Kyselytunti (kysymykset komissiolle) 
Puhemies
- (EN) Esityslistalla on seuraavana kyselytunti (B7-0212/2009).
Käsittelemme komissiolle osoitettuja kysymyksiä.
Ensimmäinen osa

Aihe: Naisten osallistuminen vastuunalaisten tehtävien hoitamiseen työmarkkinoilla
Tuoreet tiedot kertovat, että naiset ovat edelleen aliedustettuina vastuunalaisissa tehtävissä eurooppalaisilla työmarkkinoilla: suurimpien eurooppalaisten yritysten hallituksissa on vain yksi naisjäsen kymmentä miesjäsentä kohti.
Miten komissio arvioi niitä jäsenvaltioiden aloitteita, joiden tarkoituksena on lisätä naisten määrää taloudellista vastuunkantoa edellyttävillä paikoilla? Mitä hyviä käytäntöjä on tuotu esiin erityisesti naisia poliittisessa ja taloudellisessa päätöksenteossa käsittelevän eurooppalaisen verkon puitteissa? Puoltaako komissio ehdotuksia kiintiöiden perustamisesta naisille suurten yritysten hallituksissa? Mitä ehdotuksia ja aloitteita komissio aikoo esittää pitäen silmällä naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelman lopullista arviointia sekä Lissabonin strategian suuntaviivojen tarkistusta vuonna 2010?
Vladimír Špidla
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, päätöksentekoon osallistuvien naisten määrä on saattanut viime vuosina nousta, mutta poliittinen ja taloudellinen valta on vielä tiukasti miesten käsissä. Luutuneet käsitykset naisten ja miesten roolista sekä vaikeudet työelämän tasapainottamisessa yhdessä muunlaisen peittelemättömän tai peitellyn syrjinnän kanssa estävät naisia pääsemästä vastuullisiin ja johtaviin asemiin.
Naisten osallistuminen poliittiseen päätöksentekoon on viime vuosikymmeninä lisääntynyt useimmissa EU:n jäsenvaltioissa. Muutokset ovat hitaita, ja valitettavasti naisten kokonaisosuus johtotehtävistä on edelleen alhainen. Naisten osuus taloudellista päätösvaltaa edellyttävissä tehtävissä on hyvin epätyydyttävällä tasolla. Yksityisellä sektorilla eurooppalaisten suuryritysten johtajista yhdeksän kymmenestä on miehiä. Nainen on johtokunnan johdossa vain kolmessa prosentissa suurimmista eurooppalaisista yrityksistä.
Komissio kiinnittää suurta huomiota naisten johtopaikkojen lisäämisen tukemiseen, ja se tukee jäsenvaltioiden toimintaa tältä osin keräämällä, analysoimalla ja jakamalla vertailukelpoista tietoa, tukemalla sidosryhmien verkostoja sekä kannustamalla kokemusten ja hyviksi osoittautuneiden käytäntöjen vaihtoon Euroopassa. Komission kesäkuussa 2008 perustama, johtoasemissa toimivien naisten tukiverkosto on korostanut sellaisten toimenpiteiden tärkeyttä, joilla pyritään tukemaan ohjausta, kehittämään naistukiverkostoja, nostamaan tärkeissä asemissa työskentelevien naisten profiilia sekä kannustamaan naisia hakemaan johtotehtäviin. Komissio järjestää vuoden 2010 kuluessa tiedotustilaisuuksia ja jakaa tietoja hyviksi havaituista käytännöistä.
Komission panee tyytyväisenä merkille, että monet jäsenvaltiot ovat käynnistäneet aloitteita, joilla tuetaan naisten pääsyä johtaviin asemiin etenkin yksityisen sektorin kulttuuritilaisuuksien avulla, korkeimmissa johtopaikoissa uraa havitteleville naisille suunnatuilla koulutusohjelmilla, kehittämällä palkitsemisjärjestelmää yrityksille, jotka tukevat sukupuolten välistä tasa-arvoa, ottamalla käyttöön yritysten hyvät käytännesäännöt, tukemalla työelämän tasapainottamistoimia sekä torjumalla sukupuolisia ennakkoluuloja.
Suuryritysten hallitusten naiskiintiökysymystä käsitellään parhaillaan. Tässä yhteydessä minusta olisi aiheellista perehtyä Skandinavian maiden kokemuksiin, sillä näissä maissa on toteutettu tätä radikaalia käytäntöä. Jäsenvaltiot voivat kuitenkin täysin itsenäisesti päättää eri strategioiden välillä oman erityistilanteensa perusteella. Haluaisin muistuttaa, että EY:n perustamissopimuksen 141 artiklan 4 kohdassa jäsenvaltiot valtuutetaan toteuttaman niin sanottuja positiivisia toimenpiteitä. Euroopan unionin tuomioistuin on kuitenkin tulkinnut tätä oikeutta kapeasti ja kieltänyt kyseisten toimenpiteiden automaattisen toteuttamisen vaatien kunkin tapauksen tutkimista erikseen objektiivisten kriteerien mukaisesti.
Komissio aikoo esittää vuoden 2010 puolessavälissä uuden strategisen tasa-arvokehyksen, johon liitetään yksityiskohtainen vaikutusanalyysi ja jossa otetaan huomioon nykyisen, vuodet 2006-2010 kattavan suunnitelman täytäntöönpanon tulokset. Komission ensisijaisena tavoitteena olisi oltava lisätä naisten osuutta johtavissa asemissa. Ja vielä lopuksi yksi tärkeä asia, nimittäin komissio aikoo jättää ensi vuoden alussa ehdotuksen uudeksi kasvu- ja työllisyysstrategiaksi vuoden 2010 jälkeiselle ajalle. Tasa-arvokysymyksen pitäisi olla tämän uuden strategian keskiössä.
Hyvät kuulijat, haluan korostaa, että naisten ja miesten yhtäläisessä edustuksessa on kyse paitsi poliittisesta periaatteesta, demokratiasta ja etiikasta myös pohjimmiltaan perustavaa laatua olevasta talouskysymyksestä, koska tulevasta kehityksestä ei ole toivoa, ellei yhteiskuntamme hyödynnä kaikkia taitojaan mahdollisimman hyvin. Siksi minun on sanottava selkeästi, että tasa-arvo ja naisten riittävä osuus johtavista asemista ovat jo itsessään aktiivinen osa Euroopan kilpailukykyä.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Arvoisa komission jäsen, kiitoksia vielä kerran sitoutumisestanne lisäämään johtotehtävissä toimivien naisten määrää. Saanen kuitenkin huomauttaa, että kysymykseni oli hieman spesifisempi. Kysyin, että aikooko Euroopan komissio Lissabonin tavoitteiden tarkistamisen ja etenemissuunnitelman arvioinnin pohjalta ehdottaa erityistoimia, joilla torjutaan vastuullisissa tehtävissä olevien naisten puuttumista työmarkkinoilla.
Toimivatko mainitsemanne mallit, Norjan malli esimerkiksi, pohjana suuntaviivoille? Kuinka mainitsemanne Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö liittyy tähän? Onko teistä Euroopan komission edustajana rohkaisevaa vai lannistavaa ottaa kantaa puoleen tai toiseen?
Vladimír Špidla
Kiitos lisäkysymyksestänne. Ilmaisin mielestäni selkeästi kantani tähän asiaan, mutta ilmeisesti sitä on syytä selventää lisää. Komission mielestä miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet ovat yleisesti ottaen tärkeä osa Euroopan kilpailukykyä siihen liittyvistä moraalisista velvoitteista riippumatta. Yhtäläiset mahdollisuudet ovat siten vastedeskin korkealla sijalla komission strategioissa, ja ehdotamme asianmukaisia toimenpiteitä, joilla tätä asiaa voidaan viedä eteenpäin kaikissa siihen liittyvissä asiakirjoissa. Haluan muistuttaa, että meidän on pysyttävä luonnollisesti aina Lissabonin sopimuksen rajoissa, mutta olemme valmiita hyödyntämään näitä puitteita täysipainoisesti.
Jörg Leichtfried
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, äskeinen puheenne ei kuulostanut kovin hyvältä, mutta poliitikkojen on aina seurattava, vastaavatko heidän toimintansa ja puheensa toisiaan. Minulla on teille kysymys, ja kysyisin, miten on mahdollista, että olen viiden viime vuoden kuluessa saanut työskennellä ainoastaan miespuolisten korkeassa asemassa olevien komission jäsenten kanssa? Miten on mahdollista, ettei komissio muodostu tasapuolisesti miehistä ja naisista? Näyttää myös siltä, ettei komissio muodostu tulevaisuudessakaan tasapuolisesti naisista ja miehistä. Eikö komission kannattaisi näyttää kerrankin hyvää esimerkkiä ollakseen uskottavampi tulevissa toimissaan?
Vladimír Špidla
Minusta olisi aiheellista korostaa, että komissiossa on nyt enemmän naisia kuin koskaan aiemmin. Lisäksi on aiheellista muistuttaa, että naispuoliset kollegani ovat hoitaneet ja hoitavat erittäin tärkeitä salkkuja. Tästä ei ole epäilystäkään. Naispuolisista kollegoistani voin mainita esimerkiksi Neelie Kroesin ja Dalia Grybauskaiten, ja heillä kaikilla on ollut hyvin tärkeät salkut hoidettavanaan. Komissio on siis tiennäyttäjänä tässä asiassa, mutta on selvää, että jäsenvaltiot päättävät komission jäsenehdokkaiden nimittämisestä, ja jos jäsenvaltiot eivät esitä naisia komissioon, se luonnollisesti näkyy komission kokoonpanossa. EU:n hallinnon rakenteesta voin todeta, että olette varmasti hyvin perillä siitä, että komissio aikoo parantaa tilannetta nyt ja tulevaisuudessa, sillä miesten ja naisten edustus on vielä kaukana tasapuolisuudesta. Voin ilokseni todeta, että kollegani Siim Kallaksen ponnistelujen ansiosta olemme saaneet aikaan selvää edistystä, jos vertaamme aiempia lukuja tämän päivän lukuihin. Olette kuitenkin täysin oikeassa sanoessanne, ettei tilanne ole vielä alkuunkaan tyydyttävä.
