttamaan yksimielisyyttä tai lähentymistä. Kaikki kulttuuri on viestintää, mutta kaikki viestintä ei ole kulttuuria. Olemme näin ollen eri mieltä ajatuksesta, jonka mukaan EU ja sen toimielimet voivat rahoittaa kaunokirjallisia teoksia, filmejä ja taideteoksia eurooppalaisten ajatusten levittämiseksi ja edistämiseksi. Tällaiset palkkiota vastaan tilauksesta tehtävät työt vahingoittavat kulttuuria ja luovuutta sekä näin tehdessään myös Eurooppaa.
Toinen vastalauseeni koskee tiedottamisen ja propagandan välistä rajaa. Me täällä parlamentissa pyrimme ottamaan toimielimet mukaan perustuslaista tehtyä sopimusta koskeviin tiedotus- ja viestintäkampanjoihin. Totuus kuitenkin on, että puhumme viestinnästä, jonka ensisijaisena tavoitteena on taata kontradiktorinen periaate eli oikeus vastata, jota ei kuitenkaan ole mainittu käsiteltävänämme olevassa ehdotuksessa. Kolmanneksi kyse on julkisten resurssien ja varojen järkevästä käytöstä. Parlamentaarisen televisiokanavan toimintaperiaate on byrokraattinen ja vanhentunut, ja tällaisen kanavan perustaminen on lisäksi erittäin huono ajatus. Oikea tapa edetä on sitä vastoin sijoittaa Euronewsiin ja tiedottamiseen, joka perustuu toimitukselliseen vapauteen. Tämä on oikea toimintatapa: sen yhteydessä saatamme nähdä myös uutisia, jotka eivät meitä miellytä. 
Matteo Salvini,
   . Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, olen esittänyt tähän mietintöön 25 tarkistusta parlamenttikäsittelyn perusteella. Missä kulkee tiedotuksen ja propagandan raja? Tämä jako ei ole kovinkaan selkeä.
Pyydän komission jäsentä ja tätä keskustelua seuraavia Euroopan kansalaisia pohtimaan tiettyjä mietintöön sisältyviä käsitteitä, kuten "vakuuttelu", "edistäminen" ja "vaatiminen". Tällaisten käsitteiden käyttäminen saa minut pelkäämään, että tiedotuksen ja propagandan raja ylitetään toisinaan vaarallisesti. Tämä herättää huolta siitä, että eurooppalaista brändiä myydään Coca-Cola-tölkin tai kenkäparin tapaan.
Italiassa, jossa ei haluttu järjestää Euroopan perustuslaista kansanäänestystä, kansalaiset eivät tunne perustuslakia, ja Espanjassa, jossa perustuslaki itse asiassa hyväksyttiin suurella enemmistöllä, 80 prosenttia kansalaisista ei ollut tutustunut koko asiakirjaan. Näin ollen mikä tahansa rakennushanke, jota kansalaiset eivät ole käynnistämässä, on mielestäni väistämättä tuomittu epäonnistumaan.
Minua puistattaa ennen kaikkea kuulla puhuttavan oletetusta lisärahoituksen ja uuden julkisessa omistuksessa olevan eurooppalaisen televisiokanavan tarpeellisuudesta sekä tarpeesta myöntää elokuvantekijöille rahapalkintoja, jotta olisimme ylpeitä eurooppalaisuudestamme.
Haluan huomauttaa parlamentin jäsenille ja tätä keskustelua seuraaville unionin kansalaisille, että Eurooppa-asioista tiedottamiseen käytetään vuosittain jo 250 miljoonaa euroa. Eurooppalaisuuden tunteen on lähdettävä kansalaisista eikä unionin tasolta. Tiedottamiseen voidaan investoida miljardeja euroja, mutta kukaan ei ole ylpeä eurooppalaisuudestaan pelkän parlamentin mietinnön perusteella, ellei Euroopan unionissa ole aitoa demokratiaa. 
Mieczysław Edmund Janowski,
   .  Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, kiitän esittelijää hänen työstään.
Tämänpäiväinen keskustelu osoittaa meidän olevan edelleen jokseenkin kaukana tilanteesta, jossa voisimme todeta, että unionin toimielimet antavat asianmukaista tietoa ja että toimielinten ja kansalaisten välinen viestintä toimii hyvin. Toimielinten antaman tiedon on oltava myös luotettavaa, ja kansalaisiamme on kohdeltava tasavertaisesti ja yksilöinä. Mikä tärkeintä, tiedon on tavoitettava ne kansalaiset, jotka sitä tarvitsevat, samoin kuin ne, jotka haluavat vain tietää lisää. Toinen ongelma on se, ettei tietoa ole aina saatavilla kaikilla virallisilla kielillä. Totean vielä, että avoimuuden ja joustavuuden pitäisi olla tiedottamisen pääperiaatteita, mikä toteutuu valitettavasti harvoin.
Haluaisin myös kommentoida muutamia perustuslakisopimukseen liittyviä seikkoja. Kansalaisille on nähdäkseni annettava propagandan sijaan selkeää ja asiallista tietoa tästä sopimuksesta, oli kyse sitten sopimuksen puolustamisesta tai vastustamisesta. Perustuslakisopimus on hyvin yksityiskohtainen asiakirja ja lukuisten kompromissien tulosta. Kansalaisillemme pitäisi tästä syystä antaa tietoa, johon he voivat luottaa, ja tiedottamisen lähtökohdaksi olisi otettava laadukkaat käännökset. 
Ashley Mote (NI ).
    Arvoisa puhemies, mietinnössä väitetään, että komissiolla on poliittinen vastuu tukea perustuslaista tehdyn sopimuksen ratifiointia. Mietinnössä kuitenkin myös vaaditaan häikäilemättömän propagandan ja Britannian veronmaksajien rahojen käyttämistä ratifiointiprosessin tukemiseen.
Komission jäsen Wallström kertoi parlamentille tiistai-iltana, että kansalaiset saavat perustuslaista "tietoa", kuten hän sitä nimitti. Epäilen kuitenkin, ettei tässä tiedossa mainita sitä, että perustuslaki mullistaa täysin EU:n ja sen jäsenvaltioiden välisen suhteen, kuten arvostetut perustuslainsäädännön asiantuntijat ovat jo huomauttaneet. Milloin aiemmin on riippumaton kansakunta antanut ulkopuolisten määrätä omasta perustuslaistaan, paitsi sodassa kärsityn tappion jälkeen? Epäilen, ettei brittiläisiä myöskään muistuteta siitä, että kotimaassamme valtio saa valtansa kansalta, jolle valtio on myös vastuussa. Euroopan unionissa valtio pyrkii nyt saamaan itseoikeutetun aseman, jossa kansalaiset ovat vastuussa valtiolle. Britannian kansalaisia ei muistuteta myöskään siitä, että oikeus ja vapaus ovat syntymäoikeuksiamme. Nämä oikeudet ja vapaudet eivät ole riippuvaisia mahtailevista poliittisista mitättömyyksistä, joilla ei ole myöskään oikeutta antaa niitä.
Ehdotettu perustuslaki on tehnyt meille suuren palveluksen kiteyttämällä edessämme olevan uhan. Kyse ei ole enää pelkästä lainsäädäntöä koskevasta keskustelusta, ja teidän onkin aika myöntää, että tavoitteenanne on hallita jonkun toisen maaperällä, mitä emme voi sallia. 
Ljudmila Novak (PPE-DE ).
   On olemassa sanonta, jonka mukaan pelkäämme sitä, mitä emme tunne. Tämä pätee myös Euroopan unionin ja sen toimielinten tuntemiseen.
Keskustelimme eilen Euroopan tulevaisuudesta 60 vuotta toisen maailmansodan jälkeen. Enemmistö puhujista korosti eri tavoin, että Euroopan suurimmat sodanjälkeiset saavutukset ovat olleet rauhan säilyttäminen, kansakuntien välinen sovinto, yhteistyö ja monimuotoisuutemme hyväksyminen. Rauha Euroopassa ei kuitenkaan ole itsestäänselvyys, ja meidän on pyrittävä turvaamaan se myös tulevaisuudessa.
Demokratia on valtavan haasteellinen tehtävä, jossa yksilölle annetaan erittäin suuri vapaus. Juuri tästä syystä on hyvin tärkeää, että saatavilla on laadukasta, tarkoituksenmukaista ja objektiivista tietoa, jotta voimme helpommin tehdä oikeat ja järkevät päätökset.
Pidän myönteisenä mietinnössä Euroopan unionin toimielimille esitettyä kehotusta parantaa akkreditoitujen toimittajien olosuhteita sekä toimittajien solmimia työsuhteita. Erityisesti pienempien jäsenvaltioiden lehti- ja televisioyhtiöillä ei nimittäin ole korkeiden kustannusten vuoksi varaa lähettää ja raportoida suorana EU:n toimielinten istuntoja tai panostaa toimittajiensa koulutukseen, jotta nämä tuntisivat paremmin Euroopan unionin työtä.
Tämänvuotisen Euroopan kevät -tapahtuman yhteydessä osallistuin muutamiin Slovenian kouluissa järjestettyihin kiinnostaviin tilaisuuksiin. Oppilaat olivat valmistelleet yhdessä opettajien kanssa kulttuuriohjelmia, näyttelyitä ja pyöreän pöydän keskusteluja. Näissä tapaamisissa minulle tuli tunne, että nuoret ovat viime kädessä kiinnostuneita siitä, mitä me Euroopan parlamentissa teemme, miten Euroopan unionin toimielimiin voi päästä töihin, mitä toimivaltaa EU:lla on ja mitä perustuslaki merkitsee.
Siksi pidän myönteisenä ehdotusta, jonka mukaan jäsenvaltioiden olisi sisällytettävä opetusohjelmiinsa unionin toimielimiä käsittelevää opetusta, koska tiedottaminen ei voi olla tehokasta, ellei meillä ole jo ennestään riittävästi tietoa asianomaisesta aiheesta. Myös EUROPA-sivustoa on uudistettava, jotta kaikista virallisista kielistä tulee todellakin tasavertaisia. 
Christa Prets (PSE ).
   – Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kuten olemme jo kuulleet useiden puhujien toteavan, luottamus Euroopan unionia ja sen toimielimiä kohtaan ei todellakaan ole niin suurta kuin se voisi olla. Syynä tähän on valtava tiedon puute, josta monia kollegoitani ja minua muistutetaan ja arvostellaan jatkuvasti eri yhteyksissä, joten tehtävämme on pyrkiä parantamaan tilannetta.
Ei voi olla oikein, ettei unionissa järjestetä minkäänlaista, tai ei ainakaan pitkän aikavälin, tiedotus- ja valistuskampanjaa, vaikka jäsenvaltioissa on tehtävä pian niinkin tärkeä ratkaisu kuin päätös Euroopan perustuslain hyväksymisestä. Toimimme vastuuttomasti salliessamme tällaisen tietämättömyyden, joka herättää kansalaisissa suurta levottomuutta useiden perustuslakia koskevien väärien tulkintojen seurauksena. Muutamia tällaisia tulkintoja kuulimmekin juuri eri puolilta parlamenttia.
Meidän on myös kysyttävä itseltämme, miten tehokkaita nykyiset tiedotus- ja viestintästrategiamme ovat ja miten monia kansalaisia niillä tavoitetaan. Paremman toimielintenvälisen yhteistyön lisäksi tarvitaan myös pitkälle organisoitua kumppanuutta jäsenvaltioiden kanssa. Kukaan meistä ei pysty tähän yksin. Meidän on tarkasteltava ja pohdittava radio- ja televisiotoiminnassa sekä Internetissä tapahtunutta teknistä kehitystä.
Eurooppa-asioista tiedottamisen mahdollisuuksia pitäisi lisätä myös alueellisella tasolla, vaikka tämä tietysti edellyttääkin alueviranomaisten myönteistä asennetta. Kouluissa lapsia valistetaan ja heidän tietämystään laajennetaan ja syvennetään, joten opetusministerien on otettava asiakseen antaa Euroopan unionille ja sen toimielimille pysyvä paikka jäsenvaltioiden opetussuunnitelmissa.
Kuulimme eilen hyvin erilaisissa mutta ansiokkaissa puheenvuoroissa, miten menestyksellisesti olemme harjoittaneet eurooppalaista politiikkaa ja vieneet rauhanhanketta eteenpäin viime vuosina. Voimme kuitenkin selviytyä kaikesta, mitä tulevaisuus tuo tullessaan, vain ottamalla kansalaiset mukaan politiikkaan, tiedottamalla heille asioista ja odottamalla, että myös he kantavat oman osansa vastuusta. 
Ignasi Guardans Cambó (ALDE ).
    Arvoisa puhemies, tosiasia on, että tavallisten kansalaisten lisäksi myös kansalliset poliitikot, mielipiteenmuodostajat ja kansallisten parlamenttien jäsenet tietävät hyvin vähän siitä, mikä Euroopan unioni on, mitä se tekee, mitä tarkoitusta se palvelee ja mitä päätöksiä EU:ssa tehdään. Salaamalla toimet, joita Euroopan unionissa on hyväksytty kansalaisten auttamiseksi, nämä henkilöt viestittävät joissain tapauksissa joko tietämättömyyttään tai pahaa tarkoittaen vain yhtä asiaa. He pyrkivät selittämään, että osa niistä ongelmista, joita he eivät pysty ratkaisemaan, johtuu EU:sta.
Katson näin ollen, että viestintästrategian ja monien muiden mietinnössä mainittujen toimien ensisijaisena kohderyhmänä pitäisi olla tavallisten kansalaisten lisäksi myös kansalliset mielipiteenmuodostajat ja poliitikot, erityisesti kansallisten parlamenttien jäsenet.
Toiseksi viestintästrategialla pitäisi olla selkeä ja hyvin täsmällinen päämäärä, nimittäin saada kansalaiset ymmärtämään, mitä EU:ssa tapahtuu. Viestinnässä ei pitäisi olla, kuten joskus tapahtuu, kyse vain hymneistä, lipuista ja eurooppalaisesta musiikista, jota edustaa esimerkiksi Beethovenin 9. sinfonian Oodi ilolle. Kyse on kansallisessa politiikassa usein esiintyvän kielteisen julkisuuden torjumisesta tiedottamalla kansalaisille, mitä EU:ssa tapahtuu ja miten EU hyödyttää heidän elämäänsä. 
Carl Schlyter (Verts/ALE ).
    Arvoisa puhemies, tiedottaminen merkitsee tapahtumien puolueetonta välittämistä, ja se on hyvä asia demokratian kannalta. PR-toiminnassa ja propagandassa myydään jotakin sellaista, jolle ei ole olemassa kysyntää. Komissio onnistui tiedonannossaan kohtuullisen hyvin säilyttämään tiedottamisen ja propagandan välisen tasapainon, mutta mietinnössä ollaan valitettavasti enemmänkin propagandan linjoilla. Kaikki haluavat tietysti esiintyä aina myönteisessä valossa, mutta EU:n toimielimet on rinnastettava viranomaisiin, joilla on velvollisuus kertoa säännöistä, laeista ja omasta työstään asiallisesti ja moitteettomasti. Vastustan siksi päätöslauselmaesityksen 5 kohtaa, jonka mukaan yliopistojen on määrä levittää EU:n arvoja kriittisen ajattelun, analysoinnin ja tiedon sijasta.
Vastustan myös päätöslauselmaesityksen 9 kohtaa, jossa on kyse puhtaasta tuotesijoittelusta, jota yleensä pyrimme rajoittamaan. Euroopan parlamentin televisiokanavaa koskevat vaatimukset ovat epärealistisia. Parempi vaihtoehto olisi luoda yleisradiotoiminnalle oikeudenmukaiset toimintaedellytykset ja torjua tiedotusvälineiden keskittymistä sääntöjä tiukentamalla. 
Thomas Wise (IND/DEM ).
    Arvoisa puhemies, viestintä on kahdensuuntainen prosessi. Olen jäsenenä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnassa, joka tietysti laatii esittelijänsä johdolla kuuliaisesti mietinnön, josta me kaikki voimme äänestää. Olen lähes varma siitä, että mietintö hyväksytään lopulta täysistunnossa ja löytää tiensä jokaisen jäsenvaltion säädöskokoelmaan. Kuunteleeko meitä kukaan täällä istuntosalissa tai tuolla ulkona oikeassa maailmassa? Kukaan yksittäinen henkilö tuolla ulkopuolella ei voi vaikuttaa tähän prosessiin. Samoin kukaan yksittäinen henkilö täällä parlamentissa ei voi panna alulle tai saattaa päätökseen mietintöjä, jotka tulevat parlamentin käsiteltäviksi, joten miksi kenenkään pitäisi välittää?
Komissio kuitenkin haluaa kansalaisten välittävän, joten se päättää käyttää miljoonia euroja propagandaan, ja juuri propagandasta tässä on kyse. Päätöslauselmaesityksen 40 kohdassa tiivistetään petokseen ja propagandaan perustuva EU:n strategia. Kyseisessä kohdassa todetaan ensin, että unionin toimielimillä on velvollisuus tiedottaa kansalaisille selkeästi ja puolueettomasti perustuslaista tehdystä sopimuksesta, mutta heti seuraavassa kappaleessa määrätään, että näillä samoilla toimielimillä on poliittinen vastuu tukea perustuslaista tehdyn sopimuksen ratifiointia.
Miten tiedottaminen voi olla puolueetonta, kun lopputuloksesta on päätetty etukäteen? Ja te vielä mietitte, miksi kansalaiset halveksivat EU:ta niin syvästi! Yhdistyneen kuningaskunnan itsenäisyyspuoluetta edustavat kollegani ja minä emme tue perustuslain ratifiointia emmekä tätä häpeällistä mietintöä, jossa myönnetään todellinen ongelma mutta jossa pyritään voittamaan se propagandan ja valheiden avulla. Olen aiemmin todennut, että jos EU on vastaus, kysymyksen on täytynyt olla typerä. Tämän viestin voitte välittää kansalaisille!
Marine Le Pen (NI ).
    Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, tämä mietintö on todellinen virallisen propagandan helmi, jossa komissio ja jäsenvaltioiden hallitukset ylittävät itsensä uutta maailmaansa rakentaessaan. Eurooppalaisen politiikan perusteille on luonteenomaista utopia, kansankiihotus, poliittinen korrektius ja kulttuurimme perustana olevien arvojen sivuuttaminen. EU haluaa kansalaisten unohtavan juurensa toimimalla samaan tapaan kuin kommunistit, jotka toivoivat pyyhkivänsä menneisyyden pois. Tähän voidaan lisätä kaupallinen ulottuvuus, jossa EU:n viestintästrategia väistämättä alistetaan markkinaperiaatteille siinä määrin, että Eurooppa-brändin edistämisestä puhutaan lähes samaan tapaan kuin päivittäisestä pesuainepaketista.
Tällaisen viestinnän ensisijaisena kohderyhmänä ovat lapset, joiden mielipiteisiin EU:n kiihkeät kannattajat ilmeisesti uskovat voivansa helpoimmin vaikuttaa. Heille on jopa luvattu määrittää tämän uuden Euroopan "sielu", joka on siinä mielessä outo käsite, että perustuslakiluonnoksesta poistettiin kaikki viittaukset kristinuskoon. Pisteenä i:n päälle nostetaan esiin mahdollisuus myöntää rahapalkkioita tiedotusvälineille, jotka ovat havaittavasti kyenneet välittämään Euroopan ideaa ja arvoja. Korruptio keksitään niin sanoakseni uudelleen, mutta tällä kertaa Euroopan tasolla. Tämä on hyvä alku! Meillä ranskalaisilla on hyvät mahdollisuudet arvioida tapaa, jolla suhtaudutte viestintään. Eri puolille Ranskaa on kesken kansanäänestyskampanjan ja vaalilain vastaisesti pystytetty 14 000 mainostaulua, joihin on kirjoitettu valikoituja lyhennelmiä perustuslain artikloista ja joissa kehotetaan äänestämään perustuslain puolesta. Kaikki tämä on mielestämme äärimmäisen huolestuttavaa tulevaisuuden kannalta. 
Paul Rübig (PPE-DE ).
   – Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsenWallström, aivan parlamentin läheisyydessä sijaitsee Arte-televisiokanavan studio, joka on yksi Euroopan nykyaikaisimmista televisiostudioista. Kokoontuessamme täällä Strasbourgissa voisimme tehdä yhteistyötä Arte-televisiokanavan kanssa ja antaa näin eurooppalaisille mahdollisuuden nähdä, mitä täällä parlamentissa tehdään heidän hyväkseen. Yksi tärkeimmistä tehtävistämme on tiedottaa eurooppalaisille lisäarvosta, jota Euroopan parlamentti ja sen jäsenet heille tuovat.
Yksi merkittävimmistä ongelmista on se, että Euroopan parlamentissa käsiteltävät aiheet ovat hyvin monitahoisia ja laaja-alaisia. Näin ollen toimittajat tarvitsevat kannustimia, jos haluamme heidän kokevan eurooppalaiset kysymykset enemmän omikseen. Ehdotan, että meidän pitäisi palkita parhaat jutut, joissa käsitellään Euroopan parlamentin toimintaa, jäsenvaltioita ja maailmanlaajuisia kysymyksiä. Kuten aiemmissa puheenvuoroissa on jo todettu, toimittajien työn ja koulutuksen asettaminen etusijalle on erittäin tärkeää. Yllätyn kerta toisensa jälkeen siitä, miten innostuneita parlamentissa vierailevat ovat työstämme ja miten hyvällä mielellä he lähtevät täältä. Näin pitäisi olla myös tulevaisuudessa.
Meidän pitäisi myös pyrkiä helpottamaan koulujen pääsyä eurooppalaiseen aineistoon uudessa kirjasto-ohjelmassa, jonka olemme kehittäneet. On monia erinomaisia DVD-levyjä, joissa työtämme kuvataan erittäin onnistuneesti. Euroopan parlamentin jäsenille olisi annettava mahdollisuus saada näitä EU:n omatuotantoja käyttöönsä, jotta niitä voitaisiin esittää kouluissa, yliopistoissa ja muille kiinnostuneille tahoille. 
Marianne Mikko (PSE ).
    Hyvät kollegat,
vieraillessani äskettäin kotimaassani Pärnun kaupungissa liikutuin, kun eräs iäkkäämpi nainen tuli luokseni ja kiitti minua Euroopan perustuslakia koskevan tiedon antamisesta. Hän pyysi, että tulevaisuudessa Euroopan unionista olisi saatavilla huomattavasti enemmän tietoa.
Tästä syystä olen täysin samaa mieltä esittelijä Herrero-Tejedorin kanssa siitä, että Euroopan unionia koskevaa tiedotusta olisi lisättävä. Esittelijä on kiinnittänyt huomiota siihen, että Eurooppa-asioista tiedottamisessa on erittäin paljon parantamisen varaa, mikä koskee niin välitettyjä sisältöjä kuin omaperäisiä ehdotuksia koskevan ideakilpailun järjestämistäkin. Olen samaa mieltä ajatuksesta, jonka mukaan joukkotiedotusvälineille olisi annettava suurempi rooli tiedottamisessa. Avainsanana on tässä yhteydessä tietysti televisio, koska se on tiedotusväline, jolla on eniten vaikutusvaltaa yhteiskunnassa ja joka tavoittaa eniten kansalaisia.
Meidän pitäisi kuitenkin harjoittaa hieman itsetutkiskelua. Teemmekö me parlamentissa tarpeeksi työtä asian hyväksi? Haluan havainnollistaa tätä yhdellä esimerkillä. Parlamentilla ei ole ollut viime vuoden lopusta lähtien tiedottajaa, joka puhuisi sujuvasti viroa. Parlamentti ei ole julkaissut Internet-sivustollaan puoleen vuoteen ainoatakaan vironkielistä tiedotetta. Onneksi tämä tilanne koskee vain omaa äidinkieltäni. Haluan kuitenkin myös kysyä erityisesti, kuka parlamentissa on vastuussa tästä kysymyksestä ja millä tavoin? Ensivaikutelma muovaa usein käsitystämme asioista moniksi vuosiksi. Samaan tapaan uudet jäsenvaltiot muodostavat käsitystään Euroopan unionista juuri nyt.