Mairead McGuinness
(EN) Arvoisa puhemies, käymme tätä keskustelua joka vuosi, ja minusta meidän on syytä muuttaa politiikkaa, jos haluamme enemmän jäseniä - ja etenkin enemmän naisjäseniä - komissioon, neuvostoon ja parlamenttiin, joka ei näytä haluavan sitä. Tapamme toimia parlamenttina ei sovi lapsiperheille (olipa kyse sitten miehistä tai naisista), ja siten he joutuvat valinnan eteen. Minä valitsin uran, mutta jotkut muut ovat valinneet perheen. Minusta meidän on oltava realisteja keskustellessamme käytännöllisyydestä.
Vladimír Špidla
Huomautin avauspuheenvuorossani, että on olemassa monia joko negatiivisia tai positiivisia tilanteita. On selvää, että jokainen meistä tekee tärkeimmät valintansa viime kädessä itse, vaikka jotkin toimielimet, menettelyt ja järjestelyt mahdollistavat selvästi suuremman valinnanvapauden kuin toiset. Siten minulle on varsin selvää, että sukupuolten välistä tasa-arvoa ja kaikenlaisen suoran tai epäsuoran syrjinnän poistamista on tarkasteltava ennen kaikkea perustuslaillisesta näkökulmasta, sillä miesten ja naisten tilanne valinnanvapauden suhteen ei ole tällä hetkellä tasapuolinen. Naisten asema on valitettavasti edelleen miehiä huonompi, mikä näkyy ennen kaikkea selvästi siinä, etteivät naiset pääse poliittista ja taloudellista päätösvaltaa tuoviin asemiin.
Puhemies
(EN) Kysymykset numero 22 ja 23 raukeavat laatijoiden poissaolon vuoksi.
Toinen osa

Aihe: Kielten vaaliminen raja-alueilla
Katsooko komissio, että jäsenvaltioissa ja EU:n tasolla toteutetaan riittävästi toimia, jotta rajaseutujen nuoret oppisivat paremmin naapurimaidensa kieliä? Katsooko komissio, että kansalliset vähemmistöt ja rajatylittävät alueet voisivat vaikuttaa asiassa myönteisesti?
Leonard Orban
komission jäsen. - (RO) EY:n perustamissopimuksen 149 artiklan mukaan opetuksen sisältö ja koulutusjärjestelmien järjestäminen on yksinomaan jäsenvaltioiden tehtävä. Kuten tuossa artiklassa todetaan, EU myötävaikuttaa korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen rohkaisemalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvittaessa tukemalla jäsenvaltioiden toimintaa. Toisaalta komissio katsoo, että jäsenvaltioiden kouluissa opetettavien kielten valinnassa on otettava huomioon kansallisten vähemmistöjen maantieteellinen sijainti ja olemassaolo.
Tätä seikkaa korostettiin syyskuussa 2008 annetussa komission tiedonannossa nimeltä Monikielisyys: Euroopan voimavara ja samalla myös yhteinen sitoumus, jossa todetaan, että toimet ovat edelleen tarpeen opetettavien kielten määrän lisäämiseksi erityisesti kun on kyse toisen vieraan kielen valinnasta, kun otetaan huomioon paikalliset olosuhteet. Euroopan komissio ehdottaa osana opetettavien kielten valinnanmahdollisuuksien lisäämistä koulutuslaitosten ja koulutuksen tarjoajien välistä vuoropuhelua, jota tuetaan muun muassa Comenius Regio -ohjelmalla, kumppanuuksilla paikallisten sidosryhmien kanssa sekä ystävyyskaupunkitoiminnalla muiden maiden koulutuslaitosten kanssa.
EU:n koulutus- ja nuoriso-ohjelmilla tuetaan kaikkien Euroopan unionissa puhuttavien kielten, myös vähemmistökielten, oppimista, ja niillä tuetaan myös ulkomaille näitä kieliä opiskelemaan lähteviä nuoria.
Euroopan rajatylittävää alueellista yhteistyötä edistävillä ohjelmilla voidaan tukea myös koulutukseen ja sosiaaliseen osallisuuteen liittyviä toimia, myös kielten opiskelua. Esimerkiksi hankkeella nimeltä Avenir éducatif commun, jota tuetaan Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan rajatylittävällä ohjelmalla 2007-2013, on tarkoitus perustaa rajatylittävä kouluverkosto etenkin kielten opiskelua sekä yritystoimintaa varten. Hankkeen kokonaiskustannukset ovat 2,2 miljoonaa euroa, ja siinä on mukana kumppaneita Englannin kanaalin molemmin puolin.
Toinen esimerkki toiselta puolelta Eurooppaa on hanke, jota toteutetaan kolmella rajatylittävällä ohjelmalla, joissa Wien on mukana. Itävalta-Tšekin tasavalta, Itävalta-Slovakia sekä Itävalta-Unkari. Hankkeen tavoitteena on valmistaa nuoria elämään Keski-Euroopan raja-alueilla etenkin järjestämällä koulutusta, jolla pyritään kehittämään erilaisia taitoja, kuten kielellistä ja kulttuurienvälistä osaamista sekä viestintätaitoja. Hankkeeseen on osoitettu yhteensä 791 000 miljoonaa euroa.
Puhemies
(EN) Haluaisin tiedustella jäsen Posselta, esittääkö hän lisäkysymyksen.
Bernd Posselt
(DE) Arvoisa puhemies, olette vaikuttava esimerkki monikielisyydestä. Ensinnäkin haluan kysyä komission jäseneltä, voitaisiinko hänen mainitsemansa hankkeen kaltainen hanke Itävallan ja Unkarin, Itävallan ja Tšekin tasavallan sekä Itävallan ja Slovakian välillä järjestää myös Unkarin ja Slovakian välillä? Se olisi poliittisesti varmasti hyvin suotuisa ja hyödyllinen hanke. Toinen huomautukseni on, että minusta naapurimaiden kieliä olisi voitava opiskella käytännössä entistä enemmän raja-alueilla, kuten tšekin kieltä itäisessä Baijerissa, mutta opiskelu ei saisi rajoittua vain kouluihin. Schirndingissä esimerkiksi toimii saksalais-tšekkiläinen lastentarhanopettajakoulu. Voitaisiinko myös päiväkotitoimintaa tukea? Minua kiinnostaa myös aikuisopetus (elinikäinen oppiminen), jonka yhteydessä vanhemmat sukupolvet voivat opiskella naapurimaiden kieliä myös raja-alueilla.
Leonard Orban
komission jäsen. - (RO) Kiitoksia lisäkysymyksistä. Unkarin ja Slovakian välisen hankkeen mahdollisuutta koskeneeseen ensimmäiseen kysymykseen voin vastata, että jos tällainen hanke esitetään Euroopan komissiolle, kiinnitämme siihen varmasti kaiken huomiomme. Haluamme tällä tavoin auttaa molempien maiden etujen mukaisten ratkaisujen löytämisessä.
Toisesta kysymyksestä haluan ensinnäkin tuoda esille, että käynnistimme syyskuussa vieraiden kielten varhaista opetusta koskevan aloitteen. Aloite on monivuotinen ja se on jo osoittanut erityisiä onnistumisen merkkejä. Jäsenvaltioissa on lisäksi meneillään aloitteeseen liittyvä kampanja, jolla 2-6-vuotiaiden lasten vanhempia kannustetaan motivoimaan lapsiaan vieraiden kielten opiskeluun.
Elinikäistä oppimista koskevasta kysymyksen toisesta osasta sanottakoon, että se on politiikkamme keskeinen tavoite. Meillä on lukuisia hankkeita, joiden tavoitteena on vieraiden kielten oppiminen ja kulttuurienvälisten taitojen hankkiminen koulutusjärjestelmän ulkopuolisille ihmisille sekä ammattikouluissa opiskeleville, toisin sanoen niille, joilla on muita huonommat koulutusmahdollisuudet, sekä eläkeläisille ja työttömille. Tilannetta ei kuvaa yksistään se, miten rahoitamme eri hankkeita, vaan se tulee erittäin selkeästi esiin myös Euroopan komission vuonna 2008 hyväksymässä strategiassa.
Haluamme, että kaikki Euroopan unionin kansalaiset, eivät yksistään nuoret, saavat välineen ja mahdollisuuden oppia ainakin kahta vierasta kieltä.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Arvoisa komission jäsen, haluan kiittää teitä tuosta mielenkiintoisesta tiedosta, mutta keskityitte vastauksessanne kouluihin, vaikka myös useissa raja-alueiden kaupungeissa on meneillään yliopistojen perustamishankkeita. Tämäntyyppinen yliopisto on perustettu esimerkiksi Puolan ja Saksan rajalle Frankfurtiin, nimittäin Viadrinan Eurooppa-yliopisto. Haluaisin kysyä seuraavaa: onko mainitsemienne eri koulujen yhteydessä harkittu tukea myös tämäntyyppisille korkeakouluille eli yliopistoille, joita on perustettu Euroopan unionin sisäisillä kansallisilla rajoilla sijaitseviin eri kaupunkeihin?
Leonard Orban
komission jäsen. - (RO) Jos yliopistot voivat toteuttaa hankkeita, jotka täyttävät elinikäisen oppimisen ohjelman vaatimukset ajanjaksolla 2007-2013, Euroopan komissio on valmis rahoittamaan myös näitä hankkeita. Haluan itse asiassa mainita, että Euroopan komission jo rahoittamiin moniin eri hankkeisiin sisältyy myös monia yhteistyökumppaneina toimivia yliopistoja eri puolelta Euroopan unionia. Siten vastaukseni on ehdoton "kyllä". Tärkeää on eri tahojen esittämien hankkeiden laatu.