Olen vakuuttunut siitä, että Euroopan parlamentin on annettava hyvä esimerkki kunnioittamalla kulttuurista monimuotoisuutta ja kielipolitiikkaa koskevia sopimuksia. Näiden periaatteiden noudattaminen edellyttää myös keskeytymätöntä vironkielistä tiedotustyötä. Uusista jäsenvaltioista on toisin sanoen rekrytoitava mahdollisimman nopeasti riittävästi virkamiehiä sekä kääntäjiä ja tulkkeja, jotta varmistetaan sujuva kahdenvälinen tietojenvaihto.
Lopuksi haluaisin huomauttaa, että Viron tiedotusvälineitä edustaa Brysselissä vain yksi kirjeenvaihtaja. Vironkielisen tiedotuksen puuttuminen Euroopan parlamentista on näin ollen kaksin verroin pahempi ongelma, joka on ratkaistava välittömästi ja viipymättä.
Kiitoksia tarkkaavaisuudestanne! 
Jorgo Chatzimarkakis (ALDE ).
   –Arvoisa puhemies, panemme kaiken toivomme Eurooppaan, mutta kansanäänestykseen valmistautuvissa jäsenvaltioissa käytävästä keskustelusta päätellen sen tulevaisuudennäkymät eivät ole hyvät.
Mistä tämä sitten johtuu? Kyse ei ole vain meidän työstämme, vaan syy löytyy pikemminkin yleisestä mielipiteestä ja erityisesti tavasta, jolla siitä kerrotaan tiedotusvälineissä. Yleistä mielipidettä muokkaavaan ilmapiiriinhän vaikuttavat meidän lisäksemme ensisijaisesti tiedotusvälineet, joten juuri niistä meidän on myös aloitettava.
Vaikka kannatankin lämpimästi oppikirjojen yhdenmukaistamispyrkimyksiä ja tiedotuksen sovittamista kohderyhmän mukaiseksi, täällä Euroopan parlamentissa ja myös muissa unionin toimielimissä tehtävän tiedotustoiminnan ammattimaisuutta on tärkeää lisätä. Euroopan parlamentin toimintaan ei esimerkiksi liity edelleenkään mitään dramatiikkaa, joka kiinnostaisi toimittajia ja selventäisi parlamentin menettelyjä. Äänestystä ei esimerkiksi toimiteta välittömästi asianomaista aihetta käsittelevän keskustelun jälkeen. Meidän on näin ollen nivottava demokratian neljäs pilari ja yksi neljästä vallankäyttäjästä, nimittäin tiedotusvälineet, kiinteämmin mukaan toimintaamme. Tähän meidän on tähdättävä. 
Guy Bono (PSE ).
    Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, kiitos saamastani puheenvuorosta. Sallikaa minun ensinnäkin kiittää esittelijää ja varjoesittelijöitä työstä, jossa he ovat käsitelleet Euroopan unionin tiedotus- ja viestintästrategian toteuttamisen kaltaista perustavanlaatuista aihetta.
Haluan ensinnäkin korostaa tilannetta, joka on saanut meidät ilmaisemaan mielipiteemme EU:n tiedotus- ja viestintäpolitiikasta. Monet meistä ovat osallistuneet muutamien kuukausien ajan tiiviisti kansanäänestyskampanjoihin, joissa kannatetaan perustuslain ratifiointia. Olen osallistunut kampanjan aikana erittäin moniin julkisiin kokouksiin, joissa minulle on kerta toisensa jälkeen valjennut, miten vähän monet maanmiehistämme tietävät Euroopan unionin perussäännöistä ja politiikasta. Haluankin antaa tukeni käsiteltävänä olevalle mietinnölle ja korostaa kolmea siihen sisältyvää erittäin keskeistä näkökohtaa.
Ensinnäkin on tarpeen kiinnittää entistä enemmän huomiota välitettävien viestien sisältöön, jotta kansalaisten kiinnostusta voidaan lisätä käsittelemällä heidän huolenaiheitaan. Presidentti Chiracin ja ranskalaisnuorten välisessä äskettäisessä televisiokeskustelussa korostui jälleen se, millaisia vaikeuksia poliittisilla johtajilla on, kun he koettavat korostaa Euroopan unionin myönteistä vaikutusta kansalaistemme jokapäiväiseen elämään.
Lisäksi on selvää, että vain hajautettu tiedotusjärjestelmä voi edesauttaa useampien eurooppalaisten tiedonsaantia. Haluan esimerkiksi vakuuttaa, että Euroopan parlamentin Marseillessa sijaitseva tiedotustoimisto tekee erinomaista työtä kotiseudullani.
Lopuksi olen vakuuttunut siitä, ettei tiedotus- ja viestintäpolitiikka ole tehokasta, ennen kuin EU:n ja sen toimielinten tuntemus sisällytetään itseoikeutettuna oppiaineena jäsenvaltioiden koulujen opetusohjelmiin, kuten mietinnössä korostetaan.
Margot Wallström,
   . Arvoisa puhemies, viestintä on ehdottomasti poikkeuksellinen haaste Euroopan unionissa, jossa on 20 virallista kieltä ja erittäin monimutkainen rakenne ja joka kehittyy jatkuvasti. EU on myös poliittinen areena, jolla esitetään erilaisia näkemyksiä laidasta laitaan, kuten parlamentin keskustelut kerta toisensa jälkeen osoittavat.
Päättäessäni tämän keskustelun haluan vain toistaa kiitokseni sen kuluessa esittämistänne näkemyksistä. Monista puheenvuoroista ja muutamista erittäin hyvistä ajatuksista, joita kuulimme keskustelun kuluessa, voin päätellä, että parlamentin näkemysten ja komission valkoisessa kirjassa parhaillaan valmistelemien kannanottojen välillä tapahtuu lähentymistä. Minun on kuitenkin vielä toistettava, että viestintä on kaksisuuntainen prosessi, ja osoitan tämän huomautuksen myös esimerkiksi jäsen Portasille. Viestinnän on oltava vuoropuhelua ja tarkoitettava myös kansalaisten kuuntelemista. Tämä on toinen seikka, jota haluan korostaa ja jonka mainitsin jo ensimmäisessä puheenvuorossani. Yhtenä tiedotus- ja viestintästrategian perusperiaatteena on oltava kansalaisten ja heidän huolenaiheidensa tarkempi kuunteleminen, sillä muutoin ponnistelumme ovat turhia.
Olen samaa mieltä niiden puhujien kanssa, jotka totesivat, ettei propaganda toimi. Sama koskee myös kauhukuvien maalaamista, joten meidän on mielestäni oltava erittäin huolellisia suunnitellessamme viestintätoimiamme. Haluan korostaa sitä, mitä muun muassa jäsen Karas totesi. Kyse on toiminnasta, johon kaikkien toimijoiden on osallistuttava. Viestintä on otettava mukaan jo aivan ehdotusten valmistelun alkuvaiheessa.
Olemme myös kuulleet muutamia erittäin hyviä ajatuksia, jotka koskevat esimerkiksi toimittajille myönnettäviä palkintoja. Keskustelun aikana on mainittu useita periaatteita, joita aiomme noudattaa. Valkoisen kirjamme julkistamisen jälkeen meillä on pian mahdollisuus kertoa parlamentissa monista näistä periaatteista ja hyvin konkreettisista ehdotuksista. Kiitoksia tästä keskustelusta.
Puhemies. 
    Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan klo 12.00. 

Michl Ebner (PPE-DE ).
    Arvoisa puhemies, haluan käyttää lyhyen puheenvuoron työjärjestyksen 126 artiklasta ja sitä seuraavista artikloista.
Kokoukset, jotka oli jo viikkoja sitten suunniteltu pidettäviksi eilen klo 15.00–17.30 välisenä aikana, peruutettiin lyhyellä varoitusajalla, joissain tapauksissa vasta eilen klo 11 jälkeen. Kokousten peruuttaminen tapahtui puhemiehen käskystä, koska täysistuntokeskustelun oli määrä alkaa samoin klo 15.00.
Ymmärrän erittäin hyvin, miksi eilinen täysistuntokeskustelu oli niin tärkeä. En kuitenkaan ymmärrä sitä, miksi minulle työryhmän puheenjohtajana kerrottiin asiasta vasta klo 11.10, kun muut jäsenet saivat tiedon klo 8.30–11.00 välisenä aikana. Olen myös närkästynyt siitä, että peruutuksia tehdään näin lyhyellä varoitusajalla ja että käskyn antanut puhemies nähtiin klo 16.15 tornin sisäpihalla nostamassa maljoja vierailijaryhmän kanssa samaan aikaan, kun meidän piti istua täysistuntosalissa emmekä saaneet kokoontua työryhmissä ja muissa elimissä. En voi hyväksyä tällaista menettelyä.
Puhemies. –
   Olen pannut huomautuksenne merkille. Asia oli mielestäni mainittu esityslistassa, mutta otan yhteyttä toimivaltaisiin viranomaisiin. 
Robert Atkins (PPE-DE ).
    Arvoisa puhemies, käytän työjärjestyspuheenvuoron työjärjestyksen 130, 152 tai 166 artiklan nojalla äänestysten alkamisen viivästymisestä, jonka keskustelu on tänään aiheuttanut. En halua vaivata parlamenttia pitkään, koska ongelmana ovat juuri viivästykset, mutta miten kauan aiomme vielä siirtää äänestysten alkamisajankohtaa, jonka oli määrä olla tänään klo 12.00 mutta jota siirrettiin myöhemmin ensin klo 12.10:een ja nyt jo klo 12.20:een? Parlamentin pitäisi toimia asianmukaisesti ja noudattaa työjärjestystä.
Strasbourgin lentokenttä on tänään lakossa, eivätkä monet parlamentin jäsenet pysty tekemään asianmukaisia matkajärjestelyjä. Jäsenten kassasta kerrottiin minulle, että yli 150 parlamentin jäsentä menettää jokaisella Strasbourgin istuntojaksolla puolen päivän palkan, koska heidän on lähdettävä aikaisemmin ehtiäkseen lennolleen. Pyydän parlamentin puhemiehistöä harkitsemaan äänestysten aikaistamista torstaisin, jotta voimme äänestää ja ehtiä vielä lennolle. 
Puhemies. –
   Välitän pyyntönne puhemiehistölle. 
Puhemies. –
   Siirrymme äänestyksiin. 

Hans-Peter Martin (NI ).
    Arvoisa puhemies, viittaan työjärjestyksemme 73 artiklaan ja haluaisin edelleen sanoa, että lakimiehet ovat samaa mieltä kanssani siitä, ettei tämän mietinnön hyväksyminen valiokunnassa sujunut legitiimisti. Meidän ei siis pitäisi voida äänestää siitä nyt. Olen huomauttanut samasta asiasta jo moneen otteeseen. Asiassa ryhdytään oikeudellisiin toimiin. Osallistun äänestykseen, mutta protestiluonteisesti.
Janusz Lewandowski (PPE-DE ),
    Arvoisa puhemies, haluan selventää tilannetta. Parlamentin jäsenen Martinin kiistämät suulliset tarkistukset annettiin valiokunnan jäsenten tarkasteltaviksi päivää ennen äänestystä. Olimme äänestäneet jo monesta tarkistuksesta, kun parlamentin jäsen Martin esitti varaumia kahdessa kohtaa viittaamatta kuitenkaan selvästi mihinkään työjärjestyksen artiklaan. Sen vuoksi jatkoin äänestystä valiokunnan täysin tukemana.
Puhemies. –
   Budjettivaliokunnan puheenjohtaja on siis tehnyt päätöksen työjärjestyksen 151 artiklan 3 kohdan perusteella, ja siirrymme äänestykseen.
Valdis Dombrovskis (PPE-DE ),
   . Hyvät kollegat, esittelijöiden ja PPE-DE-ryhmän kanta on, että Euroopan parlamentin ennakkoarvioituja menoja olisi vähennettävä 20 miljoonaa euroa. Yleisen varauksen ja kiinteistöjä koskevan varauksen yhteenlaskettu määrä olisi siis laskettava 70 456 885 euroon. Parlamentin hallinnon ehdottama summa on 90,5 miljoonaa euroa. Menojen karsiminen on säästöpolitiikan mukaista ja budjettivaliokunta tukee sitä.
Vihreät ovat tehneet kaksi tarkistusta, ja esittelijänä haluaisin kiinnittää huomionne erääseen seikkaan. Jos hyväksymme vihreiden ensimmäisen tarkistuksen, joka koskee yleisen varauksen korottamista 19,5 miljoonaan euroon, ja jos samalla hylkäämme vihreiden toisen tarkistuksen, joka koskee 10 miljoonan euron poistamista kiinteistöjä koskevasta varauksesta, Euroopan parlamentin menojen 20 prosentin enimmäismäärä ylittyy. Jottei otsakkeessa 5 oleva 20 prosentin enimmäismäärä ylittyisi, kehotan teitä äänestämään vihreiden ensimmäistä ja toista tarkistusta vastaan. 

Figueiredo (GUE/NGL ),
   . Kuten tiedetään, Århusin yleissopimus tuli voimaan 30. lokakuuta 2001. Yleissopimuksen 35 osapuolesta 19 on Euroopan unionin jäsenvaltioita, joilla on siis erityisvastuu ottaa käyttöön yleissopimuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat mekanismit. Toinen osapuolikokous pidetään Alma Atassa Kazakstanissa 25.–27. kesäkuuta 2005. Kokouksessa onkin ryhdyttävä toimiin sopimuksen ehdotusten täytäntöönpanoon tähtäävän lainsäädännöllisen työn jatkamiseksi. Yleissopimuksessa jo säädettyjen oikeuksien lisäksi on myös tärkeää laatia tarkkoja määräyksiä sen takaamiseksi, että kansalaiset ovat todella mukana muuntogeenisiä organismeja koskevassa päätöksentekoprosessissa, ja toimintaohjeita sen varmistamiseksi, että kansalaiset osallistuvat kansainväliseen keskusteluun. Määräykset ja toimintaohjeet ovat välineitä, joiden avulla osapuolet voivat lisätä kansalaisten alueellista ja maailmanlaajuista osallistumista muihin ympäristökysymyksiä koskeviin sopimuksiin ja yleissopimuksiin. 
Goudin, Lundgren ja Wohlin (IND/DEM ),
    Kansallisten parlamenttien on mielestämme päätettävä itse kantansa Alma Atassa pidettävässä Århusin yleissopimusta koskevassa kokouksessa. Jäsenvaltioiden on päätettävä itsenäisesti kantansa muuntogeenisiä organismeja koskevaan päätöksentekoon osallistumisesta ja pysyvän rahoitusjärjestelmän perustamisesta rahoituksen takaamiseksi ennakoitavasti (kappale 4).
Århusin yleissopimusta vielä ratifioimattomien valtioiden on tietenkin tehtävä itsenäisesti päätös siitä, haluavatko ne ratifioida sen vai eivät. Euroopan unionin parlamentin ei mielestämme kuulu sanella tai neuvoa, miten asiassa on toimittava. 
Queiró (PPE-DE ),
   . Yksilöiden ja yhteisöjen tietoisuus ympäristökysymysten tärkeydestä on merkittävä tekijä ympäristönsuojelun edistämiseen tähtäävien julkisten toimintatapojen ja niin julkisen kuin yksityisenkin toiminnan kehittämiseksi. Kysymystä pidetään erheellisesti varsin usein yksinomaan vasemmistolaisten puoluepoliittisten järjestöjen huolena, mutta se on luonnostaan aihe, josta konservatiivipuolueiden ja -poliitikkojen on oltava ja josta ne ovatkin todella huolissaan.
Tietoon perustuva julkinen keskustelu on lisäksi paras tapa estää vallalla olevaa ympäristöön liittyvää kansankiihotusta ja toimintatapoja, joissa ei välitetä velvollisuudestamme nykyisiä ja ennen kaikkea tulevia sukupolvia kohtaan. 

Figueiredo (GUE/NGL ),
   . Euroopan parlamentti on tänään hyväksymässään päätöslauselmassa tyytyväinen päätökseen järjestää kansallisten asiantuntijoiden seminaari, jossa keskustellaan EU:n asemasta ilmastonmuutoksen torjunnassa, kestävien energiamuotojen tutkimuksen ja kehittämisen tukemisesta ja maantie-, lento- ja laivaliikenteen aiheuttamien päästöjen hillitsemisestä. Kannatamme tätä, mutta korostaisimme, että käyttöön on saatava tehokkaita toimia ja poliittista tahtoa, jotta komissio ja jäsenvaltiot lähtevät mukaan toimintaan. Kioton pöytäkirjaan perustuvaan tulevaan strategiaan, teknologiseen kehittelyyn ja ympäristöteknologian kehittämiseen liittyviä ehdotuksia on siis tehtävä.
Kuten päätöslauselmassa todetaan, olemme pahoillamme, että monet maat eivät ole ratifioineet Kioton pöytäkirjaa. Näihin kuuluu esimerkiksi Yhdysvallat, joka aiheuttaa suurimman osan päästöistä.
Lopuksi totean, että kehitysmaille ja vähiten kehittyneille maille on annettava enemmän taloudellista tukea sopeuttamistoimia varten. On kuitenkin totta, ettei kehitysmaiden pitäisi seurata teollisuusmaiden esimerkkiä saastuttamisessa. Koska kaikilla mailla on oikeus asianmukaiseen kehitykseen, niille on myös annettava asianmukaiseen kehittymiseen tarvittava tuki. 
Goudin, Lundgren and Wohlin (IND/DEM ),
    Maailmanlaajuinen ilmastonmuutos on mielestämme ongelma, jonka käsittely kansainvälisellä tasolla on perusteltua. Euroopan unioni kuuluu niihin moniin kansainvälisiin järjestöihin, joilla on tärkeä tehtävä tässä kysymyksessä.
Kyseenalaistamme kuitenkin sen, miksi Euroopan unionin parlamentin pitäisi kehottaa jäsenvaltioita ja tulevia puheenjohtajavaltioita toimimaan ilmastokysymyksissä tietyllä tavalla. Päätöslauselmassa on poliittisia näkökulmia liittyen energiakysymykseen, Kioton pöytäkirjaan ja siihen, miten kolmansien maiden, kuten Kiinan, Intian ja Yhdysvaltojen, olisi toimittava.
Äänestämme päätöslauselmaa vastaan, sillä kansallisten parlamenttien on itse päätettävä sitoutumisestaan ja kannastaan kansainvälisissä järjestöissä ja poliittisissa kysymyksissä. Mietinnössä Euroopan unionin parlamentti kehottaa jäsenvaltioita ja kolmansia maita toimimaan tietyllä tavalla ilmastokysymyksessä. Vastustamme tätä huolimatta siitä, että päätöslauselmaehdotuksessa on monia hyviä aikeita. 
Queiró (PPE-DE ),
   . Kioton pöytäkirjaa pidetään aivan oikeutetusti todella tärkeänä välineenä ilmastonmuutoksen alalla. On kuitenkin tärkeää, että periaatteiden julistuksia ja usein moneen kertaan toistettuja sitoumuksia kaikenlaisten velvoitteiden noudattamiseksi seuraa konkreettinen toiminta. Samoin kuin monissa muissa kysymyksissä, myöskään ympäristökysymyksissä hyvät aikeet eivät useinkaan johda mihinkään. Niistä puhuminen ei ole millään muotoa sama kuin niiden toteuttaminen. Mielestäni oikea tie eteenpäin on siis vakavasti otettava tutkimus, jota tehdään erillään poliittisesta ja geopoliittisesta taistelusta. 

Goudin, Lundgren ja Wohlin (IND/DEM ),
    Olemme päättäneet äänestää asiasta tyhjää. Monet päätöslauselman kohdat ovat oikein kiitettäviä. Vastustamme kuitenkin sitä, että EU yrittää esiintyä ulkopoliittisena toimijana antamalla lausuntoja maailmassa tapahtuvista humanitaarisista katastrofeista. Mielestämme EU:n ei tulisi ottaa kantaa kansainvälisiin kysymyksiin jäsenvaltioiden puolesta, vaan kansallisten parlamenttien pitäisi esittää omat mielipiteensä kansainvälisistä asioista. Tuemme Ruotsin hallituksen kantaa Sudanin kysymyksessä. 

Goudin, Lundgren ja Wohlin (IND/DEM ),
    On tärkeää parantaa Keski-Aasian demokratia- ja ihmisoikeustilannetta, mutta mielestämme tehtävä ei kuulu EU:lle, sillä alue ei kuulu sen lähinaapureihin. Tehtävä kuuluu pikemminkin Euroopan laajuiselle turvallisuusjärjestölle, kuten Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestölle (ETYJ).
Olemme tyytyväisiä päätöslauselman kohtaan, jossa käsitellään ETYJ:n aseman vahvistamista, muttemme voi kannattaa lauselman päällimmäistä tavoitetta, EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikan vahvistamista. Päätimme siis äänestää tyhjää. 
Queiró (PPE-DE ),
   . Toisin kuin monet neuvostovallan alla olleet Euroopan maat, suurin osa Keski-Aasian maista ei ole edennyt kiitoksemme tai tyytyväisyytemme arvoisella tavalla, kaukana siitä. Kaikissa alueen maissa on perusteltuja syitä osoittaa aktiivisesti olevamme huolissamme ja tehdä poliittista työtä saadaksemme aikaan laajan vapauteen ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen perustuvan demokraattisen alueen. EU:n niin sen jäsenvaltioista kuin sen naapurimaistakin saama kokemus on osoittanut, että se pystyy käyttämään myönteistä vaikutusvaltaa tässä kysymyksessä ja tällä maantieteellisellä alueella, mitä sen onkin tehtävä rohkeasti ja määrätietoisesti. 

L. Andrikienė, (PPE-DE ).
    Haluaisin ensinnäkin kiittää parlamentin jäsentä Elmar Brokia, joka valmisteli päätöslauselmaesityksen tästä tärkeästä aiheesta. Laajentunut Euroopan unioni on saattanut yhteen valtioita, joilla on erilainen historia ja erilaisia menneisyyden kokemuksia ja joiden näkemykset Venäjän-suhteista vaihtelevat. Euroopan parlamentin jäsenten mielipiteet asiasta vaihtelevat myös, ja olenkin tyytyväinen, että meidän on onnistunut hyväksyä niin suurella äänten enemmistöllä toisen maailmansodan päättymisen 60-vuotispäivää käsittelevä päätöslauselma. Maassani ei ole yhtä ainutta perhettä, johon neuvostomiehitys, toinen miehitys, ei olisi vaikuttanut. Sen vuoksi tänään hyväksymämme päätöslauselma koskee myös jokaista liettualaisperhettä. Kiitos, hyvät kollegat. 
Aldis Kušķis (PPE-DE ).
    Arvoisa puhemies, äänestin toisen maailmansodan päättymisen 60-vuotispäivää käsittelevän päätöslauselman puolesta. Euroopan parlamentti kunnioittaa päätöslauselmassaan kaikilla toisen maailmansodan rintamilla kuolleiden sotilaiden muistoa.
Meidän on otettava erityisesti huomioon, että päätöslauselmalla vahvistetaan kirjallisesti ymmärrystä Baltian maiden neuvostomiehityksestä ja stalinistisen Neuvostoliiton diktatuurista Itä- ja Keski-Euroopassa. Haluaisimme tänä päivänä paljastaa toisen maailmansodan koko totuuden riippumatta siitä, onko se epämiellyttävää jonkin osapuolen kannalta.
Päätöslauselmassa kehotetaan kaikkia maita avaamaan toista maailmansotaa koskevat arkistonsa tutkimustarkoituksessa ja uskon sen olevan lähtökohta tulevaisuudessa tehtävälle merkittävälle yhteistyölle. Valheita ja arvailuja ilmenee vain totuuden puuttuessa. Emme saa antaa tilanteen enää jatkua. Pyydän, että totalitarismia koskevan totuuden selvittämistä jatkettaisiin ideologiasta riippumatta. Pyydän, että totuus julkistetaan. Historialliseen totuuteen tarvitaan myös Neuvostoliiton totalitaarisen kommunismin kansainvälinen tuomitseminen. Siksi äänestin päätöslauselman puolesta täysin tietoisena velvollisuudestani puolueeni, Jaunais laiks -puolueen, äänestäjiä kohtaan. 
Nicola Zingaretti (PSE ).
    Arvoisa puhemies, Italian valtuuskunta on äänestänyt toisen maailmansodan päättymistä koskevan päätöslauselmaehdotuksen puolesta, vaikka meillä onkin paljon epäilyjä sen sisällön suhteen. Äänestimme velvollisuudentunnosta ja koska tunnustamme, että päätöslauselma on parlamentissa vallitsevien monien suuntausten välisen kompromissin tulos. Korostamme lisäksi, ettei Euroopan parlamentin tehtävä ole kirjoittaa, arvostella tai sotkea historiaa.
Siksi olemmekin pahoillamme, että jostain selittämättömästä syystä tekstissä ei lainkaan mainita Euroopan vastarintaliikettä, jolla oli tärkeä merkitys natsismin ja fasismin kukistamisessa ja maanosamme rauhan palauttamisessa. 
Tunne Kelam (PPE-DE ).
    Arvoisa puhemies, äänestin parlamentin jäsenen Brokin päätöslauselman puolesta. Siihen nähden, miten tärkeä edistysaskel on kyseessä, Euroopan unionin historiallinen näkökulma ei lopultakaan ole vielä täysin tasapainoinen ja kommunismin uhreilla on edelleen toissijainen asema. Tulevaisuutta ajatellen meidän on sen tähden saatava täydelliset tiedot Jaltan konferenssin historiasta ja sen seurauksista. Tämä on tärkeää myös Euroopan unionin ja Venäjän välisten suhteiden kannalta. Meidän olisi saatava Venäjä arvioimaan omaa historiaansa – Baltian maiden jälleenvalloitus ja liittäminen mukaan lukien – ja pyytämään anteeksi Neuvostoliiton totalitaristien tekemiä rikoksia. 
Michael Gahler (PPE-DE ).
    Arvoisa puhemies, minäkin äänestin päätöslauselman puolesta. Saksalaisena olen kiitollinen kaikille niille, jotka vapauttivat meidät kansallissosialismilta, kun emme valitettavasti kyenneet itse siitä vapautumaan. Aluksi kansallissosialismi vei saksalaisilta heidän oikeutensa ja sokeutti monet heistä. Sitten se syöksi melkein koko Euroopan sotaan ja väkivaltaan.
Länsisaksalaisena olen kiitollinen kaikille meidät vapauttaneille, etenkin amerikkalaisille. Ilman heidän läsnäoloaan demokratiaa ei olisi vuosikymmeniin voitu palauttaa rajojemme sisäpuolella tai muuallakaan. Toukokuun 8. päivänä ja sitä ennen kärsineiden uhrien lisäksi monet Itä-Euroopassa joutuivat uhreiksi toukokuun 8. päivän jälkeenkin. Tarkoitan diktatuurinvaihdoksen viattomia uhreja, kun kansallissosialistien valta vaihtui vasta 45 vuotta myöhemmin kukistuneeseen neuvostotyranniaan.
Nyky-Venäjän olisi tunnustettava, että ihmiset Tallinnasta Leipzigiin ja Varsovasta Varnaan eivät voineet hyväksyä, että Neuvostoliiton valta Hitlerin kukistumisen jälkeen olisi merkinnyt heille vapautta. Heidän lisäkseen kolmen läntisen alueen itäpuolelle jääneet saksalaiset joutuivat maksamaan paljon meitä enemmän Hitlerin rikoksista. Mehän olimme onnekkaita ja saimme varsin pian ottaa osaa hankkeeseen, joka oli ja on edelleen vastaus kaikkiin totalitarismin haasteisiin – Euroopan unioniin. Hoitakaamme siis Euroopan asiat jatkossa paremmin! 
Vytautas Landsbergis (PPE-DE ).
    Arvoisa puhemies, Euroopan tulevaisuutta käsittelevässä päätöslauselmassa on osa historiallisesta totuudesta. Onnittelen siitä kollegoitani. Sotaa ja sodanjälkeisiä suhteita koskevissa huomioissa mainitaan myös, että jotkut kansakunnat jäivät vangiksi rautaesiripun taa. Vuosina 1988 ja 1991 Venäjän kansaa pidettiin yhtenä noista vangiksi jääneistä kansakunnista ja se toimi usein niiden lailla kamppaillessaan demokratian puolesta samalla puolella meidän, Baltian kansojen, kanssa Neuvostoliiton totalitarismia vastaan. Presidentti Putin ei tätä muista, sillä hän toimi vielä tuolloin Saksaa vastaan.
Venäjän nykyjohto ei oma-aloitteisesti juurikaan yritä muuttaa käsitystä poliittisesta ja moraalisesta asemasta, niin että ennen vangiksi jääneenä pidetystä kansasta tulisi kansa. Moskovassa pidetäänkin aiemmin vankeina pidettyjen kansojen aseman kyseenalaistamista suurimpana murhenäytelmänä yhden niistä kannalta. Venäläisten väitetään olleen vankiloissa erilaisia kuin muut. Tällainen väärinkäsitys on loukkaavaa ja henkisesti tuhoisaa tavallisten venäläisten kannalta, mutta se on myös haitallista vilpittömän yhteistyön kannalta.
Arvoisa puhemies, teillä on vaikea tehtävä vedota Venäjän nykyjohtoon, jotta se luopuisi neuvostoajattelun perinteestä ja lakkaisi surkuttelemasta arkipäivän Venäjän valloittajamenneisyyttä. Päätöslauselmamme raivaa tälle tietä. 
Zita Pleštinská (PPE-DE ).
    Arvoisa puhemies, äänestyksessä päätöslauselmasta "Euroopan tulevaisuus kuusikymmentä vuotta toisen maailmansodan jälkeen" äänestin puolesta. Haluan kiittää kaikkia päätöslauselmaa kannattaneita kollegoitani. Päätöslauselma on moraalisesti äärimmäisen tyydyttävä kaikkien toisen maailmansodan kärsimykset ja sen jälkeisen väkivallan kokeneiden kannalta. Monet heistä eivät enää ole elossa ja ne, jotka ovat, kiittävät Euroopan parlamenttia siitä, ettei se ole unohtanut. Kiitän isäni Štefan Kányain puolesta, joka koki melkein yhdeksän vuotta helvettiä venäläisessä gulagissa. Päätöslauselma on tietolähde nuorille, jotka luojan kiitos eivät ole kokeneet sotaa. Siitä he voivat oppia menneisyydestä ja rakentaa Euroopalle vapaan ja rauhanomaisen tulevaisuuden. 
Goudin, Lundgren ja Wohlin (IND/DEM ),
    Vastustamme tekstiin liitettyjä sanamuotoja, jotka koskevat EU:n tulevaisuutta ja työskentelytapaa. Niissä näkyy usko siihen, että EU:n muuttaminen liittovaltioksi johtaa rauhaan, jolloin NATO:n asemaa Euroopassa ja koko maailmassa samalla heikennetään.
Monia muitakin asioita olisi voitu lisätä toisen maailmansodan päättymistä koskevaan päätöslauselmaan. Kanadan tärkeää merkitystä lopullisessa voitossa ei saa unohtaa. Emme myöskään saa unohtaa Amerikan sodanjälkeisen läsnäolon vaikutusta rauhan säilymiseen.
Vastustamme etenkin päätöslauselmaehdotuksen kappaleiden 1, 7 ja 8 sanamuotoja. Sodan uhrien kunnioittamiseksi päätimme kuitenkin äänestää koko päätöslauselman puolesta. 
Guerreiro (GUE/NGL ),
   . Euroopan parlamentin jäsenten enemmistön tänään hyväksymä päätöslauselma ei koske natsien fasismin voittamisen 60-vuotispäivää.
Päätöslauselman todellinen tavoite on Neuvostoliiton tuomitseminen. Sillä yritetään pyyhkiä pois Neuvostoliiton merkittävä asema natsismin ja fasismin kukistamisessa vuonna 1945, sen toimet rauhan puolustamiseksi ja imperialismin raakuuden vastustamiseksi, sen asema miljoonien työntekijöiden elinolojen huomattavassa parantamisessa, sen solidaarisuus kymmenien itsenäisyyttä ja itsemääräämisoikeutta tavoittelevien kansojen kanssa ja sen osallisuutta niiden vapauttamiseen siirtomaavallan ikeen alta ja vallan koordinoimiseen toisen maailmansodan päättymisen jälkeen.
Euroopan parlamentin päätöslauselma on kammottava ja häpeällinen historian uudelleentulkinnan näyte. Muiden vakavien ongelmien lisäksi on vähintäänkin historian vääristelyä todeta päätöslauselman sanoin, että "Euroopan yhdentymisellä" autettiin Portugalia pääsemään eroon fasismista, kun Portugali alusta alkaen on ollut NATO:n jäsen, kun fasistihallinto hyötyi monien niin sanottuun "Euroopan yhdentymiseen" osallistuneiden valtioiden hallitusten äänettömästä hyväksynnästä ja kun samat valtiot tukivat Portugalin fasistihallinnon käymiä siirtomaasotia. 
Kirkhope (PPE-DE ),
   . Minä ja kollegani Yhdistyneen kuningaskunnan konservatiivipuolueesta äänestimme päätöslauselmaehdotuksen puolesta. Siinä kunnioitetaan natsien tyrannian takia kuolleiden miljoonien ihmisten kärsimystä. Yhdymme täysin ehdotuksessa ilmaistuun kiitokseen niitä kohtaan, jotka antoivat henkensä Euroopan vapauttamisen puolesta. Olemme erityisen kiitollisia miljoonille brittimiehille ja -naisille heidän rohkeudestaan ja uhrauksestaan, kun he Winston Churchillin johtamina osallistuivat niin merkittävällä tavalla niin monen ihmisen vapauttamiseen.
Yhdymme ehdotuksessa ilmaistuun tunnustukseen Keski- ja Itä-Euroopan kansakunnille, jotka onnistuivat vapautumaan kommunismista ja jotka taistelivat vapautensa puolesta.
Yhdistyneen kuningaskunnan konservatiivipuolue on pitkään toivonut, että entiset kommunistivaltiot otettaisiin mukaan Euroopan unionin laajentumiseen. Niiden asema on todella tärkeä tulevaisuutemme kannalta.
Pyysimme kuitenkin erillistä äänestystä ehdotuksen niistä kohdista, joissa viitataan "Euroopan yhdentymiseen". Kyseinen termi liitetään poliittiseen yhdentymiseen. Yhdistyneen kuningaskunnan konservatiivipuolueen jäsenet tunnustavat, että Euroopan unioni on osaltaan edistänyt huomattavasti maanosamme kansojen rauhanponnisteluja. Euroopan unionia olisi kuitenkin mielestämme kehitettävä itsenäisten kansallisvaltioiden kumppanuutena, ei yhtenäisenä liittovaltiona. 
Maaten (ALDE ),
   .  Euroopan parlamentti hyväksyi tänään päätöslauselman, joka koskee Euroopan tulevaisuutta kuusikymmentä vuotta toisen maailmansodan jälkeen. Päätöslauselmassa yritetään antaa kattava selvitys Euroopan viimeisten 60 vuoden historiasta, mukaan lukien natsismi, stalinismi, miehitys, vapautus ja paljon muuta. Hyväksyn päätöslauselman keskeiset asiat, mutta Euroopan parlamentti on poliittinen elin, ei mikään historioitsijoiden kokous. Toimenkuvaamme ei voi kuulua Euroopan poliittista lähihistoriaa koskevan selvityksen laatiminen tekstinkäsittelyohjelmalla puolessatoista viikossa. Meidän olisi keskityttävä siihen, mitä osaamme, ja siksi olen äänestänyt päätöslauselmasta tyhjää. 
Nattrass (IND/DEM ),
   . Haluamme muistaa toisen maailmansodan päättymistä Euroopassa. Päätöslauselmassa kirjoitetaan kuitenkin historiaa uudelleen, kun sen otsikossa jopa väitetään toisen maailmansodan päättyneen 8. toukokuuta 1945. Näin ei kuitenkaan ollut, sillä maailmalla oli vielä Japani vastassaan.
Propaganda, jonka mukaan EU on osallistunut sotaa seuranneen rauhan aikaansaamiseen, on ikävää omasta mielestäni ja seitsemän akselivaltoja vastaan sotineen perheenjäseneni mielestä.
Huomauttaisin, että päätöslauselman suunniteltu otsikko oli "Euroopan tulevaisuus", kun nykyisen päätöslauselman otsikko on "Toisen maailmansodan päättymisen (8. toukokuuta 1945) 60-vuotispäivä". Euroopan parlamentin olisi oltava täsmällinen päätöslauselmia tehdessään.
Edellä mainituista syistä äänestin päätöslauselmaa vastaan. 
Pafilis (GUE/NGL ),
   .– Vastustimme tätä häpeällistä päätöslauselmaa, jossa käytetään Goebbelsin menetelmiä historian vääristelemiseksi.
Juuri samat poliittiset voimat, jotka ruokkivat ja tukivat fasismin nousua ja hyväksyivät sen, panettelevat nyt kommunisteja ja Neuvostoliittoa, jotka olivat vastarinnan, uhrauksien ja fasismin kumoamisen etujoukoissa. Kun ne nyt kutsuvat uudeksi miehitykseksi sitä, että puna-armeija vapautti Keski- ja Itä-Euroopan maat, ne antavat poliittisen tukensa natsisymboleiden arvon palauttamiselle. Samalla ne antavat poliittisen alibin SS:n kanssa yhteistyötä tehneille ja fasismille noissa maissa.
Kapitalismi synnytti fasismin. Jos yritetään vääristellä historiaa, yritetään samalla myrkyttää nuorten sukupolvien omatunto, jotta he voisivat hyväksyä nykypäivän imperialismin rikokset, ja pysäyttää heidän taistelunsa niiden kumoamiseksi.
Tällä rajulla hyökkäyksellä kommunismia vastaan ei voida estää yhteiskuntaa kehittymästä sosialismiin päin.
Viesti fasismin voittamisesta on hengissä ja ajankohtainen. Se on suoraan yhteydessä kansojen yhteiseen taisteluun imperialistista barbariaa vastaan.
Muistamme, että vaikka fasismin akseli vaikutti todella vahvalta, se murskattiin ja sirpein ja vasaroin koristettu punalippu nostettiin Reichstagin huipulle merkiksi siitä, että fasismi oli hävinnyt sosialismille. Sama kohtalo odottaa epäoikeudenmukaista, riistoa harjoittavaa kapitalistista järjestelmää. 
Zita Pleštinská (PPE-DE ).
    Arvoisa puhemies, äänestyksessä päätöslauselmasta "Euroopan tulevaisuus kuusikymmentä vuotta toisen maailmansodan jälkeen" äänestin puolesta. Haluan kiittää kaikkia päätöslauselmaa kannattaneita kollegoitani. Päätöslauselma on moraalisesti äärimmäisen tyydyttävä kaikkien toisen maailmansodan kärsimykset ja sen jälkeisen väkivallan kokeneiden kannalta. Monet heistä eivät enää ole elossa ja ne, jotka ovat, kiittävät Euroopan parlamenttia siitä, ettei se ole unohtanut. Kiitän isäni Štefan Kányain puolesta, joka koki melkein yhdeksän vuotta helvettiä venäläisessä gulagissa. Päätöslauselma on tietolähde nuorille, jotka luojan kiitos eivät ole kokeneet sotaa. Siitä he voivat oppia menneisyydestä ja rakentaa Euroopalle vapaan ja rauhanomaisen tulevaisuuden. 
Queiró (PPE-DE ),
   . Me kaikki kammoksumme toisen maailmansodan kauhuja ja tiedämme, miten tärkeää on muistaa, mihin ihmiskunta, kansat ja yksilöt kykenivät. Olemme siis kaikki vilpittömästi sitä mieltä, että nyt on tilaisuus etenkin sanoa, ettei koskaan enää. Tämähän on Euroopan unionin perustamisen lähtökohta.
Muitakaan muistoja ei saisi sivuuttaa. Itä-Euroopan maille ja etenkin Baltian maille sodan päättymisen juhlistaminen ei merkitse vapauden juhlistamista, sillä vapauttajat olivat Neuvostoliiton joukkoja, jotka poistuivat vasta vuonna 1989. Meistä voi vaikuttaa kohtuuttomalta yhdistää neuvostoimperiumi sodan loppumiseen, mutta näin ei ole Itä-Euroopan näkökulmasta katsottuna, koska nämä kaksi asiaa kietoutuvat toisiinsa. Miten voimme juhlia vapautumista teeskennellen, ettei vapautumista olisi seurannut miehitys? Sitä emme voi tehdä.
Jos haluamme rauhaa, tarvitsemme totuutta. Juhlistakaamme siis toisen maailmansodan päättymistä, mutta älkäämme luulko, että kauheudet olisivat päättyneet siihen. Muiden kansojen muistojen on oltava myös meidän muistojamme. 
Ries (ALDE ),
    Vastustin sitä, että tämä keskustelu lopetettaisiin päätöslauselmalla, ja minun onkin sanottava, että tekstimme köyhyys vahvistaa aavistukseni. Päätin siis äänestää tyhjää.
Käymämme keskustelu oli arvokas ja valaiseva. Se oli varmastikin yksi tärkeimmistä keskusteluista, jonka olemme käyneet uuden parlamentin aikana eli sen jälkeen, kun parlamentti laajeni Euroopan jälleenyhdistymisen myötä.
Käsissämme on pienten historian palasten muodostama historian kokonaisuus. Keskustelua ovat rikastaneet kaikkien siihen osallistuneiden näkökulmat ja katsantotavat, ja olisi suorastaan määritelmän vastaista laatia siitä kompromissiasiakirja.
Meistä kaikki ne, jotka ovat jo neuvotelleet vastaavista päätöslauselmista, tietävät, että ne ovat vain kollaasi kunkin neuvottelijan aikaansaannoksista.
Menetelmällä, joka ehkä toimii Espanjan kuivuuden tapauksessa, ei voida tiivistää Euroopan historian kaikkien tärkeimmän sivun moniulotteisuutta.
Koska teksti on kompromissi, siltä puuttuu voima ja viesti. Itse olisin toivonut, että tekstissä keskityttäisiin enemmän esimerkiksi kohtaan 1, joka on sen todellinen kantava viesti: meidän on tunnettava menneisyytemme, jottemme koskaan joutuisi kokemaan sitä uudelleen. Meidän on pidettävä muisto hengissä, opetettava sitä ja välitettävä se edelleen. Tämä on todellinen haaste aikakautena, jona puolet nuoristamme ei edes tiedä, kuka Hitler oli. 
Titford (IND/DEM ),
   . Haluamme muistaa toisen maailmansodan päättymistä Euroopassa. Päätöslauselmassa kirjoitetaan kuitenkin historiaa uudelleen, kun sen otsikossa jopa väitetään toisen maailmansodan päättyneen 8. toukokuuta 1945. Näin ei kuitenkaan ollut, sillä maailmalla oli vielä Japani vastassaan.
Yhdistyneen kuningaskunnan itsenäisyyspuolueen jäsenet kokivat siis velvollisuudekseen äänestää päätöslauselmaa vastaan. 
Van Orden (PPE-DE ),
   . Päätöslauselmassa on monta myönteistä kohtaa, joiden takia äänestin sen puolesta. Siinä on kuitenkin huomattavia puutteita ja vääriä painotuksia. Vuoden 1945 voittoa ei olisi tullut ilman Yhdistyneen kuningaskunnan ja Brittiläisen imperiumin lujuutta ja rohkeutta taistellessaan yksin ja pitäessään Saksan joukot ahtaalla yli vuoden ajan Ranskan kukistumisen jälkeen. Neuvostoliiton kommunistit olivat tietenkin natsien liittolaisia sodan ensimmäisten 20 kuukauden ajan. Sodan jälkeen lännen vapauden takasi Yhdysvaltain joukkojen herkeämätön osallistuminen Euroopan turvallisuuteen NATO:n kautta. Yhdistynyt kuningaskunta auttoi tämän yrityksen onnistumisessa suhteettoman paljon. Emme saisi myöskään aliarvioida tiettyjen avainasemassa olleiden yksilöiden, kuten Margaret Thatcherin, Ronald Reaganin ja paavi Johannes Paavali II:n, valtavan suurta osuutta Neuvostoliiton tyrannian romahtamisessa. Toisen maailmansodan loppumisen vuosipäivää ei pitäisi käyttää jälleen uutena tilaisuutena ylistää Euroopan unionin roolia. EU on hanke, jolla on joitakin syvästi epädemokraattisia piirteitä ja joka on menossa väärään suuntaan. Euroopan yhdentymistä ajaa pieni poliittinen ryhmä, eikä se todellakaan ole "tulosta ihmisten vapaasta tahdosta tekemästä päätöksestä". 
Wagenknecht (GUE/NGL ),
   . Äänestän mietintöä vastaan seuraavista syistä.
Siinä käytetään Saksan ja Euroopan vapauttamisen 60-vuotispäivää tilaisuutena edistää historian uudelleentulkintaa, kun natsi-Saksaa ja Neuvostoliittoa kohdellaan tasavertaisina.
Tasavertaisuuden oletuksella kaunistellaan lisäksi Saksan fasistien tekemiä rikoksia, etenkin Euroopan juutalaisten hävittämistä. On selvää, että päätöslauselmalla on tarkoitus vähätellä tätä sivistyksen hetkellistä hylkäämistä.
Päätöslauselmassa ei mainita Neuvostoliiton merkittävää osuutta fasismin kukistamisessa.
Kuusikymmentä vuotta sitten maailma vapautui natsismista, jonka nimissä päätettiin vertaansa vailla olevan epäinhimillisestä juutalaisten teollistetusta tuhoamisesta, koko Eurooppa syöstiin sotaan ja miljoonia ihmishenkiä menetettiin. Tätä tukivat liikemaailman ja talouden edut ja suuri osa saksalaisista. Todella julmia keinoja, kymmenten tuhansien ihmisten kiduttaminen ja tappaminen mukaan lukien, käytettiin tukahduttamaan fasismin vastaista vastarintaliikettä, jonka jäsenistä suuri osa oli kommunisteja ja sosiaalidemokraatteja. Natsien vallan päättymisen muistoa käytetään nyt tilaisuutena esittää vuosi 1989 todellisena vapautumisen ajankohtana. Samalla vähätellään natsien hirmuhallintoa, herjataan Neuvostoliittoa ja sen kansalaisten ja puna-armeijan valtavia uhrauksia ja edistetään kansallisuusaatteen ja äärioikeiston uudelleennousua ja kasvavaa suuntausta vähätellä natsien Euroopassa tekemiä rikoksia. Tarvitaan aivan toisenlaista viestiä: yksiselitteistä ja selvää sitoutumista siihen, ettei fasismille koskaan anneta toista tilaisuutta Euroopassa. 

Goudin, Lundgren ja Wohlin (IND/DEM ),
    Esittelijä puhuu väljin termein olemassa olevien virkojen palkkaluokkien korotuksista, uusien virkojen perustamisesta, teknisten mukautusten tekemisestä ja hienosäätämisestä ja etenkin Romanian ja Bulgarian tiedotustoimistoille suunnatuista lisävoimavaroista. Äänestystä varten valittu teksti on epäselvä, mutta sen voi nähdä vain lisämäärärahojen pyyntönä.
Vastustamme menojen lisäämistä etenkin kun on kysymys ehdotuksista, jotka johtavat hallintokulujen kasvuun ja lisärahoituksen myöntämiseen sellaiselle talousarvion otsakkeelle, jota käytetään usein pelkkään propagandaan. Päätimmekin äänestää koko päätöslauselmaa vastaan. 