Paul Rübig
(DE) Arvoisa puhemies, meillä on lukuisia Erasmus-ohjelmia opiskelijoille, nuorille yrittäjille ja nyt myös toimittajille. Voitaisiinko Erasmus-ohjelmia mielestänne hyödyntää myös raja-alueiden viestinnän parantamiseksi, ja mihin teidän mielestänne siinä olisi keskityttävä?
Leonard Orban
komission jäsen. - (RO) Vastaukseni tähän kysymykseen on ehdoton "kyllä". Parikymmentä vuotta sitten käynnistetty Erasmus-ohjelma, johon EU:n eri virastot eivät aluksi suhtautuneet kovinkaan myönteisesti, on nyt yksi Euroopan unionin menestyneimmistä ohjelmista.
Olen voinut nähdä tämän ohjelman äärimmäisen myönteisiä vaikutuksia niiden säännöllisten vierailujeni kuluessa, joita olen tehnyt paitsi jäsenvaltioiden pääkaupunkeihin myös lukuisille EU:n eri alueille. Puolan ja Saksan yliopistojen kysymys on jo mainittu täällä aiemmin. Muistelen mielelläni Varsovan yliopistovierailuani, jonka aikana saatoin nähdä monia saksalaisia opiskelijoita, jotka olivat Erasmus-ohjelman kautta tulleet opiskelemaan Puolaan puolan kieltä ja kulttuuria, toisin sanoen hankkiakseen kulttuurienvälistä tietoa.
He olivat selkeä osoitus tällaisen tiedon tehokkuudesta. Haluan vastaukseni päätteeksi muistuttaa teitä siitä, että komission puheenjohtaja Barroso on kertonut aikeestaan edistää seuraavalla toimikaudellaan aloitteita, joilla pyritään lisäämään ja edistämään nuorten liikkumista juuri siinä tarkoituksessa, että he voisivat hankkia näitä yhä tarpeellisempia taitoja.
Aihe: Komission piittaamattomuus Siemens-yhtiötä koskevan skandaalin tutkimisesta
Siemens-yhtiötä koskeva skandaali on kuluneen viiden vuoden aikana huomattavin Euroopan unionia ravistellut korruptiotapaus. Oikeudellisen tutkimuksen, oikeusistuinten päätösten sekä asianosaisten tunnustusten ja yhtiön itsensä antamien julkisten lausuntojen perusteella on käynyt ilmi, että yhtiö maksoi lahjuksia monille poliittisille puolueille ja eri maiden, muun muassa Kreikan, vastuuhenkilöille saadakseen etulyöntiaseman valtion ja julkisten yhtiöiden hankkeiden ja toimitusten toimeksiannoissa, joista monet olivat yhteisrahoitettuja yhteisön varoin.
Kun otetaan huomioon, että siitä lähtien, kun Siemens-yhtiötä koskeva skandaali tuli julkiseen tietoisuuteen, petosten torjunnasta vastaava komission jäsen Siim Kallas on jatkuvasti vastannut parlamentaarisen valvontamenettelyn puitteissa, että tapauksen tutkiminen ei kuulu Euroopan unionin toimivaltaan ja että jäsenvaltiot eivät ole pyytäneet petostentorjuntaviraston (OLAF) tukea, kysyn komissiolta seuraavaa: Millä tavoin Euroopan komissio ja yhteisön talousarviota koskevien petostapauksien tutkimisesta vastaava petostentorjuntavirasto ovat turvanneet EU:n kansalaisten varoja? Millä tavoin komissio ja OLAF ovat osallistuneet tähän huomattavaan selkkaukseen avoimuuden noudattamisen nimissä? Mikä on komission ja OLAFin päätelmä tästä tapauksesta?
Siim Kallas
Komissio kiinnittää suurta huomiota kaikkiin lahjontatapauksiin kaikkialla Euroopassa, mutta minun on sanottava, että tapauksia, joissa Siemens on ollut osallisena joko suoraan tai epäsuorasti ja joita EU on rahoittanut, on varsin vähän. Esitän seuraavassa yleiskatsauksen neljästä tapauksesta.
OLAFin tutkinnassa oleva tapaus, jonka oikeuskäsittely päättyi vuoden 2003 viimeisellä vuosineljänneksellä ja johon liittyy ulkoista tukea, koskee oikeudellisia jatkotoimia Saksassa. OLAF seuraa tarkoin tapauksen oikeudellisia jatkotoimia Saksassa.
Toinen EIP:n rahoittamia hankkeita koskeva OLAFin tapaus on parhaillaan tutkinnassa. Se koskee julkisia hankintamenettelyjä.
Kolmas tapaus, joka liittyy Euroopan investointipankin rahoittamiin hankkeisiin ja koskee julkisia hankintamenettelyjä, on parhaillaan OLAFin arvioitavana, jotta saadaan selville, onko tarpeeksi vakavaa näyttöä epäillä EU:n taloudellisia etuja vahingoittanutta petosta tai sääntöjenvastaisuuksia. OLAF päättää arviointinsa tulosten pohjalta, onko asia syytä ottaa tutkintaan.
Viimeisessä neljännessä tapauksessa Espanjan korkein oikeus antoi 4. marraskuuta 2008 päätöksen rakennerahastoja koskeneessa asiassa, jossa myös Siemens oli alkujaan osallisena. Kansalliset viranomaiset tutkivat tapausta 1990-luvun puolessavälissä, ja petostentorjunnan koordinointiyksikkö UCLAF ja myöhemmin OLAF seurasivat tarkoin asian oikeuskäsittelyä. Tuolla päätöksellä muun muassa tuomittiin useita henkilöitä vankeuteen sekä määrättiin sakkorangaistuksia väärennöksistä. On syytä panna kuitenkin merkille myös se, että Siemens vapautettiin syytteistä Madridin rikostuomioistuimen 22. kesäkuuta 2006 antamalla ensimmäisellä päätöksellä.
Kuten kaikissa tämänkaltaisissa tapauksissa, yleisenä huomiona voidaan sanoa, ettei OLAF ole lainvalvontavirasto. OLAF tekee tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa, ja jäsenvaltioilla on tiedotusvelvollisuus OLAFille, joka puolestaan seuraa tarkoin kaikkia tapauksia, joihin liittyy EU:n varojen käyttöä tavalla tai toisella tai jotka ovat olleet tutkinnan kohteena.
Tämä on yleiskuva tilanteesta. OLAF on tiiviisti mukana myös kansainvälisessä yhteistyössä kaikkien muiden kansainvälisten laitosten kanssa humanitaariseen apuun ja muihin hankkeisiin myönnettyjen varojen väärinkäytön torjumiseksi.
Jos arvoisalla jäsenellä on asiaankuuluvaa tietoa jostakin erityisestä tapauksesta, komissio kehottaa häntä välittämään sen OLAFille, joka arvioi tiedon ja tekee sen pohjalta asianmukaiset päätökset toimivaltuuksiensa mukaisesti.
Nikolaos Chountis
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, Kreikan näkemys Siemensin tapauksessa on perusnäkökohdiltaan se, mitä tiedotusvälineissä on raportoitu. Kreikan näkemys on toisin sanoen se, että tämä toiseksi vakavin skandaali sodanjälkeisessä Kreikassa on saamassa lieventävän käänteen sen jälkeen, kun Saksan ylin perustuslakituomioistuin antoi toisen päätöksen, jossa todetaan, ettei Siemens Hellaksen entistä toimitusjohtajaa ja korruption kuningasta Christoforakosia voida luovuttaa Saksasta Kreikkaan.
Tämä on Kreikan näkemys. Näin skandaali etenee Kreikassa, skandaali, jossa Saksan tuomioistuinten tunnustusten ja tuomioiden mukaan on ollut osallisena valtion virkamiehiä, joita oli vuosikausien ajan lahjottu likaisella rahalla myöntämään tuntematon määrä julkisia hankintoja Siemensille.
Arvoisa komission jäsen, kysyn jälleen seuraavaa: Vaikka kaikki tietävät, että suurin osa näistä julkisista hankinnoista oli yhteisrahoitteisia hankkeita, vain teidän yksikkönne (ja valitettavasti vastauksenne vahvistaa tämän) väittävät, etteivät ne olleet tietoisia tästä, ja vetoavat yhteisön sattumanvaraisiin säännöksiin. Kysymyksiä on esitetty, ja vastaukset niihin ovat: antakaa meille tietoja, niin me tutkimme asian ja valvomme sitä. Haluan spesifisen vastauksen. Arvoisa komission jäsen, velvollisuutenne on pelastaa Euroopan veronmaksajien rahat. Mitä komissio aikoo tehdä saadakseen oikeuden eteen ne henkilöt, joiden se on todennut rikkoneen yhteisön hankintalainsäädäntöä?
Siim Kallas
Tulen piakkoin kertomaan parlamenttiin ja talousarvion valvontavaliokuntaan omaan vastuualueeni osalta, mitä talousarvion vastuuvapausmenettelyn suhteen olisi tehtävä EU:n rahojen asianmukaisen käytön turvaamiseksi ja varmistamiseksi, sillä nämä ovat hyvin laajoja kysymyksiä.
Jos teillä on siis tietoja yhteisrahoitteisten hankkeiden varojen väärinkäytöstä, otamme mielellämme (kuten myös aluepolitiikan pääosasto ja muut osastot) vastaan tietoja. Voin vakuuttaa, että tietojen käsittelyyn suhtaudutaan hyvin vakavasti.
Henkilöiden luovuttamisesta jäsenvaltiosta toiseen on kuitenkin sanottava, että tämä asia on puhtaasti jäsenvaltioiden päätäntävallassa, eikä yksikään omaan vastuualueeseeni kuuluvista pääosastoista voi tehdä mitään helpottaakseen niiden henkilöiden luovuttamista, joiden luovutusta on vaadittu.