Martinez (NI ),
    Euroopan komissio ehdottaa vuosien 2007–2013 määrärahoiksi noin 1 000 miljardia euroa seitsemäksi vuodeksi, eli maksusitoumusmäärärahoina noin 1,24 prosenttia Euroopan BKT:sta.
Yhteisön talousarvion määrärahoja vuosiksi 2007–2013 käsitellessään valiokuntamme tyytyi yksinkertaiseen laskennalliseen keskusteluun siitä, pitäisikö seitsemän vuoden aikana käyttää 1022 miljardia euroa, kuten Euroopan komissio haluaa, 987 miljardia euroa, kuten esittelijämme ehdottaa vai 977 miljardia euroa, kuten eniten maksavat valtiot haluaisivat. Sen sijaan, että Ranska menettää 3 miljardia euroa vuosittain, se saattaa menettää 5 tai jopa 7 miljardia euroa.
Yhdysvaltain vuotuinen talousarvio on 2500 miljardia dollaria, mikä on 20 kertaa niin paljon kuin yhteisön talousarvio. Tämä kertoo kaiken: Euroopan suunnitelmat ovat maailmalaajuiset, mutta sen budjetti on pienenpieni.
Kaikki siis käsittävät, ettei tämä vääristymä voi kestää. Vuoden 2014 jälkeen tulee ilmi kaksi kysymystä: yhteisön talousarvion räjähdysmäinen kasvu ja verotuksen aloittaminen. Näistä kahdesta kysymyksestä valiokuntamme päätöslauselmassa ei mainita sanaakaan. Veroja maksavat kansalaisemme saavat siis äänestää Euroopan perustuslaista tietämättä talousarviosta mitään. 
Queiró (PPE-DE ),
   . Tämän mietinnön, joka koskee ennakkoarviota Euroopan parlamentin tuloista ja menoista varainhoitovuodeksi 2006 tärkeä, painopiste on viimeisimmän laajentumisen konsolidointi ja Romanian ja Bulgarian liittymiseen valmistautuminen. Siinä ehdotetaan määrärahojen yhä tehokkaampaa ja rationaalisempaa käyttöä. Tavoitteena on tehdä seuraavasta talousarviosta vielä kattavampi ja selkeämpi parlamentin tuomiseksi lähemmäksi kansalaisia sekä parlamentin työn laadun ja tehokkuuden parantaminen. Tämän vuoksi äänestin mietinnön puolesta. 

Gollnisch (NI ),
    Meneillään on kansainvälisten kauppaneuvottelujen uusi kierros. On ällistyttävää, että jatkamme vieläkin neuvotteluja maailmankaupan vapauttamisesta ilman, että koskaan tarkastelemme vapauttamisen todellisia taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia.
Euroopan unioni noudattaa ainoana maailmassa WTO:n sääntöjä. EU:n markkinat ovat kaikkein avoimimmat ja huonoimmin suojellut esimerkiksi polkumyyntiä, epäterveitä käytäntöjä ja väärentämistä vastaan. EU kieltäytyy liian usein tarvittavista vastatoimenpiteistä tai suojatoimenpiteistä, kuten kiinalaisten tekstiilituotteiden tapauksessa.
EU avaa taloutemme rajulle kansainväliselle kilpailulle. Samalla se kuitenkin säätää yhä uusia asetuksia, joiden takia yrityksemme ovat täysin voimattomia kilpailun edessä. Se ei myöskään tee juurikaan töitä sen hyväksi, että Euroopan vientituotteet pääsisivät markkinoille, joille ne nyt eivät pääse kohtuuttomien tullitariffien tai lainsäädännöllisten esteiden takia. EKP ei tee mitään surullisenkuuluisasti yliarvioidun euron kurssille, joka vaikeuttaa vientiämme ja helpottaa halpatuontia entisestään.
Esittelijä on oikeassa. Maailmankauppa ei ole reilua. Sen merkittävin uhri työttömyyden, köyhyyden lisääntymisen, sosiaalisen epävarmuuden ja yritysten sulkemisten kannalta on kuitenkin Eurooppa. Tässä edesauttaa komissio. 
Goudin, Lundgren ja Wohlin (IND/DEM ),
    Kannatamme mietinnön yleistä tavoitetta kansainvälisen kaupan vapauttamiseksi. Sillä ei kuitenkaan saa vaarantaa perustavaa laatua olevia sosiaalisia ja ympäristöä koskevia vaatimuksia. Tuemme myös vaatimuksia poistaa vähitellen EU:n yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) vientitukia ja myöntää vähemmän kehittyneille maille vero- ja kiintiövapaa pääsy EU:n markkinoille.
Edellä mainitut vaatimukset eivät ole yhteensopivia mietinnössä olevan kohdan kanssa, jossa todetaan, ettei "eurooppalaista maatalousmallia" saa kyseenalaistaa (kohta 16). Kauppapolitiikan vapauttamisen on kuljettava käsi kädessä YMP:n perusteellisen uudistamisen kanssa. 
Hedh (PSE ),
    Äänestyksessä mietinnöstä Dohan kierroksen arvioinnista WTO:ssa tehdyn sopimuksen jälkeen Ruotsin sosiaalidemokraatit ovat päättäneet äänestää puolesta. Mietinnön yleinen suuntaus on rakentava, sillä parlamentti antaa tukensa vapaalle ja oikeudenmukaiselle monenväliselle kauppajärjestelmälle kestävän kehityksen rajoissa. Emme kuitenkaan voi kannattaa kohtia 16 ja 17. Maatalouspolitiikan suunnitteilla oleva uudistus on ehdottomasti tarpeen, koska se on ensimmäinen askel kohti oikeudenmukaista maailmankauppaa. Vastustamme kaikkia yrityksiä hankaloittaa kolmansien maiden tuotteiden myyntiä EU:ssa. Kehitysmaiden pääsyn EU:n markkinoille on oltava tärkeämpää kuin maataloustukien säilyttämisen. 
Martin, David (PSE ),
   . Genevessä heinäkuussa 2004 saavutettu sopimus oli tärkeä Dohan kehityskierroksen jatkumisen kannalta. Geneven sopimus antaa kuitenkin vain suuntaviivat. Todella vaikeiden päätösten tekeminen on vielä edessä.
EU:n on osoitettava, että se todella aikoo lopettaa maataloustuet. Kolmansien maiden on tehtävä myönnytyksiä muiden kuin maataloustuotteiden markkinoillepääsyssä. Kehitysmailta on poistettava paineet, jotka koskevat palveluja ja niin sanottuja Singaporen aiheita.
Jos Hongkongissa tämän vuoden joulukuussa pidettävässä kokouksessa saavutetaan onnistunut sopimus, maailman köyhyyttä ja epätoivoa voidaan vähentää huomattavasti. 
Queiró (PPE-DE ),
   . Kansainvälisen kaupan kehittäminen on yksi parhaita keinoja torjua maiden välistä epätasa-arvoa. Mahdollisuus tuottaa tuotteita, viedä ne maailmanmarkkinoille ja voida hankkia muita tuotteita on varmin kansojen edistymiseen, rauhaan ja ihmiskunnan kehittymiseen johtava tie. Tämän on tapahduttava oikeudenmukaisen kilpailun sääntöjen mukaisesti, verotusta noudattaen ja ihmisoikeuksien puolustamisen, ympäristönsuojelun ja kestävän kehityksen periaatteita kunnioittaen. Johtajien on toimittava vastuuntuntoisesi, päättäväisesti ja pitäen mielessään, miten tärkeä asia on kyseessä. 

Beazley (PPE-DE ),
   . Euroopan unionin tiedotus- ja viestintästrategian toteuttaminen on äärimmäisen tärkeää, koska kansalaisten tietoisuuteen EU:hun liittyvistä kysymyksistä on tähän saakka vaikuttanut epäjohdonmukaisuus etenkin jäsenvaltioiden hallitusten levittämän tiedon osalta ja kiistanalainen uutisointi lehdistön joissakin osissa.
Kehotan kansallisen valtuuskuntani jäseniä äänestämään tyhjää koko mietinnöstä toimitettavassa äänestyksessä. Tähän on monia syitä, kuten Euroopan perustuslaista tehdyn sopimuksen ratifiointia käsittelevä mietinnön osio. Jäsenvaltioiden on päätettävä asiasta ensisijaisesti itse. Kyseessä on luonteeltaan kiistanalainen kysymys ja kansalaisten mielipiteeseen voisi vaikuttaa tarpeettomasti vaikutelma siitä, että muut tahot kuin jäsenvaltiot painostaisivat asiassa. 
Coelho (PPE-DE ),
   . Hyvällä tiedotus- ja viestintäpolitiikalla parannetaan kansalaisten käsitystä EU:sta lisäämällä tietoisuutta Euroopan kansalaisuuden ulottuvuuksista ja näyttämällä kansalaisille, mitä konkreettista hyötyä EU:hun kuuluminen tuo heidän päivittäiseen elämäänsä.
Olen pahoillani, että EU:n tiedotus- ja viestintästrategia on jäänyt paljon jälkeen tavoitteistaan. Eurobarometrin mukaan kansalaiset tietävät melko vähän EU:n peruskysymyksistä, ja Euroopan parlamentin vaalien äänestysprosentti jäi viime vaaleissa ennätyksellisen alhaiseksi.
Kannatankin ehdotusta hajautetun tiedotusjärjestelmän luomiseksi. Näin oikea tieto löytää tiensä kansalaisten luo. Järjestelmää on täydennettävä toimielinten välisellä strategialla, jolla vahvistetaan EU-kuvaa ja tehostetaan komission ja parlamentin välistä yhteistyötä henkilöstövarojen ja aineellisten voimavarojen käyttämiseksi mahdollisimman tehokkaasti.
Jäsenvaltioiden ja niiden parlamenttien on samalla osallistuttava tähän yhdessä Euroopan toimielinten kanssa, jotta toimielinten yhteisen strategian kaikki mahdollisuudet voidaan hyödyntää ja taata suurimmat mahdolliset paikalliset ja alueelliset vaikutukset Euroopan unionin yleisten etujen ja kaikkien sen kansalaisten hyväksi. 
Figueiredo (GUE/NGL ),
   . EU:n tiedotus- ja viestintästrategian on aina oltava objektiivinen ja sen on kunnioitettava pluralismia, kulttuurista monimuotoisuutta ja ihmisoikeuksia. Näkemämme tapahtumat, viime aikoina etenkin perustuslakia koskevaan sopimusehdotukseen liittyen, eivät ole olleet sen paremmin objektiivisuuden kuin pluralisminkaan malliesimerkkejä. Kyseessä on valtava propagandakampanja, joka ei kunnioita pluralismia eikä Euroopan parlamentin jäsenten erilaisia mielipiteitä. Kansalaisten mielipiteiden kirjoa ei myöskään ole otettu huomioon.
Mietintö on selvä esimerkki manipuloinnista, joka on yritetty verhota EU:n tiedotus- ja viestintästrategiaksi. Kohdassa 40 sanotaan esimerkiksi näin: "on poliittinen vastuu tukea perustuslaista tehdyn sopimuksen ratifiointia". Tässä ei oteta huomioon, että ihmisillä on erilaisia mielipiteitä, vaikka tiedetään, että monissa jäsenvaltioissa noin puolet kansalaisista vastustaa perustuslakia koskevaa sopimusehdotusta. Eriäviä mielipiteitä ei myöskään oteta huomioon.
Monet ehdotuksista, joilla mietintöä olisi voitu parantaa, hylättiin valitettavasti täysistunnon äänestyksessä. Meillä ei siis ollut muuta vaihtoehtoa kuin äänestää mietintöä vastaan. 
Goudin, Lundgren ja Wohlin (IND/DEM ),
    Mitä on "asiallinen" ja mitä on "väärä" tiedotus EU:sta? Mitä on tiedotus "eurooppalaisesta ajattelusta"?
Poliittisista hallintoelimistä annettava tieto on aina poliittisten arvojen värittämää. Tietoja voidaan vääristellä tai niistä voidaan esittää vain osa ihmisiin vaikuttamiseksi.
Mielestämme tiedotusstrategian olisi annettava poliittisessa keskustelussa tilaa kaikkien näkökulmille alkaen niistä, jotka kannattavat EU:n ylikansallisen hallinnon lisäämistä aina niihin, jotka kannattavat ainoastaan hallitustenvälistä yhteistyötä. Komission kaltaisen toimielimen ei pitäisi puhua perustuslakia koskevan sopimusehdotuksen eikä EU:n ylikansallisuuden lisäämisen puolesta.
Esimerkiksi mietinnön 9 kohdassa oleva ehdotus, jonka mukaan EU:n toimielinten pitäisi tehdä sopimuksia sellaisten TV-yritysten kanssa, jotka pystyvät tuottamaan esimerkiksi televisiosarjoja, kilpailuja ja elokuvia Euroopan idean ja arvojen edistämiseksi, on suorastaan naurettava. Osaa EU:n toimielinten tiedotusmateriaalista ei enää voida pitää asiallisena tietona, eikä osaa lapsille ja nuorille suunnatusta tiedotuksesta olisi edes pitänyt julkaista.
Demokratiaan kuuluu, että erilaiset toimijat osallistuvat vapaaseen ja avoimeen keskusteluun. Kenenkään toimijan ei pitäisi edistää jotakin poliittista linjaa "ylhäältä käsin" veronmaksajien rahoilla. 
Ibrisagic (PPE-DE ),
    Ruotsin kokoomuspuolueen valtuuskunta on äänestänyt tänään Euroopan unionin tiedotus- ja viestintästrategiaa koskevaa mietintöä vastaan.
Olemme sitä mieltä, ettei Euroopan parlamentin kaltaista poliittista hallintoelintä pitäisi käyttää joitakin asioita koskevien mielipiteiden muokkaamiseen tai siihen, että tiedotusvälineet saadaan toimimaan tietyllä tavalla jäsenvaltioissa käynnissä olevan poliittisen keskustelun suhteen. 
Le Pen, Marine (NI ),
    Tämä mietintö on todellinen virallisen propagandan helmi. Komissio ja hallitukset ylittävät siinä itsensä uuden maailmansa rakentamisessa.
Mietintö osoittaa, jollei asia jo ennestään ollut tarpeeksi selvä, että Euroopan yhdentymisen hanke on ennen kaikkea totalitaarinen hanke, jonka tavoitteena on uudenlaisen ajattelutavan, toimintatavan ja elintavan opettaminen.
Euroopan politiikan perustuksille on ominaista utopia, kansankiihotus, poliittinen korrektius ja se, ettei sivilisaatiomme perustana oleviin arvoihin viitata ollenkaan.
Meidän halutaan unohtavan, mitä olemme, samoin kuin kommunistit halusivat pyyhkiä menneisyyden kokonaan pois. Tähän voidaan lisätä kaupallinen ulottuvuus, jossa EU:n viestintästrategia alistetaan markkinavoimien periaatteille niin perinpohjaisesti, että Eurooppa-tuotemerkin edistämisestä puhutaan samoin kuin arkisesta pesuaineesta.
Viestinnän paras kohderyhmä ovat lapset, joita Euroopan kannattajat pitävät helpommin muokattavina. Heille luvataan jopa, että uuden "Euroopan henki" määritellään. "Henki" on outo termi, kun kerran perustuslakiluonnoksesta on poistettu kaikki viittaukset kristinuskoon. Henki joko on tai sitä ei ole, ja Euroopalla ei sitä ole.
Sokerina pohjalla esitetään mahdollisuus antaa taloudellisia bonuksia tiedotusvälineille, jotka ovat onnistuneet välittämään Euroopan ideaa ja arvoja. Korruptio on keksitty uudelleen, mutta Euroopan laajuisesti. Kuulostaa lupaavalta!
Euroopan hanke, jota te meille olette rakentamassa, on hirviömäinen, niin paljon se muistuttaa toimintatavoista ja menetelmistä, joita on käytetty muissa kauhulla muistelluissa totalitaarisissa järjestelmissä. Älkää kuitenkaan koskaan unohtako, että vapauteen pyrkivillä kansoilla on peruuttamaton oikeus vastustaa sortoa. 
Martin, David (PSE ),
   . Olen tyytyväinen mietintöön ja siihen, että esittelijän mielestä on tärkeää kehittää entistä tehokkaampaa tiedotusstrategiaa.
Olen tyytyväinen siihen, että kansalaisille suunnattua tiedottamista on komission mielestä tarpeen parantaa. Olen esittelijän kanssa samaa mieltä siitä, että Eurooppa on saatava lähemmäksi kansalaisiaan. Tämä on erityisen tärkeää, kun ajatellaan, että äänestysprosentti Euroopan parlamentin vaaleissa on jatkuvasti laskussa. Vuonna 2004 se oli ennätyksellisen alhainen, 45,7 prosenttia.
Tehokkaamman tiedotusstrategian avulla voidaan torjua Eurooppaan liittyvää väärää tietoa, jota levitetään joka puolella EU:ta. 
Queiró (PPE-DE ),
   . Poliittisilla hallintoelimillä voi olla vain yhdenlainen viestintästrategia: totuus ja avoimuus, joihin yhdistyy valmius kuunnella ja tulla kuulluksi. On totta, että suurin osa Euroopan kansalaisista tuntee olevansa lähellä EU:n hengen ydintä. On kuitenkin myös yhtä totta, että monet tuntevat olevansa vieraantuneita EU:n päivittäisestä toiminnasta ja joidenkin EU:n tekstien sisällöstä. Tärkein tavoite onkin avoimuuden ja totuuden keinoin ja pluralismia täysin kunnioittaen lisätä Euroopan unionin näkyvyyttä ja kiinnittää huomiota kansalaisten mielipiteeseen. Kaikessa viestinnässä on kaksi puolta ja tämä kuuluu sen kaikkein demokraattisimpiin ominaispiirteisiin. Ottakaamme siis asia huomioon. 
Ries (ALDE ),
    Tiedotus ja viestintä ovat asioita, joihin melkein kaikki Euroopan unionissa uskovat kivenkovaan. Tämä onkin ainut meitä todella yhdistävä asia. Vasemmalta oikealle kaikki parlamentin jäsenet valittavat järkyttävää tiedotuksen ja viestinnän puutetta.
Se on musta aukko, joka nielee sisäänsä kaikenlaiset epäilijät levittämään myrkkyään. Riittää, kun ajattelee Ranskassa nyt riehuvaa keskustelua. Ei-puolen kannattajat käyttää kaikki valheet hyväkseen asiaansa edistääkseen. Euroopan nimessä, eikö mikään ole pyhää?
On myös todella paradoksaalista, että keskusteluun osallistunut viestinnästä vastaava komission jäsen Wallström oli edellisessä tehtävässään ympäristöasioista vastaavana komission jäsenenä kymmenen kertaa näkyvämmässä asemassa kuin nyt, vaikka nykyisen tehtävänsä ansioista hänen kuuluisi olla huomion keskipisteenä.
Eurooppa-raukka, josta ei näköjään voi viestittää. Minulla sen paremmin kuin muillakaan ei ole tähän ihmelääkettä, mutta joistakin asioista olen varma.
Olen esimerkiksi varma mietintömme 5 kohdasta, jossa käsitellään Eurooppaan liittyvien asioiden opettamista kouluissa, niiden selittämistä, niistä kertomista ja niiden tulkitsemista elävällä tavalla vuoropuheluiden, vaihtojen ja vierailujen avulla. Tämä on keskeinen tehtävä, eikä suinkaan mahdoton. Olen vastannut kuuden vuoden ajan tuhansien lukiolaisten kysymyksiin ja tiedän, ettei EU:sta tule heille enää koskaan vain virtuaalista asiaa. 


Puhemies.
   Esityslistalla on seuraavana komission julkilausuma Espanjaa koettelevasta kuivuudesta. 
Dimas Stavros,
   . Arvoisa puhemies, komissio on hyvin tietoinen kuivuustilanteen vakavuudesta Espanjassa. Se ymmärtää tätä koskevat huolet ja on täysin sitoutunut auttamaan Espanjaa.
Meillä on nykyään keinoja, jotka mahdollistavat erilaisiin toimiin ryhtymisen tämänkaltaisissa tilanteissa.
Komissio onkin jo tehnyt 10. toukokuuta 2005 päätöksen, jolla sallitaan kesantojen laidunkäyttö yhdeksällä Espanjan itsehallintoalueella.
Espanjan viranomaiset eivät kuitenkaan ole esittäneet komissiolle muita pyyntöjä, jotka liittyisivät suoran tuen järjestelmien soveltamiseen kylmyyden ja kuivuuden aiheuttamassa tilanteessa.
Komissio harkitsee vakavasti kaikkia pyyntöjä, joita Espanjan viranomaiset mahdollisesti esittävät komissiolle esimerkiksi ennakkojen maksamisesta. Komission vastaus perustuu voimassa olevaan lainsäädäntöön, ja siinä otetaan huomioon käytettävissä olevat määrärahat.
Komissio on antanut tiedonannon, jossa se esittää pääpiirteittäin eri vaihtoehtoiset mahdollisuudet torjua uhkia ja kriisejä maatalouden alalla. Tästä kysymyksestä käytävissä keskusteluissa ollaan vielä aivan alkuvaiheessa kaikissa toimielimissä, joten komission on liian aikaista sitoutua erityisiin toimiin tai edes koeluonteiseen toimintaan. Voin kuitenkin mainita, että komissio käynnistää piakkoin Euroopan parlamentin pyynnöstä maatalouden takuujärjestelmiä koskevan pilottitutkimuksen.
Haluan tässä yhteydessä myös viitata päätöslauselmassa mainittuun viljan siirtämiseen interventiovarastoista. Komissio vastustaa tiukasti tällaisia siirtoja, jotta vältetään markkinoiden vääristyminen, joka asettaa paikalliset ja alueelliset tuottajat ja tukkuliikkeet epäedulliseen asemaan.
Päätöslauselmassa vaaditaan hedelmä- ja vihannesalan yhteisessä markkinajärjestelyssä määrätyn joustavuuden soveltamista, josta Espanjan viranomaiset ovat vastuussa ja jolle on asetettu tiettyjä kriteerejä.
Vaikka maaseudun kehittämiseen varattuja määrärahoja on mahdollista käyttää kuivuudesta tai kylmyydestä kärsivien tuottajien auttamiseksi, Espanjan viranomaiset eivät ole toistaiseksi esittäneet tällaista pyyntöä komissiolle. Mikäli pyyntö esitetään, komissio tutkii sen välittömästi voidakseen ryhtyä kaikkiin mahdollisiin toimiin.
Komissio voisi tässä yhteydessä tutkia jo budjetoitujen maaseudun kehittämisen määrärahojen uudelleenohjelmointia. Tämä voisi tapahtua kanavoimalla näitä määrärahoja toimiin, joilla vahvistetaan eri toimenpiteitä, kuten ikääntyneiden viljelijöiden "korvaamista" uusilla viljelijöillä, mistä on säädetty neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1257/1999.
Espanjan viranomaiset voisivat vastaavasti tutkia mahdollisuutta pyytää poikkeuksien hyväksymistä tiettyjen toimien, kuten maatalouden ympäristötoimenpiteiden, soveltamiseen ilmoittamalla komissiolle tapauksista, jotka on hyväksytty ylivoimaisiksi esteiksi komission asetuksen (EY) N:o 817/2004 nojalla. Näin tehtiin Portugalin tapauksessa.
Metsäpaloriskin osalta totean, että tiettyjä ennaltaehkäiseviä toimia voidaan toteuttaa Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston rahoittamien maaseudun kehittämistoimenpiteiden yhteydessä. Näistä toimenpiteistä on säädetty neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1257/1999.
Espanjan viranomaiset voisivat myös pyytää komissiota tarkistamaan alueellisia ohjelmia siten, että niissä vahvistetaan metsäpalojen ehkäisemiseen tähtääviä toimia. On kuitenkin todettava, ettei edellä mainittujen toimien perusteella myönnettävä lisätuki saa johtaa nykyisiä ohjelmia koskevan talousarvion ylittymiseen.
Solidaarisuusrahaston käyttämisen osalta on totta, että vakavaa kuivuutta ja kylmyyttä voidaan pitää luonnonkatastrofina ja näin ollen rahaston soveltamisalaan kuuluvana tapauksena. Solidaarisuusrahaston varojen vapauttaminen kuitenkin edellyttää, että kyseinen jäsenvaltio toimittaa asianomaisen hakemuksen komissiolle kymmenen viikon kuluessa ensimmäisen vahingon aiheutumispäivästä.
Tuen saanti edellyttää, että välittömien kokonaisvahinkojen arvioitu määrä ylittää 3 miljardia euroa vuoden 2002 hintatason mukaan tai 0,6 prosenttia kyseisen jäsenvaltion bruttokansantulosta sen mukaan, kumpi on alhaisempi. Tämä tarkoittaa, että Espanjan tapauksessa sovellettava vahinkokynnys on vuoden 2005 osalta hieman yli 3,1 miljardia euroa tämänhetkisen hintatason mukaan.
Solidaarisuusrahastosta voidaan korvata vain viranomaisten toteuttamia erityisiä hätäaputoimia, joilla esimerkiksi korvataan tilapäisesti elintärkeitä infrastruktuurirakenteita, mikä mahdollistaa normaalin päivittäisen toiminnan jatkumisen. On tärkeää korostaa, ettei Euroopan unionin solidaarisuusrahastoa perustettu korvaamaan kaikkia luonnonkatastrofeista aiheutuvia kustannuksia. Erityisesti on syytä todeta, ettei rahastosta voida korvata yksityishenkilöiden kärsimiä vahinkoja, mikä koskee myös maatalousalaa.
Komissio on toistuvasti osoittanut käyttävänsä kaikkia solidaarisuusrahaston tarjoamia mahdollisuuksia katastrofeista kärsivien jäsenvaltioiden hyväksi: esimerkkinä mainittakoon solidaarisuusrahaston varojen vapauttaminen Prestige-aluksen haaksirikon yhteydessä. Joustavuuteen pyrkiminen ei kuitenkaan tarkoita tiettyjen asetuksen säännösten huomiotta jättämistä.
Kuten arvoisat parlamentin jäsenet tietävät, komissio myös hyväksyi 6. huhtikuuta 2005 ehdotuksen uudeksi solidaarisuusrahastoksi. Tässä ehdotuksessa, jota neuvoston parlamentin on tutkittava, muun muassa alennetaan huomattavasti rahaston varojen vapauttamista koskevaa vahinkokynnystä, laajennetaan rahaston soveltamisalaa ja määritellään lisää tukikelpoisia toimia. Komissio on iloinen, jos parlamentti tukee komission ehdotusta, joka vastaa pitkälti parlamentin tänään asettamia tavoitteita.
Totean lopuksi, että Espanjan viranomaiset voivat päättää korvata valtiontuella maanviljelijöille vakavasta kuivuudesta ja kylmyydestä aiheutuneet tulonmenetykset.
Niiden pitää siinä tapauksessa ilmoittaa ennalta suunnitelmistaan komissiolle.
Tällöin on kuitenkin oleellista ensinnäkin todistaa, että sääilmiön aiheuttamat menetykset ylittävät 20 tai 30 prosentin kynnyksen, toiseksi, että on olemassa suora yhteys tappioiden ja epäsuotuisien ilmasto-olosuhteiden välillä, ja kolmanneksi, ettei korvauksia makseta liikaa.
Espanjan viranomaiset voivat myös soveltaa valtiontukiin uutta vähämerkityksistä tukea koskevaa asetusta. Tukea voidaan myöntää enintään 3 000 euroa viljelijää kohti kolmen vuoden aikana ilman, että komissiolle tarvitsee ilmoittaa siitä ennalta, edellyttäen muun muassa, ettei koko ajanjaksolla myönnettävä määrä ylitä Espanjaan sovellettavaa valtiontukien enimmäismäärää. 
Antonio López-Istúriz White,
   .  Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, suuret kiitokset julkilausumastanne. Se on selvä osoitus siitä, miten tärkeäksi koette tämän kiireellisen ongelman ja todellisen tragedian, joka koettelee parhaillaan Espanjan maaseutua.
Olette valitettavasti vahvistanut muutamat epäilykseni Espanjan hallituksen passiivisuudesta tässä asiassa. Toivon, että tämä päätöslauselma ja muut kiireelliset toimet, joita hyväksymme parlamentissa, toimivat myös herätyksenä hallituksellemme.
Arvoisa komission jäsen, kylmyyden ja kuivuuden Espanjassa aiheuttamat vahingot ylittävät jo 2 miljardia euroa, mikä vastaa kolmasosaa Espanjan yhteisen maatalouspolitiikan yhteydessä saamasta tuesta.
Viljelijäjärjestöjen arvioiden mukaan tammi-, helmi- ja maaliskuussa vallinneiden huonojen sääolojen vaikutukset tuntuvat vielä useita vuosia, koska kuivuuden ja kylmyyden seurauksena menetettyjen puiden määrä on huomattava eivätkä viljelijät saavuta aiempaa tuotantokapasiteettiaan lähitulevaisuudessa.
Eniten vahinkoa on kärsinyt hedelmien, oliivien, vihannesten, kukkien ja viljelykasvien tuotanto. Myös karjantuotanto on kärsinyt laidunmaiden menettämisestä ja vesihuollolle aiheutuneista vahingoista. Tämä on kiireellinen asia kotiseudullani Baleaarien saarilla, sillä Menorcan saarella on tällä hetkellä pula yli 1 500 tonnista rehua. Kyse on siis erittäin vakavasta tilanteesta.
Pula laitumista ja viljelmien kasteluun liittyvät ongelmat ovat lisäksi aiheuttaneet poikkeuksellisen paljon haittaa karjalle koko Espanjassa. Myös polttoainehintojen nousu pahentaa jo ennestään erittäin vakavaa tilannetta. Meidän olisikin parasta kuunnella pyyntöjä, joissa kehotetaan laatimaan polttoainehintojen nousua hidastava eurooppalainen direktiivi, koska polttoainehintojen jatkuva nousu on erittäin suuri rasite viljelijöillemme.
Kylmyydestä ja kuivuudesta ovat kärsineet Espanjassa eniten Valencia, Murcia, Andalusia, Aragonia, Kastilia-La Mancha, Katalonia, Estremadura, La Rioja viinitarhoineen, Galicia sekä aiemmin mainitsemani Baleaarien saaret. Esimerkiksi Valenciassa, Murciassa ja Andalusiassa saatetaan menettää 50 000 hehtaaria oliiviviljelmiä, mikä merkitsee suurta ympäristökatastrofia ja mahdollisesti aavikoitumisprosessin alkamista myöhemmin.
Euroopan unionin olisi kehitettävä erityisiä välineitä Espanjan katastrofin kaltaisia ääritilanteita varten. Arvoisa komission jäsen, olisin kiitollinen teille, jos siinä yhteydessä voitaisiin käsitellä myös solidaarisuusrahastoa. Nämä ovat käytännön toimia, jotka on toteutettava mahdollisimman pian.
Solidaarisuusrahasto perustettiin muutama vuosi sitten sen jälkeen, kun Keski-Eurooppaa olivat koetelleet tulvat, jotka me kaikki muistamme. Kuten mainitsitte, rahastoa on käytetty myös muutamiin hyvin konkreettisiin toimiin. Ajatellaan vaikka Espanjalle Prestige-aluksen onnettomuuden jälkeen myönnettyä apua, jota kansanpuolueen johtama hallitus oli pyytänyt määräajan kuluessa, tai varoja, joita käytettiin kasvillisuuden palauttamiseen useilla metsäpalojen tuhoamilla alueilla.
Nytkin yhteisön pitäisi osoittaa solidaarisuuttaan vapauttamalla varoja solidaarisuusrahastosta, jotta voidaan korvata ainakin monien espanjalaisten tuottajien tuotantokapasiteetin menetyksen seurauksena kärsimät tulonmenetykset. Tuotantokapasiteetin menetys johtuu siitä, että kylmyys on vahingoittanut lukuisia viljelmiä usein peruuttamattomasti.
Kuten päätöslauselmaesityksessä huomautetaan, kylmyys ja kuivuus vaikuttavat monen alueen elinolosuhteisiin ja talouteen kuluvan vuoden aikana.
Arvoisa puhemies, yritän tehdä loppuyhteenvedon.
Käyttäen hyväksi komission jäsenen läsnäoloa haluan kehottaa komissiota joustavuuteen, koska Espanjan tilanne on viime kädessä seurausta ilmastokatastrofista, jollaista varten solidaarisuusrahasto alun perin perustettiin.
Solidaarisuusrahaston lisäksi päätöslauselmaesityksessä mainitaan yksinkertaisia toimia, joita voidaan soveltaa asianomaiseen tilanteeseen. Toivon, että Espanjan hallitus toimii ripeästi ja että voimme toteuttaa näitä toimia.
Poliittinen ryhmäni on ehdottanut päätöslauselmaesityksessä useita tällaisia toimia, joiden toivon saavan parlamentin hyväksynnän. 
Inés Ayala Sender,
    Arvoisa puhemies, kiitän komission jäsentä hänen ymmärtäväisestä suhtautumisestaan Espanjan erittäin vakavaan ongelmaan. Kotiseudullani Aragoniassa samoin kuin Pyreneillä tämä ongelma on kärjistymässä tavalla, jolla voi olla moninaisia jälkivaikutuksia muutamien seuraavien vuosien aikana.
Haluan myös todeta, että tämä tilanne johtuu osittain siitä, ettei Espanjan edellinen hallitus pannut täytäntöön kuivuutta koskevia suunnitelmia. Kyseiset suunnitelmat oli määrä toteuttaa täysimääräisesti vuoteen 2003 mennessä, ja tätä epäonnistumista yritämme juuri nyt korjata. Meidän on kuitenkin nyt keskityttävä parhaillaan toteuttaviin toimiin, jotka on suunniteltu tulevaisuutta silmällä pitäen. On myös todettava, että Espanjan hallitus on jo ottanut yhteyttä komission yksiköihin, vaikkei se olekaan vielä aloittanut kuivuuden aiheuttamien vahinkojen arvioimista käytännössä. Tämä johtuu siitä, että kylmyyden aiheuttamia vahinkoja arvioidaan parhaillaan koko Espanjan eteläosassa. Kuivuuden vaikutuksia on nyt alettu arvioida Pohjois-Espanjassa ja erityisesti koko Espanjan pohjoisella puoliskolla. Kuten äsken totesin, hallituksemme on jo ollut yhteydessä komission yksiköihin. Sekä hallituksemme että komission jäsenen Fischer Boelin viime päivien lausunnoissa on erityisesti kannustettu saattamaan päätökseen arviointi, joka vie ilmeisesti enemmän aikaa kuin oli oletettu, mikä puolestaan johtuu mainitsemistani kylmyyden aiheuttamista ongelmista.
Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattisen ryhmän ehdottamat toimet koskevat erityisesti joustavuutta, jota komissio suunnittelee soveltavansa, ennakoivaa tukea, viljavarastojen vapauttamista samoin erittäin vaikeassa tilanteessa olevan karjan ruokintaa varten sekä joustavuutta myös siinä mielessä, että sallitaan kesantojen laidunkäyttö.
Ehdotamme myös, että metsäpaloriskin ennaltaehkäisyyn kiinnitetään erityistä huomiota, ja toivon komission olevan valppaana tämän asian suhteen. Metsäpaloriski kasvaa kaikkialla Espanjan pohjoisosassa ja erityisesti Galician maakunnassa muutamien seuraavien kuukausien aikana. Haluamme tietysti myös vaatia tai ehdottaa, että kuivuusongelmaan kiinnitetään erityistä huomiota parhaillaan uudistettavan solidaarisuusrahaston yhteydessä.
Pyydämme lopuksi komissiota perustamaan eurooppalaisen kuivuuden seurantakeskuksen, koska emme pidä tätä nimenomaista kuivuusongelmaa mitenkään ainutlaatuisena emmekä tälle ajalle luonteenomaisena. Uskomme päinvastoin, että kuivuudesta tulee käynnissä olevan ilmastonmuutoksen vuoksi rakenteellinen ilmiö. Pyydämmekin komissiota koordinoimaan kaikkia ennaltaehkäiseviä ja korjaavia toimia sekä kaikkia muita mahdollisia toimenpiteitä niin ympäristön kuin maataloudenkin alalla, jotta varmistetaan, että eurooppalainen kuivuuden seurantakeskus voi ehkäistä tulevia ongelmia. 
Carl Schlyter (Verts/ALE ).
    Arvoisa puhemies, päätöslauselmaesityksen alussa on pitkä luettelo ongelmista, joista Espanja on joutunut kärsimään. Kyse ei valitettavasti ole yksittäisistä ilmiöistä. Muistamme Ranskan viimevuotisen lämpöaallon. Tosiasia on, että yhdeksän kymmenestä kuumimmasta vuodesta 500 vuoteen on koettu viimeisten kymmenen vuoden aikana. Pelkkä maatalouspolitiikan muuttaminen korvausten maksamiseksi vahinkoja kärsineille tuottajille ei kuitenkaan riitä. Tarvitsemme suunnitelmia luonnonkatastrofien varalle, mutta se suuri suunnitelma, jonka tulevat sukupolvet odottavat meidän täällä parlamentissa laativan, on ilmastonmuutoksen torjumista koskeva suunnitelma. Muussa tapauksessa Espanjan kuivuus on vain ensimmäinen monista katastrofeista, joissa ihmiset, eläimet ja luonto joutuvat kärsimään ilmastonmuutoksen seurauksena.
Ilmastotutkimukset osoittavat kiistatta, ettei päästöjen rajoittamiselle asettamillamme tavoitteilla saavuteta edes kunnianhimoista päämääräämme, jossa maapallon lämpötilan kokonaiskasvu rajoitetaan enintään kahteen celsiusasteeseen. Ilmastonmuutoksen torjuminen edellyttää päinvastoin paljon voimakkaampaa politiikkaa. Emme saa mukauttaa politiikkaa katastrofien seurauksena, vaan meidän on mukautettava politiikkaa poistaaksemme siten katastrofien syyt. Tässä yhteydessä on itse asiassa arvosteltava Espanjan edellistä hallitusta, joka vastusti pitkään EU:n aloitteita ilmastoverojen käyttöönotosta ja energiajärjestelmän muuttamisesta, jonka tavoitteena on suojella ilmastoa. Jos tämä taistelu ilmastonmuutosta koskevaa rakentavaa työtä vastaan jatkuu, vastaavanlaiset katastrofit koettelevat Espanjaa jatkossakin. Toivonkin sekä tulevien espanjalaisten sukupolvien että koko maailman ihmisten nimissä, että Espanjan hallitus asettuu nyt eturintamaan maapallon ilmastonmuutoksen vastaisessa taistelussa. 
Ilda Figueiredo (GUE/NGL ).
   – Haluan ensinnäkin esittää pahoitteluni Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmän/Pohjoismaiden vihreän vasemmiston espanjalaisen jäsenen Meyerin puolesta. Hän ei voi osallistua tämänpäiväiseen keskusteluun arvoisan puhemiehen mainitsemien lentoliikenteen ongelmien vuoksi.
Espanjan kuivuusongelma koskettaa joka tapauksessa myös Portugalia. Koko Iberian niemimaa kärsii jo useita kuukausia kestäneestä kuivuudesta, jolla on yhdessä kylmyyden kanssa ollut tuhoisia vaikutuksia vihannesten ja kukkien viljelyyn, laitumiin ja hedelmäpuihin sekä karjaan ja tiettyihin teollisuudenaloihin.
Monissa Portugalin kaupungeissa on kuitenkin olemassa myös uhka, ettei vesi riitä väestön tarpeisiin. Haluankin korostaa tässä yhteydessä, että vesi on korvaamatonta julkista omaisuutta ja maailmanlaajuinen ihmisoikeus, jota on suojeltava ja jolla ei missään olosuhteissa saada käydä kauppaa.
Annamme täyden tukemme espanjalaisille ja portugalilaisille maanviljelijöille ja karjantuottajille. Ilmaisemme lisäksi solidaarisuutemme kaupungeille ja niiden asukkaille, jotka kärsivät tragediasta, jolla saattaa olla vakavia seurauksia jo lähitulevaisuudessa. Vaikka kertaluonteisten toimien toteuttaminen on tärkeää, tällaisissa toimissa ei oteta huomioon sitä, että vaikea tilanne voi jatkua vielä useita kuukausia siementen ja karjanrehun puutteen vuoksi.
Olemme samoin huolissamme metsäpaloista, jotka uhkaavat jo useita alueita. Katsommekin, että niiden estämiseksi on ryhdyttävä kiireellisesti tehokkaisiin toimiin. On luotava tehokas yhteisönlaajuinen järjestelmä, jolla eurooppalaisia maataloustuottajia suojellaan Portugalin ja Espanjan tilanteen kaltaisilta riskeiltä ja kriiseiltä.
Lisäksi tulisi muistaa, että yhteisen maatalouspolitiikan uudistus pakottaa viljelijät ottamaan vastuuta sellaisten kriisien hallinnasta, joiden vaikutuksia oli aiemmin lievennetty markkinoita ja hintoja tukevan politiikan avulla. Kaupan vapauttamisen seurauksena maataloustuotanto on nykyään paljon alttiimpi tietyille riskeille ja kriiseille, joita viljelijät eivät voi hallita. Näin ollen ei riitä, että komissio toteaa aikovansa käynnistää tutkimuksen koehankkeesta, josta sovittiin vuotta 2005 koskevassa talousarviomenettelyssä ja jolla luodaan yhteisön takuujärjestelmä.
Meidän on jatkettava ja vauhditettava korvausmekanismin luomista. Tällainen mekanismi on esimerkiksi yhteisön varoista rahoitettava takuujärjestelmä, jonka tavoitteena on korvata kuivuuden ja metsäpalojen kaltaisten luonnonkatastrofien seuraukset takaamalla viljelijöille minimitulot.
Kehotamme komissiota myös suurempaan avoimuuteen ja joustavuuteen, jotta solidaarisuusrahaston varoja voidaan käyttää tuotantokapasiteetille useilla alueilla aiheutuneiden vahinkojen minimoimiseen ja vakavimpien tapausten korjaamiseen Portugalissa ja Espanjassa. Näin kylmyys ja kuivuus eivät vaikuta monen alueen elinolosuhteisiin eikä taloudelliseen vakauteen.
Lisäksi on annettava taloudellista tukea, jolla korvataan kustannusten nousu sekä maataloustuotannon ja viljelijöiden tulojen aleneminen. Päätoimiset viljelijät, joiden tulot ovat alhaiset, on myös vapautettava tilapäisesti sosiaaliturvamaksuista, mikä ei saa tarkoittaa vastaavien oikeuksien menettämistä. Kausiluonteisia lainoja on myös pidennettävä kahdella korottomalla vuodella. Meistä on myös tärkeää, että komissio tutkii mahdollisuutta perustaa eurooppalainen kuivuuden seurantakeskus ja ryhtyä toimiin kansalaisten kannustamiseksi järkevämpään vedenkäyttöön. 
Fausto Correia (PSE ).
   – Arvoisa puhemies, tämä on ensimmäinen puheenvuoroni parlamentissa teidän johtaessanne puhetta. Saanenkin onnitella teitä lämpimästi valinnastanne ja todeta, että pidän teitä paitsi suuressa arvossa myös erittäin hyvänä ystävänä.
Hyvät kollegat, arvoisa komission jäsen, jäsen Casaca ilmaisi täällä eurooppalaisen demokratian kehdossa 14. huhtikuuta 2005 solidaarisuutensa kuivuudesta pahiten kärsineiden alueiden asukkaille, erityisesti Etelä-Portugalin ja raja-alueiden maanviljelijöille, sekä esimerkiksi Sevillan, Huelvan, Badajozin ja Cáceresin alueiden maanviljelijöille.
Kuivuus on valitettavasti rajatylittävä ilmiö. Kyse on todellisesta ja laajamittaisesta luonnonkatastrofista, johon unionin toimielinten ja näin ollen myös parlamentin on kiinnitettävä suurta huomiota. Viime kuussa pidettyyn keskusteluun palatakseni haluammekin ilmaista uudelleen solidaarisuutemme Espanjaa ja espanjalaisia maanviljelijöitä kohtaan. Maanviljelijöiden ja karjantuottajien sekä metsätuotteiden tuottajien on saatava korvaus huomattavista menetyksistä, joita he ovat kärsineet ja kärsivät myös jatkossa. Meidän on minimoitava kuivuuden vaikutukset työntekijöihin, jotka ovat riippuvaisia sadosta, karjasta ja metsistä ja jotka ovat jo menettäneet työpaikkansa tai joiden työpaikat ovat vakavassa vaarassa.
Espanjassa ja Portugalissa on toteutettava pikaisesti poikkeustoimia työpaikkojen turvaamiseksi kuivuudesta kärsivillä alueilla. Maa- ja metsätalouden sekä elintarviketeollisuuden työntekijöiden ammattiliitto arvioi, että Portugalissa on 50 000 työntekijää, jotka ovat jo menettäneet tai vaarassa menettää työpaikkansa. Tilanteen odotetaan pahenevan, kun vesiensuojelualueiden varastot ja pohjavesivarastot tyhjenevät eikä kastelukanavia ole mahdollista käyttää.
Suurimmassa vaarassa Portugalissa ja Espanjassa ovat tammimetsiköt. Tuhannet Iberian niemimaan tammet ja rautatammet ovat henkitoreissaan. Aavikoituminen uhkaa laajoja alueita Iberian niemimaalla. Emme liioittele tilannetta, joka on todella dramaattinen. Tilannekuvaukseni perustuu puhtaasti ja yksinkertaisesti objektiivisiin tosiseikkoihin ja realistisiin parametreihin.
Epätoivoiset ajat edellyttävät epätoivoisia toimia. Unionin toimielimet eivät ole sivuuttaneet tätä katastrofia. Esimerkiksi komissio on sitoutunut antamaan apua päätöksessään, jonka panemme merkille ja jota pidämme myönteisenä. Euroopan tasolla meidän on kuitenkin tehtävä enemmän ja tehostettava toimintaamme. EU:n tarjoamaa tukea on lisättävä, minkä lisäksi on laadittava ja toteutettava laaja-alainen toimintasuunnitelma, kun otetaan huomioon, että useat eri tekijät monimutkaistavat tilannetta.
Rakentamamme Euroopan unionin on oltava erittäin merkittävä toimija. Siksi olen tämänpäiväisessä puheenvuorossani sekä esittänyt yleiskatsauksen tilanteesta että vaatinut unionilta toimia sen korjaamiseksi. En ole osoittanut sanojani kuuroille ja mykille vaan jokaiselle teistä, hyvät kollegat ja arvoisa komission jäsen. Osoitan sanani ennen kaikkea teidän omalletunnollenne vapaina, oikeudenmukaisina ja veljellisinä miehinä ja naisina. Me luotamme teihin. 
Cristina Gutiérrez-Cortines (PPE-DE ).
    Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, olemme uskoakseni kaikki tietoisia samasta ongelmasta ja tiedämme, ettei kyse ole poliittisten puolueiden vaan valtiollisen tason ongelmasta jäsenvaltioissamme. Kuivuus on eurooppalainen ongelma, jonka ratkaisemista on lykätty monien vuosien ajan eurooppalaisessa politiikassa.
Mielestäni on hyvin tärkeää muistaa, että kuivuus on katastrofi, joka lisäksi koettelee alueita, joilla vesipulan torjuminen tai kylmyydeltä suojautuminen on kaikkein hankalinta.