Aihe: Savukkeiden salakuljetus ja tulot
Euroopan petostentorjuntavirasto kertoi elokuussa antamassaan lehdistötiedotteessa merkittävän savukkeiden salakuljettajan tuomiosta Yhdysvalloissa. Vaikka tätä on pidettävä myönteisenä kehityksenä, savukkeiden laiton kauppa maksaa EU:lle vuosittain jopa 9,5 miljardia euroa menetettyinä tuloina. Nämä rahat menevät rikollisille ja Real IRA:n kaltaisten terroristijärjestöjen rahoittamiseen.
Miten komissio suhtautuu strategisen toiminnan tasolla siihen, että 97 prosenttia laittomista savukkeista kiertää niille kuuluvat verot eurooppalaisen veronmaksajan ja Euroopan turvallisuuden kustannuksella?
Siim Kallas
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Haluan kiittää arvoisaa jäsentä kysymyksestä, jonka ansiosta voin jälleen kerran kiinnittää huomiota tähän valtavan laajaan, jäsenvaltioiden talousarvioita horjuttavaan ongelmaan. Myös tällä alalla jäsenvaltioilla on toimintavalta, mutta jolla jäsenvaltioiden välinen yhteistyö on elintärkeää ja jolla myös yksikkömme OLAF on hyvin aktiivinen ja merkittävässä roolissa kansainvälisen savukkeiden salakuljetuksen torjunnassa.
OLAFilla on selkeä strategia. Ensinnäkin OLAF avustaa ja tukee lainvalvontaviranomaisia kaikkialla Euroopan unionissa niiden työssä sekä järjestää ja koordinoi Euroopan laajuisia operaatioita. Vuonna 2007 käynnistetty operaatio Diabolo keskittyi väärennettyihin savukkeisiin, joita salakuljetettiin Kiinasta laivoilla EU:n alueelle. Operaatio Mudanilla puolestaan tartuttiin vuonna 2008 lisääntyneeseen savukkeiden salakuljetukseen postitse. Diabolo II -operaatiolla oli sama tavoite kuin Diabolo I -operaatiolla, ja se toteutettiin syyskuussa 2009.
OLAF tarjoaa kumppaneilleen tiedustelupalveluja uusista uhkista ja tekee yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa, joten kyse on todellisesta kansainvälisestä yhteistyöstä. OLAFin työ osoittaa, että yhteistyötä olisi vahvistettava, mutta minun täytyy myös sanoa, että tämän komission toimikauden kuluessa on nähty kaksi hyvin merkittävää tapahtumaa, joissa OLAF on ollut vahvasti mukana.
Näitä ovat Philip Morrisin sopimus ja myöhemmin Japanin tupakkasopimus joulukuussa 2007, kun suurimmat tupakkayhtiöt myönsivät joitakin puutteita reilussa tupakkakaupassa ja maksoivat suuria rahasummia EU:n talousarvioon. Nyt yhtiöt myös tekevät tiivistä yhteistyötä tupakan salakuljetuksen estämiseksi, mikä ei sekään ole niiden etujen mukaista.
Nämä ovat hyvin tärkeitä saavutuksia, ja lisäksi kaikki jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet Japanin tuoreen tupakkasopimuksen.
Jatkamme yhteistyötä tällä vaikealla alueella, mutta luulen, että näiden kahden merkittävän sopimuksen ansiosta ilmapiiri on muuttunut hieman, ja myös hienoista kehitystä on havaittavissa.
Arvoisan jäsenen mainitsema tapaus kolmannen maan kansalaisen saamisesta tuomioistuimen eteen ja hänen vangitsemisestaan on hyvin merkittävä tapaus, joka on yksi monista OLAFin kyseisen sopimuksen pohjalta koordinoimista kansainvälisistä tutkimuksista. EU:ssa on ollut useita OLAFin työhön perustuvia oikeudenkäyntejä.
Tämä on ensimmäinen kolmannessa maassa käytävä oikeudenkäynti, jossa osallisena on EU:n ulkopuolisen maan kansalainen ja joka liittyy savukkeiden salakuljetukseen EU:n alueelle, joten myös tämä on osoitus maailmanlaajuisesta yhteistyöstä. Voin esittää myös useita muita yksityiskohtia Kiinan ja muiden maiden yhteyshenkilöistä. Meidän kaikkien etujen mukaista on yhteistyön vahvistaminen ja tupakan salakuljetuksen torjuminen.
Gay Mitchell
(EN) Jos ei oteta huomioon työpaikkoja, jotka ovat vaarantuneet rekisteröidyissä yrityksissä, tällä on erinomaiset terveysvaikutukset. Suurimmalla osalla Irlannin suurimman sairaalan St James's Hospitalin potilaista on todettu jokin tupakanpolttoon liittyvä sairaus. Jos viitsitte ottaa selvää muiden jäsenvaltioiden tilanteesta, huomaatte, että se on varsin samanlainen. Salakuljetetut savukkeet pahentavat ongelmaa mutta eivät auta ongelman hoidon kustannuksissa.
Euroopan unionin alueelle suuntautuvan laittoman tupakkakaupan osuus on käsittääkseni 9,5 miljardia euroa, ja 97 prosenttia siitä jää paljastumatta. Eikö komission olisi nyt aika ottaa laajasti kantaa tähän ongelmaan niin, että se harkitsisi esimerkiksi mahdollisuutta perustaa rannikkovartiosto hoitamaan ongelmaa?
Siim Kallas
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Kävin hiljattain eräässä EU:n ulkopuolisessa maassa, jossa tupakanpoltto ei ole kielletty, ja huomasin todella suuren eron verrattuna EU:n jäsenvaltioihin, joissa ei tarvitse haistella tupakan hajua ainakaan julkisilla paikoilla. Tämä on uskoakseni tärkein askel, joka on otettu kaikkien terveysriskien estämiseksi.
Meidän on hyödynnettävä kaikki lainvalvontavirastomme taistelussa tupakan salakuljetusta vastaan. Tämä on selvästi tärkein prioriteetti, mutta jäsenvaltioiden rajavartijoiden velvollisuutena on takavarikoida laittomat savukkeet.
Olen itse käynyt satamassa, jossa on hyvin pitkälle kehittyneet laitteet laittomien savukelastien havaitsemiseksi, mutta tämä kuuluu yksittäisten jäsenvaltioiden toimialaan. Voimme ainoastaan auttaa asiassa ja tarjota tiedustelupalveluja sekä tehdä kaikkemme jäsenvaltioiden auttamiseksi. Jäsenvaltioiden rajayksiköiden tehtävänä on takavarikoida laittomat lastit ja pysäyttää ne rajalle.
Paul Rübig
(DE) Arvoisa komission jäsen, savukkeiden salakuljetus voidaan jakaa kolmeen ryhmään, joita ovat: rahoitus, tavarat ja liitännäisasiakirjat. Voitteko harkita veroa tai maksua rahoitusvälineille, jotka ovat tiedossa ja virtaavat tänne?
Mehän olemme jo tutustuneet tämäntyyppiseen rahoitusveroon, kun kyse ei ole tuotteista tai paperitöistä vaan rahoitustoimista, joita verotetaan ankarasti. On houkutteleva haaste harkita tätä Sveitsin kaltaisten maiden kohdalla.
Siim Kallas
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Olen samaa mieltä tämän asian tärkeydestä veroviranomaisten kannalta. Meillä Euroopassa tupakkatuotteiden valmistevero on varsin huomattava, mutta Philip Morrisin sopimuksesta ja Japanin tupakkasopimuksesta saaduista kokemuksista tiedän, että tässä on kyse pitkälti samoista yhtiöistä, jotka ovat pääasiallisia tupakantuottajiamme. Tuloksena on myös tämä: ne tekevät yhteistyötä kanssamme. En tosin tiedä Sveitsistä, josta meillä ei ole viitteitä siitä, että sen toiminnassa olisi ongelmia tältä osin Euroopassa yleisesti. Kaikki valtiot ovat myöntäneet laittoman tupakkakaupan uhkat, joten jos saamme viitteitä siitä, otamme varmasti yhteyttä Sveitsin viranomaisiin.
Puhemies
(EN) Kysymys numero 27 raukeaa laatijan poissaolon vuoksi.

Aihe: Opetus EU:n uudessa poliittisessa strategiassa
Nykyisen taantuman yhteydessä monet ovat vaatineet uutta EU:n strategiaa työllisyyden sekä kestävän ja älykkään kasvun alalla. Monilla aloilla on esitetty useita suosituksia, mutta ei opetuksen piirissä. Ei ole myöskään tiedossa, että Euroopan komissio tai jäsenvaltiot olisivat esittäneet konkreettisia aloitteita.
Bolognan prosessi on saatettava päätökseen - mistä ei vaikeuksia puutu - yliopistot ja korkeakoulut on nykyaikaistettava, opetuksen, innovaation ja tutkimuksen kolmiota on edistettävä sekä vietävä eteenpäin ammattikoulutuksen vastavuoroista hyväksymistä Euroopan tasolla. Aikooko komissio toteuttaa toimia tai ottaa käyttöön aloitteita tällä alalla uutta EU:n strategiaa silmällä pitäen, jotta vuonna 2010 saavutettaisiin täysin yhdentynyt eurooppalainen korkeakoulutusalue, joka on maailmanlaajuisesti kilpailukykyinen, sosiaalisesti yhdentävä ja korkealaatuinen?
Maroš Šefčovič
komission jäsen. - (EN) Kiitoksia kysymyksestä, joka on hyvin ajankohtainen nykyään. Haluaisin korostaa, että komissio on jo usean vuoden ajan toteuttanut EU:n korkeakoulutuksen uudistusohjelmaa Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian yhteydessä.
Ohjelmassa keskitytään erityisesti kolmeen aiheeseen eli opetussuunnitelmaan, hallintoon ja rahoitukseen. Opetussuunnitelman uudistuksia pyritään toteuttamaan etupäässä Bolognan prosessin yhteydessä, jolla eurooppalainen korkeakoulutusalue on tarkoitus luoda vuoteen 2010 mennessä.
Kuten tiedätte, Bolognan prosessihan ei ole komission aloite vaan 46 Euroopan maan hallitustenvälinen hanke. Komissio kuitenkin tunnustaa prosessin äärimmäisen tärkeyden, minkä vuoksi se on liittynyt siihen ja tukee sitä täysin, koska se on hyvin tärkeä komission ajaman korkeakoulutuksen uudistusohjelman kannalta.
Tähän liittyvistä viime vuoden aloitteista voisin mainita seuraavat: osaamiskolmion edistäminen Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustamisen avulla, yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen tutkintojen tunnustaminen kautta Euroopan, eurooppalainen tutkintojen viitekehys elinikäisen oppimisen edistämiseksi, eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmä, tutkintotodistuksen liite (Diploma Supplement) sekä eurooppalaiset opintopisteet korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen yhteydessä.
Tavoitteena on myös lisätä Euroopan korkea-asteen koulutuksen avoimuutta ja vertailukelpoisuutta, ja siksi nyt on käynnissä korkeakoulujen luokitus- ja ranking-hankkeita.
Komissio tunnustaa myös nykyisten ja tulevien työmarkkinoiden sekä niiden tuomien haasteiden suuren merkityksen etenkin nuorelle sukupolvelle. Siksi olemme panneet alulle Uudet taidot uusia työpaikkoja varten -aloitteen sekä perustaneet korkeakoulujen ja yritysten välisen foorumin, jolla sekä yliopistot että yritykset voivat harjoittaa erittäin tärkeää ajatusten, mielipiteiden ja kokemusten vaihtoa keskenään.
Euroopan korkeakoulutusalueesta vallitsee yksimielisyys osallistujamaiden kesken siitä, että vaikka paljon on jo saatu aikaan vuodesta 1999 lähtien, hanketta ei lopeteta vuonna 2010 vaan sitä jatketaan ainakin vuoteen 2020 asti.
Komission näkökulmasta käsin Bolognan prosessissa olisi tulevina vuosina keskityttävä siihen, kuinka korkeakouluopiskelijoiden liikkuvuutta voitaisiin parantaa edelleen, sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamiseen korkeakouluihin pääsyn tasapuolistamiseksi sekä prosessin globaalin ulottuvuuden eli Euroopan korkeakoulujen ja niiden kumppaneiden välisen yhteistyön kehittämiseen maailmanlaajuisesti.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, minulla on tänään jo toisen kerran mahdollisuus esittää teille kysymyksiä ja saada vastauksenne niihin. Kiitos sanoistanne. Olemme luonnollisesti samaa mieltä tarpeesta arvioida kaikkea Bolognan prosessiin liittyvää.
Kysymykseni liittyi enemmänkin lähitulevaisuuteen ja vähän myöhempään aikaan, sillä talouskriisimme vuoksi meillä on kokonaisia talouden osa-alueita (joista osa on pitkälle kehittyneitä aloja), joilla ei synny uusia työpaikkoja. Uusilla työpaikoilla tarkoitamme muun muassa uuden, niin sanotun "vihreän" talouden työpaikkoja.
Kysymykseni kuuluukin seuraavasti: miten tämä uusi tilanne, tämä uusi talous, jonka aiomme käynnistää, näkyy yliopistojen ja ammattikoulujen ohjelmissa ja tutkimuksissa etenkin nyt, kun olemme jo aloittaneet Kööpenhaminan prosessin täytäntöönpanon ammattikoulutuksen osalta, kuten vallan hyvin tiedätte?
Haluaisin kuulla lisää mielipiteitänne tästä asiasta.
Maroš Šefčovič
komission jäsen. - (EN) Olette minusta jälleen ottanut esille hyvin tärkeän ongelman. Puhuimme jo tänä aamuna siitä, että Euroopan unionissa on nyt 78 miljoonaa peruskoulutuksen tai alhaisen koulutuksen saanutta ihmistä, joten on täysin selvää, että asettamaamme määräaikaan vuoteen 2020 mennessä meillä ei missään nimessä ole tarjota samaa määrää työpaikkoja näille ihmisille.
Sen vuoksi on ehdottoman välttämätöntä valmistautua tähän aikaan: meidän on parannettava ja uudistettava koulutusjärjestelmäämme, ja meidän on edettävä analysoinneissa ja tutkimuksissa, joilla selvitetään, mitä nämä uudet taidot ja työpaikat voisivat olla. Tähän on valmistettava etenkin nuoria sukupolvia mutta myös keski-ikäisiä.
Haluammekin jatkaa tutkimusta, jota tehdään parhaillaan poliittista yhteistyötä ja vastavuoroista oppimista koskevan strategisen kehyksen Koulutus 2010 yhteydessä. Tämä on vain yksi niistä puitteista, joissa haluaisimme jatkaa ja tehdä yhteistyötä koulutuslaitosten ja yritysten kansa tulevien vaatimusten parissa, jotka vaihtelevat suuresti ja sisältävät joukon tärkeitä ja erilaisia taitoja, joita kansalaisemme tarvitsevat vuonna 2010.
Gay Mitchell
(EN) On selvää, että koulutus on lähinnä jäsenvaltioiden hallitusten asia, mutta yksi kysymys, jonka koordinoinnissa komission jäsen voisi auttaa, on koulutusjärjestelmän "rotuerottelupolitiikan", kuten sitä kutsuisin, lopettaminen. Yhteisössämme on kokonaisia ihmisryhmiä, jotka eivät yksinkertaiseksi pääse osalliseksi jatko-opinnoista.
Dublinissa esimerkiksi on viisi aluetta, joiden asukkaat muodostavat 75 prosenttia maan suurimman vankilan Mountjoy Jailin vangeista. On tarpeetonta sanoa, että jatkokoulutukseen pääsy näissä yhteisöissä on vielä 2000-luvullakin huippualhaisella tasolla. Oletan, että tämä on tilanne kautta Euroopan. Voisitteko laatia normeja tämän "rotuerottelun" lopettamiseksi ja jatko-opiskelumahdollisuuden tarjoamiseksi kaikille?
Maroš Šefčovič
komission jäsen. - (EN) Aloititte kysymyksenne hyvin selkeällä analyysillä työmarkkinoiden ja ammattipätevyyden jakautumisesta, mutta on täysin selvää, että komissio tukee vahvasti kaikkia ponnisteluja lisätäkseen niiden ihmisten osuutta, joilla on mahdollisimman korkeatasoinen koulutus. On täysin selvää, että vain koulutustasoa parantamalla ja korkeatasoiseen jatkokoulutukseen pääsyä lisäämällä, kuten totesitte, voimme säilyttää Euroopan talouden huipputasolla sekä vaalia vaurautta ja korkeaa elintasoa, joista voimme nauttia Euroopassa.
Olenkin sitä mieltä, että komission ja jäsenvaltioiden olisi tehtävä hyvin tiivistä yhteistyötä keskenään näissä asioissa sellaisten olojen luomiseksi, joissa myös vaikeista sosioekonomisista tilanteista tulevat opiskelijat tai oppilaat saavat tasapuolisen mahdollisuuden opiskella korkeakouluissa ja yliopistoissa.
Silvia-Adriana Ţicău
(EN) Nykyisin 19 prosenttia Euroopan nuorista keskeyttää koulunkäynnin. Euroopan unioni ei saavuta kestävän kehityksen mukaista talouskehitystä, jos se ei panosta koulutukseen ja tutkimukseen. Toistaiseksi vain viisi jäsenvaltiota on panostanut tutkimukseen ja innovaatioihin yli kaksi prosenttia BKT:stä.
Sekä jäsenvaltioiden bruttokansantuotteet että yhteisön talousarvio pienenevät talouskriisin vuoksi. Siksi on vaarana, että koulutuksen ja tutkimuksen määrärahoja vähennetään tulevina vuosina. Meidän on investoitava koulutukseen ja innovaatioihin kuitenkin niin, että Euroopan unioni voi säilyttää taloudellisen kilpailukykynsä ja luoda uusia työpaikkoja.
Mihin toimiin komissio voi ryhtyä yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tutkimus- ja koulutusinvestointien vähimmäistason takaamiseksi tulevina vuosina?
Maroš Šefčovič
komission jäsen. - (EN) Olette täysin oikeassa siinä, että koulupudokkaiden määrä Euroopassa on varsin korkea. Olemme asettaneet tavoitteeksemme 10 prosenttia vuoteen 2010 mennessä. On selvää, ettei tätä aikarajaa saavuteta, koska koulupudokkaiden osuus on nyt noin 15 prosenttia. Olette täysin oikeassa myös siinä, ettei tämä kuvasta hyvin tarvetta parantaa koulutusjärjestelmiemme laatua kautta Euroopan.
Olette oikeassa myös siinä, että talousarvioista väitellään paljon nykyisen kaltaisissa oloissa, joissa kansallisiin hallituksiin kohdistuu erilaisia julkistaloudellisia paineita ja paineita elvytyspakettien rahoittamisesta ja joissa hallitukset toteuttavat hyvin usein niin sanottuja exit-strategioita, joilla pyritään julkistalouden saamiseen vakaalle pohjalle tuleviksi vuoksi.
Miten tätä olisi priorisoitava? Mihin meidän olisi keskityttävä? Olette varmasti jo pannut merkille, että komission taholta korostetaan aina voimakkaasti tarvetta säilyttää tutkimuksen ja innovaatioiden rahoituksen riittävä taso koulutuksessa, sillä uskomme, että siten pystymme varjelemaan ja parantamaan kilpailukykymme kärkeä sekä valmistamaan tulevia tutkijoitamme ja työntekijöitämme selviytymään paremmin hyvin kilpailukykyisillä aloilla tulevaisuudessa.