Kollegani ovat jo puhuneet tragediasta, joka merkitsee taloudellisesti yli 2 miljardin euron tappioita. Minä haluaisin kuitenkin myös puhua inhimillisestä tekijästä. Kävelen joka viikonloppu kotiseudullani ja tiedän, millaista on nähdä mustia puita, jotka eivät kasva enää koskaan. Tunnen myös Välimeren alueen kansanluonteen. Maanviljelijät, joilla on huomattavia viljelmiä ja jotka ovat monissa tapauksissa jäämässä eläkkeelle vailla jatkajaa työlleen, ajattelevat myös, että istutettujen puiden kasvaminen kestää kauemmin kuin kuusi vuotta.
Tämä katastrofi merkitsee sitä, että paljon maata jää tulevaisuudessa viljelemättä ja päätyy todennäköisesti autiomaaksi. On lisäksi yksi tärkeä asia, jota emme saa unohtaa. Tulevassa vaikutusarvioinnissa on nimittäin annettava asianmukaista painoarvoa sille, että esimerkiksi juuri oliivilehdoilla ja mantelipuilla on avainasema aavikoitumisen ehkäisemisessä ja vähäisten sateiden sitomisessa maaperäämme.
Emme saa myöskään unohtaa, että tälläkin hetkellä karjaa kuolee janoon. Eräs karjantuottaja kertoi taannoin minulle, että "25 prosenttia karjastani menee teurastamolle tänä vuonna. En voi pitää näin suurta karjaa. Minulla ei ole vettä, ja eläimet ovat janoisia."
Haluan vielä jatkaa tästä aiheesta. Natura 2000 -verkko, josta Eurooppa on niin huolissaan, on vaarassa, koska suoalueilla ei ole vettä. Ne meistä, jotka asuvat näillä Välimeren leveysasteilla Murciassa, Valenciassa tai Andalusiassa, tietävät erittäin hyvin, ettei lintujen ääniä kuulu enää aamuisin, koska ne ovat siirtyneet sinne, missä on juotavaa. Vaikka lintuja varten pantaisiin ulos vettä, se ei riitä, koska niillä on veden lisäksi pula myös ruoasta. Tämä on tullut selväksi. Euroopan unionin on sisällytettävä tämä seikka niihin muuttujiin, joita sen on tutkittava.
Euroopan unioni on ehdottanut useita eri toimia. Arvoisa komission jäsen, olen kiitollinen siitä, mitä totesitte metsätalouden tukemisesta, mutta muistakaamme, ettei kesä ole vielä alkanut. Välimeren armoton ilmasto pistää meidät kesän kuluessa todella koville, koska tilanteemme on jo nyt erittäin vaikea. On toukokuu eikä sateita ole saatu.
Olen myös kiitollinen komission ajatuksesta pilottitutkimuksen tekemisestä, mutta huomauttaisin, että tällaisen tutkimuksen on oltava kattava.
Kotimaani hallitus ei ole vain toiminut myöhässä vaan myös ryhtynyt toimiin, jotka pahentavat tilannetta. Miksi? Erityisesti siksi, että neljä vuotta sitten komissiolle esiteltiin Espanjan kansallisten vesivarojen hallintasuunnitelma, jonka mukaan vettä kuljetettaisiin kuivuudesta kärsiville alueille ja todellakin kaikille maatalouskäytössä oleville alueille. Euroopan komissio viivytteli suunnitelman hyväksymisessä, aihe politisoitui Espanjassa, ja lopulta hallitus hautasi koko hankkeen. Vesi olisi lisäksi mahdollistanut suoalueiden kukoistamisen. Se olisi antanut hieman toivoa ja mahdollistanut kylmyydestä tai kuivuudesta vakavasti kärsineiden puiden tilalle istutettujen uusien puiden kasvamisen. Tulevaisuudennäkymämme ovat nyt synkät, kun kyseinen suunnitelma hyllytettiin puhtaasti poliittisista syistä. 
Dimas Stavros,
   . Arvoisa puhemies, haluan kiittää kaikkia arvoisia parlamentin jäseniä komission julkilausumaa käsittelevistä puheenvuoroistaan.
Haluan seuraavaksi kommentoida niitä lyhyesti:
Ensinnäkin komissio on toistuvasti osoittanut olevansa joustava ja hyödyntävänsä kaikkia käytettävissään olevia välineitä, esimerkiksi solidaarisuusrahastoa. Sen avulla komissio pyrki vastaamaan eri jäsenvaltioiden ja myös, kuten aiemmin totesin, Espanjan Prestige-aluksen tapauksessa esittämiin pyyntöihin.
Haluan sanoa jäsen Lópezille takuujärjestelmästä, joka on äärimmäisen tärkeä, että olemme käynnistäneet ja itse asiassa jo aloittaneet kyseisen tutkimuksen, kuten totesin ensimmäisessä puheenvuorossani. Emme ole vielä saaneet tuloksia, jotka ovat joka tapauksessa osa laajempaa keskustelua, jota unionissa käydään riskin- ja kriisinhallinnasta ja -torjunnasta maatalousalalla.
Vastauksena jäsen Figueiredolle haluan todeta, että viljelijöiden minimitulojen takaaminen on vastoin yhteisön uudistetun maatalouspolitiikan perusperiaatetta ja että useimmat hänen mainitsemistaan kysymyksistä kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan. Kuten totesin ensimmäisessä puheenvuorossani, Espanjan hallituksella on joka tapauksessa mahdollisuus maksaa 3 000 euroa tulonmenetyksiä kärsineille maanviljelijöille ilman, että komissiolle tarvitsee siitä ennalta ilmoittaa.
Jäsen Schlyterin huomautukset ilmastonmuutoksen torjumisen jäsenvaltioissa edellyttämistä mukautuksista ovat täysin oikeita. Sovimme YK:n ilmastosopimusta käsitelleessä Buenos Airesin kokouksessa mukautuksista, joita on tehtävä kaikissa maissa ja erityisesti hyvin köyhissä maissa, joilla on vaikeuksia täyttää maapallon liiallisesta lämpenemisestä johtuvat vaatimukset, sekä tietysti Euroopan unionin jäsenvaltioissa, joissa tarvitaan tämäntyyppisiä toimia.
On syytä huomata, että Välimeren alueella ilmastonmuutos on vieläkin suurempi ongelma, koska maapallon lämpötila on noussut viimeisten 100 vuoden aikana koko maailmassa 0,6 astetta mutta Välimeren alueella noin 0,9 astetta. Lämpötila on toisin sanoen noussut Välimeren alueella huomattavasti enemmän, minkä seurauksena meillä on myös enemmän ongelmia, joista yhtenä on kuivuus.
Tästä syystä jäsen Ayalan ehdotus kuivuuden ja metsäpalojen seurantakeskuksen perustamisesta on erittäin kiinnostava. Komissio tutkii parhaillaan ehdotusta ja arvioi tällaisen seurantakeskuksen perustamisen mahdollisuutta mutta ei ole vielä tehnyt päätöstä asiasta.
Lopuksi haluan todeta, että komissio on erityisen huolestunut Espanjan tilanteesta. Olemme jo ryhtyneet useisiin toimiin auttaaksemme maanviljelijöitä ja heidän perheitään, mikä auttaa puolestaan kuivuudesta ja kylmyydestä kärsivää maataloutta.
Komissio tekee parhaillaan alustavia valmisteluja useiden lisätoimien toteuttamiseksi samalla, kun kollegani ja toimivaltainen komission jäsen Fischer Boel pitää tiiviisti yhteyttä Espanjan maatalousministeriin. Olen pannut merkille parlamentin jäsenten esittämät useat tärkeät huomautukset ja välitän ne tietysti kollegalleni, joka harkitsee niitä varmasti vakavasti. 
Inés Ayala Sender (PSE ).
    Arvoisa puhemies, haluan sanoa komission jäsenelle, että olin hämmentynyt kuullessani hänen aiemmin toteavan, ettei komissio ollut saanut kirjettä Espanjan viranomaisilta, koska minulle oli kerrottu, että tällainen kirje oli todellakin lähetetty. Olen nyt varmistanut asian. Espanjan viranomaiset lähettivät kirjeen todellakin viime viikolla, joten ellei se ole vielä saapunut komissioon, näin pitäisi tapahtua hyvin pian. 
Puhemies.
   Olen vastaanottanut neljä työjärjestyksen 108 artiklan 5 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätettyä päätöslauselmaesitystä.(1)
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan välittömästi nyt jatkuvien keskustelujen jälkeen. 
Puhemies.
   Esityslistalla on seuraavana keskustelu kuudesta Togoa käsittelevästä päätöslauselmaesityksestä.(1) 
Alyn Smith (Verts/ALE ),
   . Edustan Skotlantia, joka sijaitsee Euroopan maanosan luoteiskolkassa. Skotlantilainen demokratia luotiin uudelleen, kun Skotlannin parlamentti perustettiin vuonna 1999. Puolueeni puheenjohtaja ja entinen Euroopan parlamentin jäsen Winnie Ewing kutsui parlamentin uudelleen koolle seuraavin sanoin: "Skotlannin parlamentti, joka hajaantui vuonna 1707, on täten jälleen koolla".
Miksi siis otan Togon ja sen tilanteen esille täällä parlamentissa? Koska kansainvälinen puolueeni on järkyttynyt epäoikeudenmukaisuudesta kaikkialla, missä sitä esiintyy, ja koska meidän tehtävämme täällä parlamentissa on kantaa maailmanlaajuinen vastuumme.
Vuoden 1999 jälkeen myös muutamat muut eurooppalaiset valtiot ovat löytäneet demokratian uudelleen. Muun muassa Ukraina ja Georgia ovat etsineet EU:sta innoitusta, opastusta ja tukea ottaessaan askelia demokratian suuntaan. Näin ollen on entistäkin tärkeämpää, ettei Euroopan unioni sorru kaksinaismoralismiin. Ryhmäni tavoin pelkään, että EU saattaa Togon tapauksessa olla toimimassa juuri näin.
Pyydän teitä tutustumaan päätöslauselmaesitykseemme, jota suosittelen lämpimästi. Togossa 24. huhtikuuta 2005 pidettyjä presidentinvaaleja leimasivat väitteet erittäin laajamittaisesta vaalivilpistä. Esitettiin jopa väitteitä, joiden mukaan vaaleissa olisi luotu lähes miljoona kuvitteellista äänestäjää, mikä nosti äänioikeutettujen määrää kolmanneksella.
EU:n reaktio presidentinvaalien tapahtumiin ja niitä seuranneeseen Togon sisäisen tilanteen heikkenemiseen poikkeaa selkeästi Euroopan parlamentin ja koko unionin innoittavasta reaktiosta Ukrainan tilanteeseen. Viime perjantaina antamassaan lausunnossa komission jäsen Michel totesi, että EU seuraa tilannetta nähdäkseen, noudattaako Togo ihmisoikeuksien ja kansalaisvapauksien kunnioittamista koskevia sitoumuksia, jotka se antoi viime vuonna. Ryhmäni mielestä pelkkä tilanteen seuraaminen ei kuitenkaan riitä. Päätöslauselmaesityksessämme ehdotetaan järkeviä, maltillisia ja rakentavia toimia, joilla me EU:ssa voisimme tukea Togoa. Olen iloinen, että komissio on sitoutunut seuraamaan Togon tilannetta. Ryhmäni haluaa kuitenkin tietää, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä? 
Michael Gahler (PPE-DE ),
   .  Arvoisa puhemies, Togon naapurimaan Malin pääkaupungissa Bamakossa pidettiin 21. huhtikuuta 2005 Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen tapaaminen. Kolme päivää ennen Togon presidentinvaaleja kävimme vilkasta keskustelua maan tilanteesta. Asia oli valitettavasti niin, että keskustelun toinen osapuoli eli EU piti Togon tilannetta huolestuttavana, kun taas useimmat erityisesti afrikkalaisista valtuuskunnista protestoivat pyrkimyksiämme julistaa Togon presidentinvaalit jo ennakolta vapauden ja oikeudenmukaisuuden periaatteiden vastaisiksi.
Olimme valitettavasti oikeassa, sillä jo ennen vaaleja oli käynyt selväksi, ettei Togo yrittänytkään pitää kiinni Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön (ECOWAS) avulla sovituista asioista, nimittäin siitä, että oppositiopuolueiden sallittaisiin osallistua vaalien valmisteluihin. Lisäksi havaittiin, että äänestäjien määrä kasvoi yhtäkkiä jopa miljoonalla, ettei äänestyskorttien jakaminen tapahtunut avoimesti ja että äänioikeutettujen rekistereitä tarkastettiin vain harvoin, jos lainkaan. Tämä johti väkivaltaisuuksiin.
Vaadimme yksiselitteisesti, että Togon hallitus, joka kantaa täyden vastuun tapahtuneesta, palaa neuvottelupöytään kaikkien muiden osapuolten tapaan. Kehotamme Togon hallitusta pidättämään väkivaltaisuuksien kiihottamiseen osallistuneet henkilöt. Katsomme, etteivät presidentinvaalien tapahtumat voi oikeuttaa Euroopan unionia jatkamaan yhteistyötä Togon kanssa. Yhteistyön uudelleen aloittaminen ei ole näissä oloissa mahdollista.
Kehotammekin komissiota tekemään Togolle erittäin selväksi, miten maan on toimittava tulevien kuukausien aikana. Tämän tavoitteena on varmistaa, ettei Togossa synny mitään epäselvyyttä siitä, mikä on EU:n kanta asiaan. 
Ιoannis Varvitsiotis,
   . – Arvoisa puhemies, tämä kapea maakaistale Afrikan länsirannikolla on ollut jo monien vuosien ajan kansainvälisen yhteisön arvostelun kohteena järjestelmällisten ihmisoikeusloukkausten ja poliittisen johdon väärinkäytösten vuoksi.
Vaikka poliittiset puolueet laillistettiin muodollisesti vuonna 1991 ja maassa on ollut perustuslaki vuodesta 1992 lähtien, Yhdistyneiden kansakuntien, Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön ja Afrikan unionin kaltaiset suuret kansainväliset järjestöt valittavat, että maassa loukataan järjestelmällisesti ihmisoikeuksia.
Ihmisoikeusloukkaukset eivät ole tietenkään mitään uutta tässä maailmankolkassa. Niitä on esiintynyt hyvin pitkään, koko edellisen presidentin 38 vuotta kestäneen diktatuurin ajan. Presidentin kuoltua seuraajaksi nousi hänen poikansa, joka valittiin presidentiksi äskettäisissä vaaleissa.
Presidentinvaalien tulokseen on tietysti vaikutettu vaalivilpillä, mistä ei uskoakseni voi olla mitään epäselvyyttä. Vaalitulos oli tietenkin myös syy hillittömien väkivaltaisuuksien puhkeamiseen, mikä on jo maksanut yli 100 ihmisen hengen ja pakottanut 18 500 pakolaista pakenemaan naapurimaihin.
Euroopan unioni kehottaa oikeutetusti kaikkia poliittisen vallan käyttäjiä ja instituutioita osoittamaan vastuuntuntoa kunnioittamalla täysimääräisesti ihmisoikeuksia. Togon on ehdottomasti noudatettava kaikin mahdollisin tavoin niitä 22 sitoumusta, jotka maan hallitus antoi ja allekirjoitti Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisissa neuvotteluissa ja jotka koskevat ihmisoikeuksien kunnioittamista.
Tuen tämänpäiväistä päätöslauselmaesitystä, jossa muun muassa todetaan, että kaikkien Euroopan unionin jäsenvaltioiden on toimittava yhtenäisesti ja että niiden on vältettävä yksipuolisia julkilausumia, joista ei ole todellista hyötyä ja jotka pelkästään herättävät alueella kielteisiä reaktioita. 
Marios Matsakis,
   . Arvoisa puhemies, Togossa 24. huhtikuuta 2005 pidettyjä presidentinvaaleja leimasivat vakavat väärinkäytökset, joiden seurauksena puhjenneissa väkivaltaisuuksissa kuoli ja haavoittui useita ihmisiä. Lisäksi tuhannet henkensä puolesta pelänneet pakenivat Togosta naapurimaihin Beniniin ja Ghanaan.
Togo on kärsinyt vaaleihin liittyvistä väkivaltaisuuksista usein aiemminkin, koska edellinen diktaattori-presidentti, joka oli nykyisen presidentin isä, manipuloi toistuvasti mielipidemittauksia omaksi edukseen. Amnesty Internationalin mukaan maan turvallisuusjoukot surmasivat useita satoja opposition kannattajia vuoden 1998 presidentinvaalien aikana. Opposition kannattajat väittävät, että samanlaisia turvallisuusjoukkojen hyökkäyksiä tapahtuu nytkin.
Estääksemme maassa esiintyvien väkivaltaisuuksien kiihtymisen ja näiden häpeällisten tapahtumien toistumisen tulevaisuudessa yhdymme niihin, jotka vaativat muun muassa kansallisen yhtenäisyyden hallituksen muodostamista Togossa sekä perustuslaki- ja vaaliuudistusten pikaista toteuttamista. 
Luca Romagnoli (NI ).
    Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, Euroopan unionin ja erityisesti komission ja neuvoston tulisi keskittyä kannanotoissaan ja toiminnassaan kahteen asiaan. Niiden tulisi ensinnäkin arvostella voimakkaasti valtaa väärinkäyttäviä hallituksia määrittelemällä kaikki mahdolliset tavat, joilla ulkovallat voivat puuttua asiaan. Toiseksi niiden on rohkaistava Kansainvälistä valuuttarahastoa ja Maailmanpankkia peruuttamaan tällaisten maiden velat erityisesti tukemalla kansainvälistä kauppaa oikeudenmukaisen ja solidaarisen mallin avulla.
Jäsenvaltioiden ei pitäisi vain lähettää hätäapua ja pyytää kansalaisjärjestöjä tukemaan erilaisia kehityshankkeita. Niiden tulisi sen sijaan sitoutua suoraan koulutustoimiin ja maatalouden tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämisen tehostamiseen viemällä alueelle eurooppalaista teknologiaa ja asiantuntemusta. Tätä tarkoitusta varten EU voisi esimerkiksi koota teknisiä asiantuntijaryhmiä. Nämä ryhmät koostuisivat äskettäin valmistuneista tai pitkän kokemuksen omaavista iäkkäämmistä kansalaisista, joilla on asiantuntemusta infrastruktuurin rakentamisessa, elintarviketeollisuudessa sekä muilla aloilla, jotka ovat erittäin tärkeitä Togon ja muiden samantapaisten maiden kehitykselle. Äänestämme näin ollen päätöslauselman puolesta. 
Stavros Dimas,
   . Arvoisa puhemies, Togossa 24. huhtikuuta 2005 pidetyt presidentinvaalit synnyttivät katkeria kiistoja, vaalituloksen väärentämistä koskevia syytöksiä ja väkivaltaisuuksia. Komissio on tuominnut jyrkästi mellakat ja siviileihin kohdistuvat väkivaltaisuudet, jotka puhkesivat alustavien vaalitulosten julkistamisen jälkeen ja joissa kerrotaan kuolleen 50 ja haavoittuneen 300 ihmistä. Väkivaltaisuudet ja armeijan toimesta tapahtunut opposition jäsenten toiminnan väkivaltainen tukahduttaminen ovat myös saaneet 23 000 togolaista hakemaan turvaa naapurimaista Beninistä ja Ghanasta.
Presidentinvaalien aikataulu oli erittäin tiukka, sillä vaalit oli järjestettävä 60 päivän kuluessa presidentti Eyademan kuolemasta. Euroopan unioni ei näin ollen voinut lähettää paikalle vaalitarkkailuvaltuuskuntaa, joka olisi täyttänyt vaalitarkkailulle asettamamme tavanomaiset vaatimukset. Euroopan unioni pidättäytyi ottamasta kantaa vaalien oikeudenmukaisuuteen ja vapauteen. On totta, että vaalien valmisteluissa oli monia ongelmia ja että ECOWASin vaalitarkkailuvaltuuskunta raportoi vaalipäivänä esiintyneistä väärinkäytöksistä.
Nyt kaikkein tärkeintä on mielestämme rauhallisten ja vakaiden olojen palauttaminen sekä uusien väkivaltaisuuksien estäminen. Tämän tavoitteen saavuttamisen kannalta pidämme ensiarvoisen tärkeänä niiden 22 sitoumuksen noudattamista, jotka Togon hallitus antoi Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisissa neuvotteluissa. Kyseiset sitoumukset koskevat muun muassa ihmisoikeuksien ja perusvapauksien, nimittäin lehdistönvapauden ja tiedotusvälineiden vapauden, kunnioittamista sekä todellisen poliittisen vuoropuhelun käymistä kaikkien Togon poliittisten vaikuttajien kanssa seuraavien parlamenttivaalien valmistelua silmällä pitäen.
Näiden 22 sitoumuksen tehokas täytäntöönpano Euroopan unionin ja kansainvälisen yhteisön tiukassa valvonnassa antaa Togolle uskoaksemme mahdollisuuden edetä kohti kansallista sovintoa ja demokraattista kehitystä.
Päätän puheenvuoroni vakuuttamalla teille ja jäsen Smithille, ettemme pelkästään seuraa tilannetta vaan olemme päättäneet, että yhteistyön jatkumiselle neuvoston 14. marraskuuta 2004 tekemässä päätöksessä asetetut edellytykset ovat edelleen voimassa. Yhteistyötä voidaan jatkaa vain, jos Togo noudattaa äsken mainitsemiani 22 sitoumusta. Tarkemmin sanottuna yhteistyön täysimääräinen jatkaminen ei ole mahdollista, ennen kuin maassa on järjestetty vapaat, oikeudenmukaiset ja avoimet parlamenttivaalit, jotka kaikki osapuolet hyväksyvät. Komissio on valmis antamaan tukensa tällaisten vaalien järjestämiselle ja myös Euroopan unionin vaalitarkkailuvaltuuskunnan lähettämiselle niitä seuraamaan. 
Puhemies.
   Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan välittömästi nyt jatkuvien keskustelujen jälkeen. 
Puhemies.
   Esityslistalla on seuraavana keskustelu kuudesta päätöslauselmaesityksestä, jotka koskevat ihmisoikeuksien ja demokratian loukkauksia Venäjän federaatioon kuuluvassa Marin tasavallassa.(1) 
Gyula Hegyi (PSE ),
   . – Arvoisa puhemies, puhuessani Venäjän Mari-vähemmistön ongelmista tarkoituksenani ei ole jälleen kerran syyttää Venäjän viranomaisia. Venäjä ei ole yhteisömme jäsen. On totta, että Venäjällä on aivan riittävästi ongelmia ilman minun esittämääni arvostelua. Huolestuttava on myös venäläisen vähemmistön tilanne muutamissa Euroopan maissa – ehkä voimme eräänä päivänä keskustella tästäkin aiheesta. Nyt iltapäivällä keskustelemme kuitenkin pienestä suomalais-ugrilaisesta kansakunnasta jossakin päin valtavaa Venäjän maata.
Venäjän federaatioon kuuluvassa Mari Elin tasavallassa elää noin 750 000 maria. Autonominen tasavalta on nimetty heidän mukaansa, mutta heistä on tullut vähemmistö omassa maassaan. Maassa, jossa vähemmistöillä on tasapuoliset oikeudet, tämä ei ole ongelma, mutta pienessä Mari Elin tasavallassa tilanne ei ole tällainen. Marilainen ehdokas kärsi tappion venäjänkielisen enemmistön valittua tasavallalle venäläisen presidentin, mikä on ymmärrettävää. Uudelleen valittu presidentti näyttää kuitenkin taistelevan epädemokraattisesti ja raa'asti oppositiota ja tätä kautta koko marien yhteisöä vastaan.
Mari-opposition sanomalehtiä voidaan painaa ainoastaan tasavallan ulkopuolella. Oppositiota tukevat toimittajat ja älymystö ovat joutuneet toistuvien hyökkäysten kohteeksi, ja jotkut heistä on surmattu. Paikalliset viranomaiset ovat ajaneet vähemmistökielisen opetuksen ahtaalle. Meidän on aina tuomittava tällaiset demokratian vastaiset julmuudet, mutta pienen kansakunnan tapauksessa hyökkäykset koulujen ja tiedotusvälineiden kaltaisia kansallisia perusinstituutioita vastaan ovat uhka koko kansakunnan olemassaololle. Tämän vuoksi tuomitsemme Venäjällä Mari-vähemmistöön kohdistuvan väkivallan ja tämän vuoksi vaadimme Venäjän hallitusta suhtautumaan samalla tavalla sen omiin vähemmistöihin kuin se haluaa muiden hallitusten suhtautuvan venäläisiin vähemmistöihin muualla Euroopassa.