Tulette varmasti kuulemaan komission selkeitä vetoomuksia sen puolesta, että jäsenvaltiot pitäisivät rahoitus- ja koulutustoiminnan sekä tutkimus- ja innovaatiotuen rahoituksen mahdollisimman korkealla tasolla myös näinä taloudellisesti tiukkoina aikoina.
Aihe: Toimenpiteet nuorten korkealaatuisen koulutuksen saatavuuden takaamiseksi, opiskelujen jatkamisen kannustamiseksi ja auttamiseksi sekä työmarkkinoille pääsyn helpottamiseksi
EU:ssa on 96 miljoona 15-29-vuotiasta nuorta, mikä merkitsee noin kahtakymmentä prosenttia kokonaisväestöstä. Eurostatin vuoden 2007 tilastojen mukaan alle 25-vuotiaista nuorista 20 prosenttia on vaarassa kärsiä köyhyydestä samaan aikaan kun talous- ja rahoituskriisin vuoksi on yhä vaikeampi löytää vakituista työpaikkaa. Noin 15 prosenttia eurooppalaisista nuorista jättää koulunsa kesken. Helmikuussa 2009 noin 17,5 prosentilla alle 25-vuotiaista eurooppalaisista ei ollut työtä, mikä on yli kaksi kertaa enemmän kuin EU:n kokonaistyöttömyysaste, joka samaan aikaan oli 7,9 prosenttia. Monien eurooppalaisnuorten on myös pakko ottaa vastaan väliaikaista työtä, koska he eivät pysty löytämään pysyviä työpaikkoja.
Koska Euroopan tulevaisuus on riippuvainen nuoremmasta sukupolvesta, voisiko komissio kertoa, mitä toimenpiteitä se harkitsee taatakseen nuorille korkealaatuisen koulutuksen saatavuuden, kannustaakseen ja auttaakseen heitä jatkamaan opiskelujaan ja helpottaakseen heidän pääsyään työmarkkinoille, millä taataan nuorten täydellisempi integroituminen yhteiskuntaan?
Maroš Šefčovič
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, toin jo esille muutamia argumentteja edellisessä vastauksessani, mutta on selvää, että tämä on hyvin tärkeä alue, joten yritän painottaa muutamia muita lisätietoja vastatessani tähän kysymykseen.
Kuten tiedätte, EY:n perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklan mukaan opetuksen sisältö ja koulutusjärjestelmien järjestäminen on yksinomaan jäsenvaltioiden tehtävä. Jäsenvaltiot siis todella päättävät opetusohjelmiensa sisällöstä kaikilla yleissivistävän koulutuksen ja ammattikoulutuksen tasoilla.
Komissio tunnustaa kuitenkin arvoisan jäsenen esille ottaman kysymyksen tärkeyden ja tukee jäsenvaltioita uudistusten täytäntöönpanossa avoimella koordinointimenetelmällä.
Vuonna 2006 annetussa suosituksessa elinikäisen oppimisen avaintaidoista määritellään ne keskeiset taidot, joita nuorten olisi hyvä kehittää perus- ja ammattikoulutuksessa tasolle, joka tarjoaa heille valmiudet aikuisuuteen ja antaa mahdollisuuden kehittää erinomaisia taitoja työelämää varten tulevaisuudessa. Edellä mainittua Euroopan koulutusyhteistyön strategista kehystä (ET 2020) olisi tarkasteltava myös tästä näkökulmasta. Korostaisin, että tämän ohjelman ensimmäisen vaiheen prioriteettien yhteydessä komissio pyrkii kehittämään jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä lukutaidon, matematiikan ja luonnontieteiden perustaitojen parantamisessa, sekä tiivistää yhteistyötä koulupudokkaiden määrän vähentämiseksi.
Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat lisänneet yhteistyötään Kööpenhaminan prosessin avulla vaihtaakseen kokemuksiaan ja parantaakseen ammatillisen koulutuksen ja työmarkkinoiden välisiä yhteyksiä, jotta helpotetaan nuorten pääsyä työelämään nykyistä paremmin ehdoin. Ammatillisen koulutuksen houkuttelevuuden ja laadun lisääminen on keskeinen tavoite, samoin kuten elinikäisen oppimisen käsitteen ja siihen liittyvän politiikan edistäminen niin, että eurooppalaisesta työvoimasta tulisi joustava ja se sopeutuisi työmarkkinatilanteen muutoksiin.
Muista ohjelmista voisin ottaa esille esimerkiksi Leonardo da Vinci -ohjelman, jonka liikkuvuutta koskeva toimi on niin ikään hyvin tehokas tapa auttaa nuoria pääsemään työmarkkinoille. Tämä koskee lähinnä harjoittelijoita ja muita nuoria työmarkkinoilla. Ohjelman avulla he voivat suorittaa osan koulutuksesta ulkomailla. Tulokset ovat toistaiseksi olleet hyvin myönteisiä, sillä ulkomailla vietetyt jaksot ovat parantaneet nuorten taitoja, joista työnantajat hyötyvät. Nuoret ovat voineet siten parantaa myös kielitaitoaan ja kulttuurista tietämystään.
Haluan mainita myös Erasmus-ohjelman, mutta hieman eri valossa, sillä toistaiseksi olemme puhuneet lähinnä yliopistojen välisistä opiskelijavaihdoista. Vuodesta 2007 alkaen Erasmus-ohjelmalla on voitu tukea kuitenkin opiskelijavaihtoa myös yritysten välillä. Ohjelma on ollut suuri menestys alusta asti, sillä yli 20 000 opiskelijaa suoritti työharjoittelun ulkomailla yksistään ohjelman ensimmäisen toimintavuoden aikana, ja yli 15 000 yritystä on osallistunut tähän toimintaan. Tämä on yksi esimerkki siitä, miten voimme parantaa tutkinnon suorittaneiden työllistymistä ja lisätä yliopistojen ja yritysten välistä yhteistyötä.
Olemme jo puhuneet Bolognan prosessin myönteisistä vaikutuksista opiskelijoiden liikkuvuuteen sekä yliopistojen ja korkeakoulujen väliseen yhteistyöhön, joten en enää toista sitä, mitä totesin hetki sitten.
Lopuksi haluaisin painottaa, että komissio tunnustaa nuorten erityiset vaikeudet, joihin he törmäävät työmarkkinoille tullessaan. Sekä komissio että neuvosto panevat erityisen painon nuorten työllisyystilanteen parantamiseen osana Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategiaa. Hyväksymällä vuonna 2005 eurooppalaisen nuoriso-ohjelman jäsenvaltiot ovat sitoutuneet kiinnittämään entistä enemmän huomiota nuorten integroimiseen koulutukseen, työelämään ja yleensäkin yhteiskuntaan, mutta alun hyvin lupaava kehitys on nyt pysähtynyt talouskriisin vuoksi. On totta, että kriisi on koetellut erityisen voimakkaasti nuoria, sillä he ovat nykyoloissa ensimmäisten joukossa menettäneet työpaikkojaan. Komissio kehotti kesäkuussa 2009 antamassaan tiedonannossa Yhteinen sitoutuminen työllisyyteen jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia varmistamaan, että nuorilla on vaikeasta taloustilanteesta huolimatta mahdollisuus saada korkealaatuista koulutusta sekä etenkin päästä osalliseksi korkealaatuisesta oppisopimuskoulutuksesta ja työharjoittelusta.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Talouskriisin vuoksi on vaarana, että nuorten on entistä vaikeampi löytää työpaikka, he joutuvat ottamaan vastaan koulutustaan vastaamattoman työn tai he joutuvat elämään pitkiäkin aikoja ilman työtä. Komission olisi varmistettava, että nuorilla on mahdollisuus koulutukseen työttömyyden aikana ja etteivät he joudu epäedulliseen asemaan työmarkkinoilla, joilla vaaditaan toisinaan vähintään jopa 5-10 vuoden työkokemusta. Mitä toimia komissio harkitsee tältä osin?
Maroš Šefčovič
Olette täysin oikeassa siinä, että komission ja jäsenvaltioiden olisi tässä tilanteessa oltava hyvin luovia pyrittäessä parantamaan nuorten asemaa niin, että he voivat joko säilyttää työpaikkansa, tai jos he menettävät sen, pääsevät uudelleenkoulutukseen ja saavat paremmat eväät työllistyä mahdollisesti myöhemmin uudelleen. Komissio työskentele hyvin tiiviisti jäsenvaltioiden ja asiantuntijoiden kanssa keskittyen tässä tilanteessa seuraavaan kolmeen alueeseen: miten voidaan hyödyntää tämä ajanjakso niin, että nuoret saavat oikeanlaiset perus-ja avaintaidot, miten korkealaatuisesta koulutuksesta voidaan tehdä entistä oikeudenmukaisempi, ja kuinka voidaan varmistaa korkealaatuinen opetus ja oppiminen kouluissa. Nämä ovat käsittääkseni perusedellytykset nuorten valmistamiseksi niin, että he selviytyvät tästä hyvin vaikeasta ajasta ja ovat valmiita seuraavaan työllisyysaaltoon, joka toivottavasti tulee tämän kriisin päätyttyä.
Aihe: Vapaaehtoistyö ja urheilu
Voiko komissio kertoa, mitä aloitteita se aikoo käynnistää edistääkseen urheilun saralla tehtävää vapaaehtoistyötä nykyistä enemmän?
Maroš Šefčovič
komission jäsen. - (EN) Kolmannen sektorin vapaaehtoistyöllä on merkittävä rooli EU:n politiikanteossa, kun otetaan huomioon vapaaehtoistyön yhteiskunnalliset hyödyt koheesion, osallisuuden, demokratian, kansalaisuuden sekä hyvin selkeän ja luontaisen taloudellisen arvon muodossa. Vapaaehtoistyö tarjoaa monia mahdollisuuksia epävirallisessa koulutuksessa ja ansaitsee siten asianmukaisen tunnustuksen. Vaikka vapaaehtoistyötä tehdään useilla aloilla, urheilussa siihen liittyy tiettyjä rakenteellisia erikoisuuksia.
Urheilun saralla tapahtuva vapaaehtoistyö muodostaa urheilutoiminnan organisoinnin, hallinnon ja toteuttamisen perustan uusissa jäsenvaltioissa ja on siten keskeisessä asemassa koko urheilujärjestelmän tukemisessa. Vapaaehtoistyön merkitys urheilussa on tunnustettu moneen otteeseen poliittisella tasolla EU:ssa: komissio tunnustaa vuonna 2007 antamassaan urheilun valkoisessa kirjassa vapaaehtoistyön aseman yhteisenä osana EU:n suhtautumista urheiluun. "Pierre de Coubertin" -toimintasuunnitelman avulla valkoisella kirjalla pyritään siten edistämään urheilun vapaaehtoistyötä sekä tukemaan voittoa tavoittelemattomia urheilujärjestöjä erityisin toimin, mukaan lukien tutkimuksella vapaaehtoistyöstä sekä hyvien käytäntöjen vaihdosta EU:n epävirallisessa työryhmässä, jossa käsitellään voittoa tavoittelemattomia urheilujärjestöjä.
Urheilun vapaaehtoistyötä koskevia hankkeita on rahoitettu myös Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta ja Nuoriso-ohjelmasta. Keväällä 2009 pantiin alulle uusi tutkimus vapaaehtoistyöstä. Tuossa tutkimuksessa määriteltiin vapaaehtoistyö, ja se määritellään kaikissa 27 jäsenvaltiossa. Siten saamme perusteellisen analyysin tärkeimmistä mahdollisuuksista ja haasteista, ja sen pohjalta EU:n jäsenvaltioille, kansalaisyhteiskunnille ja urheilujärjestöille annetaan suosituksia. Tutkimustulosten odotetaan valmistuvan ennen vuoden 2009 loppua, joten saamme ne varmasti lähiviikkoina.
Uskomme, että tämä tutkimus lisää ymmärrystä urheilun vapaaehtoistyöstä sekä yhteiskunnallisessa että taloudellisessa mielessä sekä tarjoaa mahdollisuuden vastata poliittiseen vaatimukseen tukea urheilun vapaaehtoistoimintaa ja sen rakenteita EU:ssa.
Kuten määrätään komission ehdotuksessa, joka ei ole vielä lainsäädäntömenettelyssä, komissio aikoo tukea urheilun vapaaehtoistyötä myös Euroopan vapaaehtoistyön teemavuonna 2011. Jos Lissabonin sopimus tulee voimaan, uusien urheilumääräysten (jotka sisältävät erityisviittauksia vapaaehtoistyöhön perustuvien urheilurakenteiden tukemiseen EU:ssa) täytäntöönpanossa edellytetään asianmukaista harkintaa. Komissio järjestää tältä osin kuulemistilaisuuksia kaikkien sidosryhmien kanssa keittääkseen politiikkaa ja sopivia aloitteita, jotka tuovat selkeää EU:n lisäarvoa.
Liam Aylward
(EN) Haluan kiittää komission jäsentä erityisesti hänen viittauksistaan urheilun valkoiseen kirjaan, jota kannatan.
Haluan mainita ylipainon, joka on yksi vakavimmista kansanterveysongelmista Euroopassa nykyään. Arvioiden mukaan Euroopan unionissa on 22 miljoonaa ylipainoista lasta, joista 5,1 miljoonaa on liikalihavia. Lasten ylipaino-ongelman kasvu on äärimmäisen huolestuttavaa. Koska lasten ylipaino liittyy vahvasti myös aikuisiän ylipainoon, varhaislapsuus on paras hetki tarttua ongelmaan.
Miten komissio aikoo yhdistää urheilun vapaaehtoistyön ja "urheilua kaikille" -käsitteen taisteluun lasten lisääntyvää ylipaino-ongelmaa vastaan Euroopan unionissa ja jäsenvaltioissa? Voisiko osastonne mitenkään toteuttaa koulutusohjelmaa niin, että varmistetaan tämän viestin läpimeno kaikkialla Euroopassa ja jokaisessa jäsenvaltiossa?
Maroš Šefčovič
komission jäsen. - (EN) Kiitoksia tämän erittäin tärkeän kysymyksen esille nostamisesta, sillä se liittyy hieman seuraavaan kysymykseen. Olen 100-prosenttisesti samaa mieltä kanssanne siitä, että lasten ja myöhemmin aikuisten liikalihavuus on Euroopan unionin kiireellisimpiä ongelmia. Puhun myöhemmin tutkimuksista, joita olemme päättäneet ja arvioineet aiheesta, mutta on täysin selvää, että kolikolla on kaksi puolta. Meidän on yhtäältä ponnisteltava lujasti urheilutoiminnan kehittämiseksi kouluissa ja aikuisurheiluun kannustamiseksi sekä toisaalta oltava hyvin tarkkoina ravintosuositusten suhteen.
Olette varmasti täysin tietoisia siitä, että tuoreimmat tutkimukset ovat näyttäneet selvästi toteen, että söimme kaloreita todennäköisesti enemmän 1950-luvulla. Kulutimme tuolloin enemmän rasvaa kuin nyt, mutta meillä ei ollut ylipaino-ongelmaa. Syy tähän on hyvin selvä, nimittäin ihmiset liikkuivat tuolloin paljon enemmän ja harrastivat enemmän liikuntaa. Siten yksi päätelmä on se, ettemme voita taistelua liikalihavuutta vastaan yksistään ravintosuosituksilla vaan ne on yhdistettävä riittävään määrään liikuntaa.
Tässä suhteessa Euroopan unionilta puuttuu edelleen todellinen toimivalta urheiluasioissa. Odotamme Lissabonin sopimuksen ratifiointiprosessin päättymistä, minkä jälkeen komissio aloittaa laajat kuulemiset kaikkien sidosryhmien kanssa, jotta saamme valmisteltua erinomaiset, laajaa hyväksyntää saavat ja myönteiset aloitteet. Tämä on yksi niistä aiheista, joihin meidän on syytä keskittyä, sillä eräs myönteinen tapa parantaa lasten tilannetta on lisätä liikuntatuntien määrää kouluissa. Tämän esittäminen ei voi olla niin vaikeaa, ja olen varma, että sillä saadaan aikaan hyvin merkittäviä ja myönteisiä tuloksia.
Marian Harkin
(EN) Sanoitte vastauksessanne Liam Aylwardille, että vapaaehtoistyö tuo selvää taloudellista arvoa. Niin se tosiaan tuo, ja se tuo myös sosiaalista arvoa. Kun mainitsitte vastauksessanne vielä Euroopan vapaaehtoistyön teemavuoden 2011, haluaisin kysyä teiltä, miksi komissio on ehdottanut tälle vuodelle ainoastaan kuuden miljoonan euron talousarviota, kun vuoden 2010 talousarvioon on esitetty 18 miljoonaa euroa?
Vapaaehtoistyö on vapaata siinä mielessä, että sitä tarjotaan vapaaehtoisesti, mutta se ei ole hyvä peruste sille, ettei Euroopan komissio panosta 100 miljoonaan vapaaehtoiseen ympäri EU:n. Toivoisinkin kuulevani mielipiteitänne tälle vuodelle varatun rahoituksen määrästä, sillä minusta se ei todellakaan ole riittävä.
Maroš Šefčovič
komission jäsen. - (EN) Konsultoin juuri kabinettipäällikköäni voidakseni antaa teille mahdollisimman täsmällisen vastauksen. Tietojeni mukaan vapaaehtoistyön teemavuoteen on osoitettu yhteensä 8 miljoonaa euroa. Uskon, että asianmukaisella suunnittelulla (jonka voimme toivoakseni aloittaa hyvin pian sen jälkeen, kun päätös asiassa on tehty) ja tällä rahamäärällä voimme todella korostaa vapaaehtoistyön tärkeyttä, sen etuja yhteiskuntaelämälle ja sen tuomia säästöjä sosiaalisten, kulttuuristen ja muiden toimien järjestämisessä. Toivon, että saavutamme lopulta tällä rahamäärällä kysymyksessänne mainitsemanne tavoitteet.
Aihe: Urheilun valkoinen kirja
Mitä toimintaohjelmia komissio aikoo toteuttaa korostaakseen terveellisen ruokavalion hyötyjä Euroopassa valkoisen kirjan tavoitteiden mukaisesti?
Maroš Šefčovič
komission jäsen. - (EN) Tämä kysymys liittyy jossakin määrin edelliseen vastaukseeni, joka koski tapoja parantaa ruokavalioiden yhdistelyä, sitä, kuinka voimme edistää entistä terveellisempiä elämäntapoja sekä tuoda EU:n lisäarvoa jäsenvaltioiden toimiin näissä kysymyksissä.
Haluaisin ensinnäkin todeta, että komission valkoisessa kirjassa nimeltä Ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyviä terveyskysymyksiä koskeva eurooppalainen strategia korostetaan aktiivisia toimia, joilla käännetään suuntaus, jonka mukaan liikuntaa harrastetaan entistä vähemmän, ja tässä valkoisessa kirjassa sekä urheilun valkoisessa kirjassa ehdotetut toimet liikunnan saralla ovat toisiaan vahvistavia ja täydentäviä.
Komissio on perustanut ravitsemusta ja liikuntaa käsittelevän korkean tason työryhmän, jossa virkamiehet kaikista jäsenvaltioista voivat vaihtaa poliittisia näkemyksiään ja parhaita käytäntöjä sekä saada siten yleiskäsityksen kaikkien hallitusten politiikoista tällä alalla. Kuten luultavasti tiedätte, tämä korkean tason työryhmä kokoontuu vähintään kolmesti vuodessa.