Tämä on uskoakseni ensimmäinen kerta, kun Euroopan parlamentissa mainitaan nimeltä marien kansakunta. Toivotan heidät tervetulleiksi tänne eurooppalaisena ja suomalais-ugrilaisena unkarilaisveljenä. Toivotan mareille kaikkea hyvää. Heidän on oltava tietoisia siitä, että niin pieni kuin suurikin kansakunta, joka sijaitsee Euroopassa tai sen ulkopuolella, ansaitsee yhtäläisen kunnioituksen ja samat oikeudet. Toivon, että myös venäläiset kumppanimme ymmärtävät, että kaikki vähemmistöt – Venäjän ulkopuolella asuvat venäläiset ja Venäjän sisällä asuvat ei-venäläiset – ansaitsevat samat oikeudet säilyttääkseen identiteettinsä, kulttuurinsa ja kielellisen perintönsä. 
Esko Seppänen (GUE/NGL ),
   . – Arvoisa puhemies, monilla kansoilla on samat kielelliset juuret. Siihen liittyy oman äidinkielen arvostaminen ja oman kielen käyttö luo turvallisuuden tunnetta. Oma kieli on oman kulttuurin perusta. Kulttuuri on kielisidonnainen ja kieli on kulttuurisidonnainen.
Tietyt tapahtumat Mari Elin alueella Venäjällä ovat herättäneet meidät suomalais-ugrilaisten marien kielisukulaiset kiinnittämään huomion vähemmistökansallisuuksien ja vähemmistökielten asemaan Venäjällä. Kysymys on myös demokratiasta. Demokratia ei ole vain äänestämistä. Demokratiaan kuuluu myös asioiden yhteinen valmistelu ja mahdollisuus käyttää omaa kieltä. Mari Elin tietyt tapahtumat, joihin ilmeisesti liittyy väkivaltaa ja ihmisoikeuksien loukkauksia, on saatettava paikallisesti rikostutkintaan. Se lisää Venäjän uskottavuutta oikeusvaltiona.
Euroopan unionissa on kolme suomalais-ugrilaista kansallisvaltiota, sen lisäksi suomalais-ugrilaisia kansoja edustavia ihmisiä on Venäjällä kolme miljoonaa. Euroopassa on seitsemän asukasluvultaan pienempää valtiota kuin Venäjällä on suomalais-ugrilaisia kansoja. Nämä Venäjän suomalais-ugrilaisten kansojen edustajat ovat kuitenkin jakautuneet monille alueille isossa maassa.
Tässä yhteydessä on mahdollista puhua yleisemminkin vähemmistökansallisuuksien ja kielten aseman turvaamisesta Venäjällä. Toivomme, että Venäjällä valtiovalta tukee nykyistä enemmän koulunkäyntiä ja opiskelua omalla kielellä. Kulttuurien ja kielten erilaisuus on Venäjän suuri rikkaus ja me toivomme, että sitä hyödynnetään nykyistä paremmin ja nykyistä enemmän. 
Sepp Kusstatscher (Verts/ALE ),
   . – Arvoisa puhemies, vihreiden ryhmän puolesta haluan ottaa lyhyesti kantaa tähän päätöslauselmaesitykseen. Olen iloinen siitä, että kaikki osapuolet ottavat yksimielisen ja selkeän kannan tähän asiaan.
Kun kyse on perusluonteisista demokraattisista oikeuksista ja kansalaisten ja vähemmistöjen oikeuksista, kaikenlainen vetoaminen valtiollisiin syihin ja taloudellisiin etuihin on väärin ja kestämätöntä. Olen itse Etelä-Tirolista, alueelta, jolla on etnisiä vähemmistöjä, ja moniin muihin alueisiin verrattuna se on tällä hetkellä etuoikeutetussa asemassa. Vielä nytkin, kun fasismin ja kansallissosialismin ikeestä vapautumisesta on kulunut 60 vuotta, muistamme yhä hyvin, kuinka valtio käytti perinteisiä sortokeinoja vähemmistöjen syrjimiseksi. Tällaisia keinoja olivat poliittisen opposition kieltäminen, hyökkäykset tiedotusvälineitä vastaan toimittajia uhkailemalla, muiden kuin virallista kieltä puhuvien asettaminen epäedulliseen asemaan, äidinkielellä annettavan koulutuksen kieltäminen, tuomioistuimien haluttomuus käsitellä tällaisia vääryyksiä ja niin edelleen.
Valtiovalta käyttää aina samoja sortokeinoja vähemmistöjä vastaan, ja vähemmistöille ulkomaailman solidaarisuus on hyvin tärkeää, ja tämän vuoksi suhtaudun hyvin myönteisesti siihen, että tänään parlamenttimme korottaa äänensä vastustaakseen Mari Elin tasavallan venäläistämistä. Marin puhujat ovat pieni kielikunta, ja he tarvitsevat kansainväliseltä yhteisöltä paljon solidaarisuutta. 
Szent-Iványi, István, (ALDE ),
   . – Arvoisa puhemies, tsaarinaikaista Venäjää kutsuttiin kansakuntien vankilaksi ja Neuvostoliittoa kansakuntien vankileiriksi. Valitettavasti kommunismin murtuminen ei ole tuonut mukanaan vapautta, eikä se ole taannut oikeuksia Venäjän pienille kansakunnille. Viime viikon lopulla pidetyssä konferenssissa yksi nykyisistä oppositiojohtajista, Vladimir Kozlov, totesi, että Marin tasavallassa on käynnissä todellinen etninen puhdistus varsinkin hallinnossa, minkä ilmeisenä tavoitteena on autonomisen Marin tasavallan hävittäminen. Tämä lausunto ei ole yllättävä, koska Marin tasavallan nykyinen presidentti on Venäjän kansalainen ja Moskovassa syntynyt Leonid Markelov, joka ei edes puhu paikallista kieltä. Hänen presidenttikaudellaan hyökkäykset vapaata lehdistöä vastaan ovat muuttuneet jatkuviksi, opposition johtajat ja toimittajat ovat joutuneet väkivallan kohteiksi, esimerkiksi opposition ehdokas Mihail Dolgov, joka on kansallisuudeltaan mari, pahoinpideltiin raa'asti. Ohimennen sanoen yhdessäkään näistä tapauksista tuomioistuin ei ole vielä antanut tuomiota. Marinkielisiä kouluja lakkautetaan, ja marinkielinen koulutus on sallittua ainoastaan peruskoulun ensimmäisillä luokilla. Ainoastaan venäjää voidaan käyttää hallinnollisissa yhteyksissä. Tämä kaikki viittaa siihen, että vähemmistöjen oikeuksia rajoitetaan vakavasti.
Toissapäivänä EU:n ja Venäjän välillä allekirjoitettiin juhlallisesti toimintaohjelmaksi kutsuttu sopimus. Vihdoinkin meidän on mahdollista tarjota apua suoraan paikan päälle, eikä meidän tarvitse vain tuomita Venäjän käytäntöjä. Tämän ohjelman avulla voimme tehdä yhteistyötä vähemmistöoikeuksien alalla, eli voimme edistää vähemmistökielien käyttöä, kulttuurien säilymistä, oppikirjojen julkaisemista sekä edistää vaihto-ohjelmia, tiede- ja apurahajärjestelmiä sekä tukea riippumattomia tiedotusvälineitä ja äidinkielistä koulutusta. Lisäksi tällä toimintaohjelmalla myötävaikutetaan riippumattoman ja puolueettoman oikeusjärjestelmän vahvistumiseen. Näin ollen meidän on autettava Venäjää saattamaan rikoksentekijät oikeuden eteen, jotta myös Marin tasavallassa voisi vihdoin vallita järjestys ja turvallisuus. Tämän vuoksi kehotan komissiota ja neuvostoa toimimaan lujasti ja tarjoamaan erityisohjelmia kaltoin kohdellun Mari-vähemmistön suojelemiseksi uuden sopimuksen avulla. 
Marcin Libicki (UEN ),
   . – Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, tänään keskustelemme toisestakin aiheesta, jota voitaisiin pitää arkaluonteisena. Meidän on määrä käsitellä pienen kansakunnan, jonka Venäjä on suoraan sanottuna valloittanut, elämää ja murhenäytelmää.
Venäjä on 1500-luvulta lähtien omaksunut kansallisen laajentumisen osalta eri strategian kuin siirtomaavallat. Vaikka siirtomaavallat ottivat haltuunsa useita maita eri puolilla maailmaa, ne eivät yleisesti ottaen katsoneet, että nämä maat olisi integroitava kokonaan osaksi siirtomaavaltaa ja että niiden kulttuurinen, kansallinen ja kielellinen identiteetti olisi hävitettävä. Venäjä suhtautui asiaan eri tavoin sikäli, että se päätti välittömästi venäläistää joka ikisen valloittamansa maan ja riistää maalta sen identiteetin ja maan asukkailta heidän uskontonsa ja kielensä.
Venäjä omaksui tämän strategian suhteissaan Puolaan 1800-luvulla, ja puolalaiset joutuivat kärsimään paljon tämän takia. Venäjän yritykset maan venäläistämisessä olivat pääsääntöisesti äärettömän julmia, koska venäläistäminen tarkoitti kymmenien ja satojen tuhansien ihmisten karkotuksia. Vaikka joitakuita vain kannustettiin lähtemään, monet pakotettiin tähän raa'asti samalla, kun venäläisiä saapui heidän tilalleen. Nämä käytännöt lisääntyivät voimakkaasti kommunistien noustua valtaan lokakuun vallankumouksen jälkeen, koska tuolloin Venäjä päätti tehostaa pyrkimyksiään venäläistää kaikki hallinnassaan olevat maat. Pieni suomalais-ugrilainen kansakunta, josta tänään keskustelemme, eli Mari Elin tasavalta, joutui myös Venäjän uhriksi. Tällä hetkellä tämä pieni tasavalta on täysin niiden venäläisten hallinnassa, jotka muuttivat sinne asumaan, ja sen alkuperäiset asukkaat, suomalais-ugrilainen kansa, on tätä nykyä pelkkä vainottu vähemmistö.
Muistutan parlamenttia siitä, että tämä pätee itse asiassa myös niihin maihin, jotka ovat vapautuneet Venäjän vallan alta. Enemmistö näiden maiden kansasta kuuluu yhä alkuperäiseen väestöön, eivätkä he ole venäläisiä, mutta kuitenkin maassa on vaikutusvaltainen venäläinen vähemmistö, joka ei katso millään tavalla integroituneensa maahan. Tällainen tilanne vallitsee Liettuassa, Latviassa ja Virossa, jossa venäläisvähemmistöt tuovat itseään määrätietoisesti esiin asuinmaansa eduista riippumatta. Näissä maissa ei tarvitse kuin avata sanomalehti huomatakseen venäläisen väestön kielteisen ja suorastaan vihamielisen suhtautumisen asuinmaataan kohtaan. Nämä väestöt vaativat usein oikeuksia, jotka me kaikissa muissa olosuhteissa myöntäisimme heille, mutta tällaisten oikeuksien myöntämisen vähimmäisedellytyksenä olisi oltava se, että nämä ihmiset osoittavat edes minimaalista lojaalisuutta niitä maita kohtaan, joissa he asuvat.
Marin Elin tasavallassa tilanne on vielä huonompi, koska venäläiset muodostavat tällä hetkellä enemmistön ja alkuperäisväestöstä on tullut vainottu vähemmistö. Toimittajia murhataan, kouluja ei ole tarpeeksi, opetusta on mahdotonta saada ja kaikkia, jotka puhuvat suomalais-ugrilaisen väestön puolesta, vainotaan.
Meidän on huolehdittava siitä, että tasapaino saavutetaan maan alkuperäisten omistajien oikeuksien ja demokraattisen enemmistön oikeuksien välillä. Jälkimmäinen on tosiasiassa pelkkä miehitysjoukko, eikä sen voida antaa tyrannisoida ja vainota alkuperäisten asukkaiden muodostamaa vähemmistöä. 
Tunne Kelam (PPE-DE ),
   . – Arvoisa puhemies, olen hyvin iloinen siitä, että lähes kaikki poliittiset ryhmät ovat parlamentissamme yhdistäneet voimansa tämän hyvin vakavan ja hälyttävän ongelman ratkaisemiseksi.
Venäjän federaatiossa on 19 suomalais-ugrilaiseen kieliperheeseen kuuluvaa kansakuntaa, yhteensä 2,7 miljoonaa henkeä. He ovat kaikki vähemmistöjä omissa autonomisissa tasavalloissaan. Näiden vähemmistöjen kulttuuriin ja koulutukseen liittyvien oikeuksien käytännön toteuttamisessa on vakavia puutteita. Esimerkiksi marinkielistä opetusta annetaan ainoastaan joissakin ala-asteen kouluissa, joten ainoastaan noin 20 prosenttia lapsista voi saada opetusta äidinkielellään. Oppikirjojen julkaiseminen marin kielellä on lähes olematonta. Näin ollen marien kielellinen identiteetti hiipuu pikkuhiljaa.
Olen lisäksi huolestunut Mari Elin tasavallan poliittisesta kehityksestä. Viime joulukuussa paikallinen presidentti Leonid Markelov, jota pidetään vahvasti Moskova-mielisenä poliitikkona paikallisen kulttuurisen autonomian kustannuksella, valittiin uudelleen presidentiksi. Kun marien etninen oppositio Vladimir Kozlovin johdolla kyseenalaisti vaalituloksen oikeellisuuden, Kozlov piestiin pahan kerran. Tätä väkivaltaista tekoa ei ole vieläkään tyydyttävästi selvitetty. Hälyttävää on myös se, että riippumattomia toimittajia on jo jonkin aikaa ahdisteltu. Kolme toimittajaa murhattiin vuonna 2001, ja monia muita on uhkailtu ja heidän julkaisemiaan lehtiä lopetettu.
Lisäksi äskeisten vaalien jälkeen monet marilaiset koulujen rehtorit ja Mari-taustaiset virkamiehet ovat menettäneet työpaikkansa. Rehtoreilta vaadittiin selvitystä siihen, miksi ihmiset heidän alueellaan äänestivät opposition ehdokasta.
Huomattavan monet Euroopan parlamentin jäsenet ovat allekirjoittaneet marien kansakunnan kulttuuristen oikeuksien puolesta esitetyn vetoomuksen. Tälle vetoomukselle on kertynyt lähes 10 000 allekirjoittajaa. Päätöslauselmamme tarkoituksena on kehottaa Venäjän viranomaisia noudattamaan kansainvälisen oikeuden nojalla sille kuuluvia velvoitteita "kiinnittäen erityistä huomiota äidinkielisen opetuksen laatuun kaikilla tasoilla ja varmistaen siten, että marin ja venäjän kielet ovat kaikkialla tasavallassa samanarvoisia". 
Schöpflin, György,
   – Arvoisa puhemies, sekä Venäjä että sitä edeltävä Neuvostoliitto ovat aina harjoittaneet yhdenmukaistamispolitiikkaa: venäläisen viranomaisen olemukseen ei kuulu suopea suhtautuminen erilaisuuteen. Historiansa aikana Marin kansakunta on yleensä menestyksellisesti pystynyt vastustamaan sulautumista, ja se on taistellut tarmokkaasti oman kielensä ja identiteettinsä säilyttämiseksi. Neuvostoliiton romahdettua Mari Elin eli Marin tasavallan tilanne oli lupaava. Sitä ei kuitenkaan kestänyt kauan, ehkäpä noin 8-9 vuotta. Tämän jälkeen Venäjä aloitti uuden vähemmistöjen vastaisen politiikan.
Marin kansakunnan toive yhtäläisistä oikeuksista venäläisten rinnalla murskattiin. Marin kieltä ei saa käyttää julkisissa yhteyksissä, opetuksessa, eikä tiedotusvälineissä, ja Mari-aktivisteja ahdistellaan, he joutuvat väkivallan kohteiksi ja heitä karkotetaan Mari Elin tasavallasta. Vaikka keskusvallan olisi ehdottomasti puututtava ongelmiin, tästä ei ole merkkejä. Vallalla on joko tietämättömyys tai marien vastaisen kampanjan hiljainen hyväksyminen. Kuluneen vuoden aikana marien painostaminen on voimistunut huomattavasti. Tämän ehdotuksen tavoitteena on lähettää moniulotteinen viesti ensinnäkin keskusjohdolle Moskovaan muistuttamaan siitä, että se on sitoutunut suojelemaan vähemmistöjensä kulttuurista erilaisuutta, eikä hävittämään vähemmistöjä. Toiseksi tämä viesti on osoitettu myös Mari Elin tasavallassa asuvalle venäläiselle eliitille muistuttamaan heitä siitä, että tällä vuosisadalla ei ole enää mahdollista aloittaa muiden huomaamatta vähemmistöjä sortavia kampanjoita. Kolmanneksi välitämme Marin kansalle viestin, jossa vakuutamme, että Euroopan kansalaiset seuraavat tarkasti heidän ahdinkoaan ja ovat valmiita tukemaan heidän asiaansa. 
Marianne Mikko (PSE ).
   – Hyvät kollegat, tämänpäiväisessä keskustelussa on sopivaa siteerata Vladimir Leniniä. Lenin kuvasi tsaarien Venäjää kansakuntien vankilaksi, vaikka Neuvostoliitto ei tältä osin eronnut tsaarien Venäjästä. Leninin sanat ovat edelleen ajankohtaisia, koska Kremlin vallanpitäjät, jotka lujittavat keskusvaltaa ja kiihdyttävät nationalismia, eivät kunnioita vähemmistöjä.
Venäjällä muukalaisviha on saanut fasististen iskujoukkojen muodon. Tämä on erityisen vaarallista maassa, jossa viidesosa väestöstä ei ole syntyjään slaaveja. Ei-venäläisten toimittajien vainoaminen ja surmaaminen on hyvin huolestuttavaa. Tässä yhdistyvät Vladimir Putinin halu tukahduttaa riippumattomat tiedotusvälineet ja etninen syrjintä.
Se, että viranomaiset tukevat mareihin kohdistuvia hyökkäyksiä, käy ilmi siitä, että fasistiset hyökkäykset ovat vuosien ajan jääneet rankaisematta. Moskovan kanssa yhteistyötä tehtäessä ei pidä katsoa läpi sormien etnisten vähemmistöjen tilannetta Venäjällä. Puheissaan Venäjän presidentti Vladimir Putin tuo usein julki sitoutumisensa eurooppalaiseen politiikkaan. Venäjän politiikka etnisiä vähemmistöjä kohtaan osoittaa kuitenkin jälleen kerran sen, että presidentti Putinin teot eivät vastaa hänen puheitaan.
Toisen maailmansodan jälkeen etninen ahdinko on vähentynyt Euroopassa. Me kunnioitamme kulttuurista erilaisuutta ja pyrimme suojelemaan ja tukemaan erilaisia kulttuurisia perinteitä. Eurooppaan suuntautuneen Venäjän olisi Euroopan tavoin ymmärrettävä, että kulttuurinen erilaisuus on Venäjälle voimavara eikä uhka. Valitettavasti näemme kuitenkin päinvastaista. Tämän vuoksi Euroopan unionin edustajien on poliittisia keskusteluja Venäjän kanssa käydessään otettava vakavasti esiin kysymys etnisten vähemmistöjen suojelusta Venäjällä.
Venäjällä on yhteensä 28 miljoonaa etnisiin vähemmistöihin kuuluvaa henkilöä. Näistä henkilöistä neljä miljoonaa puhuu suomalais-ugrilaisia kieliä. Vuosittain vain noin 20 kirjaa julkaistaan mordvan kielellä, jota puhuu miljoona henkeä. Päivittäin ilmestyvää sanomalehteä ei ole, eikä tällä kielellä anneta opetusta yhdessäkään koulussa. Marin tilanne on hieman parempi, mutta julkaisujen määrä on laskenut nopeasti, ja oma vaikutuksensa on myös sillä, että marin kielellä ei anneta toisen asteen ja korkea-asteen opetusta.
Eurooppaan suuntautuminen ei edellytä Venäjältä yksinomaan hyökkäysten lopettamista etnisiä oppositioita vastaan. Venäjän hallituksen on lisäksi tuettava etnisten vähemmistöjen kielten ja kulttuurien säilymistä lainsäädännön ja muiden toimien avulla. Tällä hetkellä tämä on haave, mutta Euroopan maiden tehtävänä on tukea tätä haavetta ja tarpeen tullen taistella sen puolesta.
Kiitän teitä suuresti! 
Urszula Krupa,
   . –  Ihmisoikeuksiin ja demokratiaan kohdistuvat loukkaukset, joista tänään keskustelemme, ovat todellisuutta Venäjän federaatioon kuuluvassa pienessä Marin Elin tasavallassa. Valitettavasti tämä tasavalta kuuluu mareille ainoastaan nimellisesti, koska se on yksi monista maista ja kansakunnista, jotka Venäjä on alistanut valtaansa ja liittänyt osaksi Venäjää. Armenialaisten, tšetšeenien ja monien muiden tavoin Marin kansa on vuosikausien ajan taistellut identiteettinsä ja itsenäisyytensä säilyttämiseksi. Vaikka Marin ASSR (autonominen neuvostotasavalta) julistautui suvereeniksi alueeksi vuonna 1990, valitettavasti kansakunnan tilanne vaikeutuu koko ajan. Alueen asukkaat, jotka me kaikki tunnemme Venäjän ja Puolan kirjallisuuden kautta nimellä tšeremissit, puhuvat suomalais-ugrilaista kieltä. He ovat joutuneet toistuvasti sortotoimien kohteeksi, erityisesti Stalinin aikakaudella, kun Komsomol-ryhmät kaatoivat heidän pyhät lehtonsa, ja marit ajettiin maanpakoon Siperiaan. Tämän vuoksi ainoastaan puolet marikansasta elää nykyään Mari Elin tasavallassa, ja loput ovat hajallaan eri puolilla Venäjää ja väkisin integroituina osaksi venäläistä väestöä.
Presidentti Markelov, joka hallitsee Mari Elin tasavaltaa, nousi valtaan kiistanalaisten vaalien seurauksena. Hän syntyi Moskovassa, eikä hänellä ole mitään siteitä tähän kansakuntaan, eikä hän edes osaa puhua marin kieltä. Hän kaventaa järjestelmällisesti väestön oikeuksia erityisesti sananvapauden alalla. Marin kansan on vaikeaa saada opetusta omalla kielellään, koska marinkielisiä kouluja lakkautetaan, eikä kouluja tai yliopistoja ole tarpeeksi. Mari-taustaiset virkamiehet ovat menettäneet työpaikkojaan ja opposition toimittajia, kuten myös riippumattomia yksityisiä tiedotusvälineitä, vainotaan. Tämä on ajanut marit hakemaan apua Suomen ja Viron suomalais-ugrilaisilta kansakunnilta, joiden kanssa heillä on kulttuurisesti paljon yhteistä, sekä Euroopan parlamentilta.
Marin kansalla on oikeus suvereenisuuteen, itsenäisyyteen ja omaan identiteettiin, kuten kaikilla niillä, jotka taistelevat maiden ja kansakuntien itsenäisyyden puolesta entisessä Neuvostoliitossa ja muualla maailmassa. Näin ollen vastustamme mareihin kohdistuvaa vainoa ja tässä maassa tapahtuvia ihmisoikeuksien loukkauksia ja yritystä kansallisen identiteetin riistämiseen. Vaikka historia tarjoaa meille paljon esimerkkejä miehitettyjen kansakuntien hengestä ja elinvoimasta, ja vaikka niiden ponnistelut ovat usein johtaneet onnistumiseen, tällaisten voittojen hintana on usein ollut monien ihmisten kärsimys ja kuolema. Kuten edesmennyt pyhä isä Johannes Paavali II kerran totesi, yhdenkään kansakunnan ei pidä koskaan laajentua toisen kansakunnan kustannuksella eli toisen kansakunnan alistamisen, valloittamisen, pakottamisen, hyväksikäytön ja kuoleman kustannuksella.
Jos eri maat ja kansakunnat pakotetaan elämään yhdessä saman hallinnon alaisuudessa, seurauksena on aina ennemmin tai myöhemmin rauhan järkkyminen ja kamppailu itsenäisyyden ja suvereenisuuden puolesta. Euroopan unionin kaltaisen nousevan supervallan olisi hyvä muistaa tämä varoitus. 
Ryszard Czarnecki (NI ).
   –  Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, kaikkialla Euroopassa, muun muassa Venäjällä, olisi noudatettava eurooppalaisia normeja. Yksi näistä normeista on kaikkien kansojen oikeus käyttää omaa kieltään, oikeus säilyttää kulttuurinen identiteettinsä ja oikeus edistää omaa kulttuuriaan, vaikka kyseessä olisikin vain hyvin pienen kansakunnan kieli ja kulttuuri.
Venäjä allekirjoitti tasan neljä vuotta ja kaksi päivää sitten alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskevan eurooppalaisen peruskirjan. Näin ollen ei ole lainkaan aiheetonta kehottaa Venäjää kunnioittamaan marin kieltä, joka on virallisesti tunnustettu Mari Elin tasavallan kieleksi. Tämä on erityisen tärkeää toisen asteen kouluille ja yliopistoille, joissa marin kieltä ei tällä hetkellä kunnioiteta. Erityinen huolenaihe ovat myös ne tukahduttavat toimet, joihin on ryhdytty tämän pienen kansakunnan suvereenisuutta puolustaneita rehtoreita ja toimittajia vastaan.
Emme halua rangaista Venäjää, koska haluamme tehdä sen kanssa tiiviisti yhteistyötä. Emme voi kuitenkaan ummistaa silmiämme ja sulkea korviamme ihmisoikeuksien loukkauksilta, tapahtuivatpa ne missä päin Eurooppaa tahansa. Emme voi uhrata ihmisoikeuksia ja vähemmistöjen oikeuksia Moskovan kanssa tehtävän yhteistyön alttarille. 
Dimas Stavros,
   . Arvoisa puhemies, komissio on yleisesti ottaen tietoinen suomalais-ugrilaisten alkuperäisväestöjen, kuten marien, tilanteesta. Olemme lisäksi tietoisia niistä ongelmista, jotka eräät Euroopan parlamentin jäsenet ovat ottaneet esiin marien osakseen saaman kohtelun yhteydessä – nämä ongelmat on otettu täällä jälleen tänään esiin. Tällaisia ongelmiahan ovat erityisesti marin kielen asema kouluissa, tiedotusvälineiden toiminnan estäminen ja vastikään joulukuussa 2004 pidetyt presidentinvaalit.
Komissio katsoo, että yhteiset arvot, muun muassa ihmisoikeuksien kunnioittaminen, ovat peruspilareita, joiden varaan suhteet Venäjään rakentuvat. Haagissa marraskuussa 2004 pidetyssä EU:n ja Venäjän huippukokouksessa presidentti Putin ja puheenjohtaja Barroso sopivat Euroopan unionin ja Venäjän välisten säännöllisten tapaamisten järjestämisestä ihmisoikeuksien, vähemmistöjen oikeuksien ja perusvapauksien alalla.
Komission tavoitteena on käyttää näitä tapaamisia avoimen ja rakentavan vuoropuhelun lujittamiseen Venäjän kanssa kaikkien tähän liittyvien asioiden osalta.
Näihin tapaamisiin liittyvä ensimmäinen kokous järjestettiin 1. toukokuuta 2005 Luxemburgissa. Tässä kokouksessa otettiin esiin tiettyjä kysymyksiä, muun muassa ihmisoikeustilanne, vähemmistöihin kuuluvan väestön oikeudet ja perusvapaudet Venäjän federaatiossa ja Euroopan unionissa.
Olemme lisäksi aloittaneet rakentavan tietojenvaihdon asioissa, jotka koskevat yhteistyötä ihmisoikeuksien alalla kansainvälisissä yhteyksissä, erityisesti YK:n ihmisoikeustoimikunnassa, Euroopan neuvostossa ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestössä.
Komissio katsoo, että nämä tapaamiset Venäjän kanssa ovat asianmukainen kehys, jonka puitteissa voidaan käydä yksityiskohtaisempia neuvotteluja Venäjän viranomaisten kanssa marien tilanteesta.
Tätä varten tarvitaan kuitenkin enemmän tietoja, ja näin ollen parlamentin jäsenten tiedot ja analyysit ovat tervetulleita.
Lopuksi haluan kertoa teille, että seuraava tapaaminen Venäjän kanssa ihmisoikeuksien, vähemmistöihin kuuluvan väestön oikeuksien ja perusvapauksien alalla pidetään todennäköisesti vuoden 2005 jälkipuoliskolla Yhdistyneen kuningaskunnan puheenjohtajakaudella. 
Puhemies.
   Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan heti meneillään olevien keskustelujen päätyttyä. 
Puhemies.
   Esityslistalla on seuraavana keskustelu kuudesta päätöslauselmaesityksestä, jotka koskevat Burmaa/Myanmaria.(1) 
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg (PSE ), 
   . – Kansainvälisen yhteisön ei pidä suvaita Burmassa tapahtuvia ihmisoikeuksien loukkauksia.
Niiden 40 vuoden aikana, jotka Burma on ollut sotilashallinnon alaisuudessa ja jolloin sen on täytynyt noudattaa "burmalaista sosialismia", maa on muuttunut yhdestä Kaakkois-Aasian rikkaimmista ja sivistyneimmistä maista yhdeksi köyhimmistä. Kenraalien hallitsemassa Burmassa, joka on yksi maailman ankarimmista diktatuureista, sotilasjohto ei ole 10 vuoden aikana antanut kansainvälisen yhteisön painostuksen vaikuttaa itseensä. Erityisen tuomittavia ovat seuraavat Burman hallinnon toimet: Burman kenraalien taistelu oppositiota vastaan, Burman armeijan turvautuminen kemiallisten aseiden käyttöön, maan kyvyttömyys tehdä minkäänlaista yhteistyötä kansainvälisten järjestöjen kanssa, etnisiin vähemmistöihin kohdistuva vaino ja poliittiset pidätykset. On yleisesti tiedossa, että poliittisia vankeja, joita on noin 1 300, kidutetaan kuulusteluissa, eikä kansainvälisiä oikeusnormeja noudateta poliittisessa elämässä. Pakkotyö on varsin tavallista, ja siitä kärsii päivittäin 800 000 Burman kansalaista. Lisäksi on rajoitettu kansalaisten mielipiteen, liikkumisen, tiedonsaannin ja kokoontumisen vapauksia sekä osallistumista poliittiseen toimintaan.
Burman koulutusjärjestelmä murenee. Vuoden 1988 jälkeen yliopistoja on lakkautettu enemmän kuin niitä on perustettu, koska pelkona on opiskelijoiden poliittisen aktiivisuuden herääminen. Puolet valtion budjetista käytetään sotilastoimeen ja 400 000 henkilön vahvuisen armeijan ylläpitämiseen, vaikka maa ei ole tällä hetkellä sodassa. Armeijan palvelukseen pakotettujen lasten määrä on 77 000, ja heistä monet otetaan palvelukseen vain 11 vuoden ikäisinä. Vain hyvin pieni osa budjetista käytetään terveydenhoitoon, ja terveydenhoitoalan tilanne on pöyristyttävän huono peruslääkkeiden ja pätevän henkilöstön puuttuessa. Toinen suuri ongelma on etnisiin vähemmistöihin kuuluvien nuorten naisten, tyttöjen ja lasten seksuaalinen hyväksikäyttö.
Näiden ongelmien valossa ainoa keino varmistaa, että hallinto ryhtyy tarpeellisiin muutoksiin, on määrätä ankaria taloudellisia pakotteita, jotka kohdennetaan tietyille strategisille sektoreille, joilla valtiolla on monopoliasema, kuten öljy-, kaasu-, puu- ja kaivosaloille ja merestä saatavien tuotteiden alalle. Lisäksi tarvitaan YK:n diplomaattisia toimia. YK:lla ja Euroopan unionilla on kummallakin moraalinen velvollisuus puuttua ja jopa sekaantua näin räikeisiin ihmisoikeusloukkauksiin syyllistyvän maan sisäisiin asioihin. 
Marios Matsakis (ALDE ),
   – Arvoisa puhemies, Burman kansan suuret kärsimykset jatkuvat maata kauan hallinneen autoritaarisen sotilashallituksen epäinhimillisen sorron puristuksessa. Tuhansia poliittisia vankeja kohdellaan kaltoin ja kidutetaan, ja lisäksi heiltä on riistetty oikeus käyttää asianajajaa tai saada osakseen oikeudenmukainen oikeudenkäynti. Burmalla on hallussaan murheellinen ennätys maana, jossa on enemmän lapsisotilaita kuin missään muussa maailman maassa.
Burmalle on häpeäksi myös se, että maa on ainoa maailman maa, jossa on vangittuna Nobelin rauhanpalkinnon saaja, 60-vuotias Aung San Suu Kyi. Tämän huomattavan henkilön täyttäessä 19. kesäkuuta 2005 60 vuotta hän on viettänyt yhteensä 2 523 päivää vankeudessa.
Burman armeija on syyllistynyt etnisten vähemmistöjen oikeuksien karkeisiin loukkauksiin, muun muassa mielivaltaisiin teloituksiin, kidutukseen ja raiskauksiin. Arviolta miljoona ihmistä on joutunut pakenemaan maan sisällä, ja sadat tuhannet ihmiset ovat paenneet naapurimaihin. Sisäisillä konfliktialueilla sotilaiden naisiin, muun muassa nuoriin tyttöihin, kohdistama järjestäytynyt väkivalta on Burmassa tunnettu julmuuden muoto. Sadat tapaukset on tutkittu ja dokumentoitu. Monissa tapauksissa kyse on ollut joukkoraiskauksista, ja ne ovat usein johtaneet uhrin surmaamiseen.
ALDE-ryhmä on kauan aikaa tukenut Aung San Suu Kyitä hänen ponnisteluissaan kotimaansa demokratisoimiseksi, ja vaadimme hänen välitöntä vapauttamistaan. Lisäksi ryhmäni toivoo, että YK:n pakolaisasian pääkomissaarin virasto lisää toimintaansa Thaimaan ja Burman raja-alueilla sijaitsevilla pakolaisleireillä ja että Itä-Burmassa toimiva YK:n pysyvä ihmisoikeuksien valvontaelin (UN Human Rights Monitor) tutkii perusteellisesti ihmisoikeusloukkaukset. Lisäksi ALDE-ryhmä kehottaa yhä Euroopan unionia käyttämään kaikki tilaisuudet hyväkseen Burman sotilashallinnon painostamiseksi palauttamaan maahan demokratia. Lisäksi tuemme Burman asettamista matkailuboikottiin ja kannatamme kohdennettujen taloudellisten pakotteiden määräämistä Burmalle maan saattamiseksi pikaisesti demokraattisten uudistusten tielle. 
Bernd Posselt (PPE-DE ),
   – Arvoisa puhemies, vuosipäivien ja muistopäivien täyteinen viikko on lopuillaan, koska 60 vuotta sitten kansallissosialismi nujerrettiin ja Eurooppa vapautettiin ja 15 vuotta sitten rautaesirippu repeytyi.
Nämä vuosipäivät saattavat kaikkea muuta kuin mairittelevaan valoon ne, jotka menneisyydessä vaikenivat sorrosta tai harjoittivat liiketoimia sortajien kanssa. Uhratkaamme ajatus sen pohtimiseen, minkä tuomion tulevat sukupolvet langettavat niille, jotka tänään toimivat samoin, koska voihan olla, ettei rautaesirippua enää ole, mutta sosialististen kenraalien Burman ympärille pystyttämä bambuesiripuksikin kutsuttu esirippu on yhä olemassa, ja hirvittäviä murhenäytelmiä tapahtuu sen takana. Ne vaihtelevat kymmenien tuhansien poliittisista syistä pidätettyjen henkilöiden ihmisoikeuksien räikeistä loukkauksista Karenin kansaan suunnattuihin kohdennettuihin myrkkykaasuiskuihin. Kaasua käyttämällä yritetään hävittää kansa tai ainakin murtaa sen henki. Nämä ovat kauheita asioita tapahtuakseen 21. vuosisadalla, ja ne velvoittavat meitä.
Erityisesti on painotettava kahta seikkaa. Ensinnäkin meidän on kiireellisesti varmistettava, että Burma ei ole vuonna 2006 ASEANin (Kaakkois-Aasian maiden liitto) puheenjohtaja. ASEAN on EU:n kaltaisena federaationa eräällä tapaa EU:n "lapsi", vaikka se on luonteeltaan vielä pikemminkin taloudellinen kuin poliittinen liitto. Se on kuitenkin tärkein kumppanimme, ja on sietämätöntä, että tällaista tärkeää kumppanijärjestöä ryhtyisi johtamaan ihmisiä murhaava hallinto.
Toiseksi meidän on kaikin poliittisin, taloudellisin ja oikeudellisin keinoin vastustettava niitä, jotka edelleen häikäilemättömästi harjoittavat liiketoimintaa tällaisen hallinnon kanssa. Meidän on luonnollisesti esitettävä seuraava kysymys: mikä on kansalle vahingoksi ja mikä hyödyksi? Maan täydellinen eristäminen ei ole tietenkään oikea tapa, mutta Euroopan uskottavuutta nakertaa se, että vallanpitäjien sallitaan häpeämättä kerätä rikkauksia samalla, kun heille esitetään protesteja ihmisoikeusloukkauksista vain paperilla. Tämän vuoksi puheidemme tukena on oltava tekoja.
Vetoan komissioon – ja samalla myös neuvostoon – jotta suhteessa Burmaan ryhdytään vihdoinkin ankarampiin toimiin. On hyödytöntä esittää silloin tällöin protesteja. Meidän on sen sijaan harjoitettava järjestelmällisesti painostusta, kunnes tätä vastenmielistä hallintoa ei enää ole olemassa. 
Thomas Mann,
   . – Arvoisa puhemies, viime lauantaina Burman pääkaupungissa Rangoonissa tapahtui räjähdys kauppakeskuksessa, tavaratalossa ja näyttelykeskuksessa. Räjähdyksessä sai surmansa 11 ihmistä ja 150 muuta haavoittui vakavasti. Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmän puolesta tuomitsen tämän terrorin käynnistymisen uudelleen. Nämä iskut osoittavat, että syyskuussa 2004 pitämämme keskustelun jälkeen tilanne on, murheellista kyllä, entisestään kärjistynyt, eikä suinkaan kohentunut, minkä edellinen puhuja jäsen Posselt ja muut aiemmat puhujat ovat tuoneet julki.
Burma/Myanmar on monista kansallisuuksista koostuva valtio, joka on vuodesta 1962 lähtien ollut lähes keskeytyksettä sotilashallinnon alaisuudessa. Toistaiseksi sotilashallinto ei ole vieläkään antanut vuoden 1990 vaalit voittaneen Kansallisen demokratialiiton (National League for Democracy) muodostaa hallitusta, ja kansalliskokous kokoontuu ilman demokraattisesti valittuja jäseniä. Helmikuussa 2005 monien oppositiopuolueiden ja etnisten ryhmien johtajia pidätettiin. Voimakkaista kansainvälisistä vastalauseista, muun muassa Euroopan parlamentin useita kertoja esittämistä vastalauseista, huolimatta Nobelin rauhanpalkinnon saanut Aung San Suu Kyi on edelleen kotiarestissa. Pakkotyö on niin laaja-alaista, että Kansainvälinen työjärjestö ILO on kehottanut EU:n jäsenvaltioita arvioimaan uudelleen suhteitaan Burmaan.
Arvoisa komission jäsen Dimas, minun on pakko sanoa, että asioiden ollessa tällä tolalla en ymmärrä, mitä komissio oikein tekee. Kuluvan vuoden "Burman/Myanmarin päivänä" esittelitte kertomuksen, jossa otettiin esiin tämän hallinnon kanssa tehtävän taloudellisen ja sosiaalisen yhteistyön lisäämisen mahdollisuus. EU on arvoyhteisö: tärkeimpiä arvoja ovat ihmisoikeuksien suojelu ja demokratian turvaaminen.
Jos EU haluaa pystyä käytännön toimiin, nimittäköön Burmaan erikoislähettilään. Sotilasjuntan ja demokratialiikkeen välinen vuoropuhelu on vihdoinkin saatava käyntiin. Etnisten ryhmien ja vähemmistöjen on vihdoinkin saatava hyväksyntä. Humanitaarisista ja sosiaalista vitsauksista on päästävä eroon. Vain jos näissä kysymyksissä tapahtuu selvää edistymistä, Euroopan unionin tuen lisääminen voi olla perusteltua. 
Dimas Stavros,
   . Arvoisa puhemies, haluan aluksi korostaa sitä, että komissio yhtyy täysin parlamentin jäsenten tänään ilmaisemiin huolenaiheisiin Burman/Μyanmarin tilanteesta. Komissio vaatii edelleen Daw Aung San Suu Kyin ja muiden poliittisten vankien vapauttamista ehdoitta.
Lisäksi komissio kehottaa edelleen Burman hallintoa osallistumaan tosiasialliseen vuoropuheluun kaikkien poliittisten puolueiden, muun muassa Kansallisen demokratialiiton, ja kaikkien etnisten ryhmien kanssa. On selvää, että kansallinen sovinto ja demokratian palauttaminen on mahdollista saavuttaa ainoastaan siten, että kaikkien legitiimien asianosaisten kanssa käydään avointa ja rakentavaa vuoropuhelua.
Tämän vuoksi komissio on pahoillaan siitä, että ne edellytykset, joiden perusteella Kansallinen demokratialiitto ja kaikki muut lailliset edustajat voisivat osallistua kansalliskokoukseen, eivät täyty.
Koska maan poliittisessa tilanteessa ja ihmisoikeustilanteessa ei ole tapahtunut erityistä myönteistä kehitystä ja koska Daw Aung San Suu Kyi ja muut poliittiset johtajat ovat edelleen pidätettyinä, Euroopan unionin Burmaa/Myanmaria koskevan yhteisen kannan voimassaoloa jatkettiin 25. huhtikuuta vuodella eteenpäin.
Sotilashallinnon vastaiset ankarat pakotteet on pidetty voimassa, ja voin vakuuttaa arvoisille parlamentin jäsenille, että kaikki Euroopan unionin edustajat käyttävät jatkossakin kaikki tilaisuudet ottaa esiin tietyt kysymykset, kuten ihmisoikeudet, pakkotyö, demokraattisen kehityksen puute ja Daw Aung San Suu Kyin ja muiden poliitikkojen pitäminen jatkuvasti pidätettyinä.
Samalla viestintäyhteydet Burman hallitukseen pidetään edelleen avoimina Euroopan unionin yhteisesti sopiman politiikan mukaisesti. Euroopan unioni on valmis suoriin, tosiasiallisiin ja avoimiin neuvotteluihin Burman hallinnon kanssa Aasian ja Euroopan välisissä korkean tason kokouksissa tai kahdenvälisesti näiden kokousten ohessa.
ASEANin eli Kaakkois-Aasian maiden liiton ulkoministerien äskettäin Kiotossa 6. ja7. toukokuuta pitämä kokous tarjosi erinomaisen tilaisuuden keskustella avoimesti ja suoraan Burman johdon kanssa kaikista Euroopan unionin huolenaiheista.
Nämä keskustelut käytiin sekä ASEANin varsinaisen kokouksen aikana että EU:n troikan ja Burman ulkoministerin Winin välillä. EU:n troikan ja ulkoministeri Winin välisen tapaamisen aikana jälkimmäiselle annettiin myös luettelo niiden poliittisten vankien nimistä, joiden puolesta Euroopan unioni on ilmaissut huolestumisesta.
ASEAN-maiden puheenjohtajuuden osalta komissio toivoo yhä, että merkittävää edistymistä voisi tapahtua kansallisen sovinnon ja demokratisoitumisen suuntaan ja Daw Aung San Suu Kyin vapauttamiseksi, ennen kuin Myanmarista tulee ASEANin puheenjohtaja.
EU ei ole vielä päättänyt kantaansa siihen, osallistuuko se ASEANin kokoukseen, jos Burma/Myanmar toimii puheenjohtajana. On kuitenkin selvää, että monet maat suhtautuvat varauksellisesti ASEANin alueellisiin kokouksiin osallistumiseen, ellei Burmassa/Myanmarissa tapahdu ratkaisevaa myönteistä kehitystä ennen maan puheenjohtajuutta.
Näin ollen on erityisen rohkaisevaa, että ASEAN-maiden monet parlamentaarikot pyrkivät painostamaan Burmaa/Myanmaria toteuttamaan poliittisia muutoksia ennen maan puheenjohtajuutta.
Lopuksi haluan kommentoida lyhyesti Burman päivää, jonka komissio järjesti 5. huhtikuuta ja jonka aikana käytiin keskustelu kahdella erinomaisen asiantuntevalla konsultilla teetetyn riippumattomien asiantuntijoiden kertomuksen perusteella. Vaikka kertomuksessa viitataan myös EU:n Burmaa/Myanmaria koskevaan politiikkaan, vuoden 2005 Burman päivän tavoitteena oli kohdistaa keskustelu niihin mahdollisuuksiin, joita on olemassa avun toimittamiseksi Burmaan/Μyanmariin.
Tätä apua ei ole määrä toimittaa hallituksen kautta, vaan sitä toimitetaan avoimesti ja vastuullisesti YK:n järjestöjen ja hallituksesta riippumattomien järjestöjen kautta.
Burman päivänä ei keskusteltu EU:n poliittisista pakotteista. Kaikki puhujat valittiin sillä perusteella, kuinka he pystyisivät edistämään tuesta käytävää yleistä keskustelua ja mikä oli heidän kokemuksensa työskentelystä Burman/Myanmarin sisällä, eikä sillä perusteella, mitä mieltä he olivat pakotteista.
Puhemies.
   Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan välittömästi. 
Puhemies.
   Seuraavaksi toimitetaan äänestys.

Tunne Kelam (PPE-DE ).
   – Arvoisa puhemies, haluan esittää suullisesti teknisen tarkistuksen. Tämä päätöslauselma ei ole täysin johdonmukainen. Johdannossa todetaan, että presidentinvaalit pidettiin Mari Elin tasavallassa 19. joulukuuta 2004. Päätöslauselman kohdassa 3 kuitenkin annetaan kyseisten presidentinvaalien päivämääräksi 4. helmikuuta 2005. Tämä päivä on tosiasiassa päivä, jolloin marien oppositiojohtajaa vastaan hyökättiin.
Ehdotan, että kohdan 3 osalta poistamme päivämäärän "4. helmikuuta 2005" ja laitamme tilalle päivämäärän 19. joulukuuta 2004, jolloin presidentinvaalit tosiasiassa toimitettiin. 

Paul Rübig (PPE-DE ).
   – Arvoisa puhemies, halusin vain kehottaa teitä pitämään mielessä täällä Strasbourgissa pidettävissä seuraavissa istunnoissa, että meillä on oltava neljännestunnin tauko ennen äänestyksiä, jolloin parlamentin arvokkuus säilyy puheenvuorojen, äänestysten ja kunniavieraiden vierailujen ajan. Tauko, joka kestää 15 minuuttia, on suotavaa jo keskittymisen vuoksi, ja pyydänkin puhemiehistöä huolehtimaan tulevaisuudessa tauon pitämisestä. 
Puhemies.
   Euroopan parlamentin istuntokausi on keskeytetty.