Komissio tukee kansanterveysohjelmalla muun muassa paikallisten verkkokumppanuuksien aloitteita, jotka koskevat nuorten ravitsemusta ja liikuntaa.
Ravitsemuksen valkoiseen kirjaan palatakseni minun on korostettava, että tässä asiakirjassa tähdennetään yksityisen sektorin ja kansalaisjärjestöjen hyvin merkittäviä rooleja sen varmistamisessa, että liikalihavien määrä todella kääntyy laskuun.
Ruokavaliota, liikuntaa ja terveyttä käsittelevä Euroopan toimintafoorumi jatkaa yhä, ja foorumin jäsenet ovat sitoutuneet toimintaan omalla alallaan yrittääkseen kääntää suuntauksen.
Urheilun saralla valkoinen kirja on edelleen ainoa tärkein viiteasiakirja. Siinä otetaan huomioon useita urheiluun ja terveyteen liittyviä toimia, jotka tunnetaan terveyttä edistävän liikunnan käsitteenä ja joihin sisältyy terveyttä edistävän liikunnan tukiverkosto. Valkoisessa kirjassa esitetään myös tämän alan hankkeiden rahoitusmahdollisuuksien lisäämistä, toisin sanoen rahoituksen lisäämistä tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemänteen puiteohjelmaan, EU:n kansanterveysohjelmaan, Nuoriso-ohjelmaan ja Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaan sekä elinikäisen oppimisen ohjelmaan.
Vuonna 2008 hyväksyttyjä liikuntaa koskevia EU:n suuntaviivoja voidaan pitää myös yrityksenä valistaa kansalaisia liikunnan hyödyistä sekä ravinnon ja liikunnan oikeanlaisesta tasapainosta.
Komissio toteuttaa parhaillaan urheilua koskevia valmistavia toimia valmistellakseen tulevia EU:n toimia parlamentin budjettipäätösten mukaisesti. Myös vuotta 2009 koskevissa valmistelevissa toimissa on jo otettu huomioon selkeä viittaus terveyttä edistävän liikunnan tärkeyteen, ja 64 prosenttia toimista toteutetaan tällä saralla.
Brian Crowley
(EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää komission jäsentä hänen vastauksestaan. Vastaus ei itse asiassa liittynyt edelliseen kysymykseen, sillä näkökulmani oli hieman toinen.
Komission jäsen käsitteli kahta asiaa, jotka halusin nostaa esille: ensimmäinen oli ravitsemusta ja terveyttä käsittelevä työryhmä, joka kokoontuu käsittelemään ruokavalioita ja ravinto-olosuhteita sekä myös vääränlaista mainontaa, jota harjoitetaan runsaasti liittämällä urheilu tietyntyyppisiin tuotteisiin ja lisäaineisiin, jotka voivat olla hyvin haitallisia terveydelle. Sen sijaan, että käytettäisiin luonnonmukaisia tuotteita, joilla pyritään luomaan entistä paremmat ja terveelliset olot niille, jotka haluavat treenata, käytetään erilaisia lisiä, kuten kasvuhormonia, joita lisätään joihinkin juomiin ja energiajuomiin, joita myydään sillä perusteella, että ne antavat uutta tarmoa ja puhtia, vaikka todellisuudessa ne aiheuttavat terveysongelmia. Tämän vuoksi halusin liittää yhteen urheilun parhaat puolet ja sen, mihin urheilijat ovat valmiita kuntonsa saavuttamiseksi, sekä saada samalla vähemmän urheilua harrastavia ymmärtämään, että energiajuomien nauttiminen ei tee kenestäkään maailman parasta urheilijaa.
Maroš Šefčovič
komission jäsen. - (EN) Näkökulmanne on täysin oikea, sillä kuntokeskuksissa käydessä huomaa, että jo ennen kuntolaitteita on hyllyjä, jotka ovat täynnä erilaisia tuotteita, ravintolisiä ja energiajuomia. Olette täysin oikeassa siinä, että tämä ala on yhtä suurta bisnestä ja että meidän olisi oltava hyvin tarkkoina siinä, kuinka suhtautuisimme siihen ja kuinka löytäisimme tasapainon hyvien tuotteiden tarjoamisessa urheilijoille niin, että samalla varmistetaan asianmukainen tiedotus näistä tuotteista.
Tämäntyyppisten tuotteiden kielteisistä vaikutuksista olisi minusta syytä järjestää tiedotuskampanjoita. Nämä tuotteet on määriteltävä hyvin selkeästi kuluttajansuojelun yhteydessä, ja tuotteissa on oltava hyvin selkeät merkinnät siitä, mitä terveyshaittoja niiden kuluttamisesta voi aiheutua urheilijoille. Olette minusta täysin oikeassa myös todetessanne, että meidän on pohdittava tapoja välttää urheilun kielteisiä seurauksia, joilla pyyhittäisiin täysin pois sen hyvää tekevät vaikutukset käyttämällä terveydelle haitallisia tuotteita.
Aihe: Triesten slovenialaisen teatterin vaikeudet
Euroopan unioni tarvitsee ehdottomasti ihmisoikeuskomissaarin. Vähemmistöjen oikeuksia rikotaan EU:ssa räikeästi. Tässä on esimerkki Italiasta. Yksi Italian sloveenivähemmistön kansallisen identiteetin ja kulttuurin tukipylväistä on Triesten pysyvä slovenialainen teatteri (Slovensko stalno gledališče), jonka Italian valtiolliset, alue- ja kunnallisviranomaiset perustivat jo vuonna 1945.
Teatterilla on ollut joka vuosi taloudellisia vaikeuksia, sillä Italian viranomaiset eivät varmista sille riittävää rahoitusta. Syyskuussa teatterin täytyi taloudellisten ongelmien vuoksi lakkauttaa esityksensä. Sloveenivähemmistöön kuuluvien Italian kansalaisten tarpeista huolehtiminen on Italian tasavallan kansallinen ja kansainvälinen velvollisuus. Italian tasavalta ei kunnioita kansalaistensa oikeuksia ja viemällä teatterilta toimintamahdollisuudet se harjoittaa aktiivista vähemmistön valtaväestöön sulauttamispolitiikkaa. Sloveniassa tätä pidetään (sloveeni) vähemmistön oikeuksien räikeänä loukkauksena.
Mitä te komission jäsenenä voitte tehdä slovenialaisen teatterin toiminnan ja samalla sloveenin kielen suojelemiseksi Triestessä?
Maroš Šefčovič
komission jäsen. (EN) Haluan kiittää arvoista jäsentä tästä kysymyksestä. On selvää, että hän pyrkii kartoittamaan kaikki mahdolliset väylät kyseisen teatterin aseman tukemiseksi ja parantamiseksi. Minun täytyy aloittaa korostamalla, että yhteisön toiminta kulttuurin saralla perustuu EY:n perustamissopimuksen 151 artiklaan, jossa todetaan, että yhteisö pyrkii toiminnallaan rohkaisemaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvittaessa tukemaan ja täydentämään niiden toimintaa.
Kansallisten varojen myöntämistä koskevien päätösten tekeminen kuuluu kuitenkin jäsenvaltioille, eikä yhteisö ole myöntänyt komissiolle valtuuksia vaikuttaa näihin päätöksiin. Kulttuurienvälinen vuoropuhelu ja kulttuurisen monimuotoisuuden edistäminen ovat kuitenkin EU:n kulttuuriasioiden asialistan keskeisiä tavoitteita, joten ylikansalliset kulttuurihankkeet voivat saada yhteisön tukea kulttuuriohjelmien nojalla.
Kulttuurihankkeilla pyritään etenkin edistämään luovuutta ja taiteilijoiden liikkuvuutta, kulttuuripalvelujen julkista saantia, taiteen ja kulttuurin levittämistä, kulttuurienvälistä vuoropuhelua sekä Euroopan kansojen historian ja kulttuuriperinnön tuntemusta. Vain eurooppalaiset hankkeet voivat saada rahoitusta, ja edellytyksenä on, että vähintään kolme - ja monivuotisten hankkeiden kohdalla kuusi - järjestöä eri jäsenvaltioista osallistuu hankkeeseen.
Yksittäiset kulttuurilaitokset voivat saada rahoitusta vain, jos toiminta tapahtuu vähintään seitsemässä Euroopan maassa, jotka osallistuvat kyseiseen kulttuuriohjelmaan. On syytä mainita, että komissio on laatinut strategian, jolla pyritään edistämään monikielisyyttä Euroopan unionissa ja joka kattaa viralliset, kansalliset, alueelliset, vähemmistökielet sekä maahanmuuttajien kielet.
Syyskuussa 2008 annetussa tiedonannossa nimeltä Monikielisyys: Euroopan voimavara ja samalla myös yhteinen sitoumus vahvistetaan komission tuki kaikille yhteisössä puhuttaville kielille, myös vähemmistökielille. Strategiaa toteutetaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, jotka tekevät kuitenkin kotimaansa kielipolitiikkaa koskevat päätökset. Kielten oppimisen ja kielellisen monimuotoisuuden edistäminen ovat myös osa elinikäisen oppimisen ohjelman yleistavoitteita. Euroopan unioni tukee tämän ohjelman nojalla hankkeita ja verkostoja, joilla edistetään kaikkia EU:ssa puhuttuja kieliä ja myös vähemmistökieliä.
Tämän lisäksi on syytä korostaa, että vähemmistöihin kuuluvien ihmisten suojelu on yksi unionin perusperiaatteista. Siksi komissio katsoo, että jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä kaikki saatavilla olevat lainmukaiset välineet taatakseen yksilöiden oikeudet (myös vähemmistöjen oikeudet) ja torjuakseen aktiivisesti kaikenmuotoista syrjintää. Euroopan komissio vahvistaa sitoumuksensa perusoikeuksien suojeluun ja syrjinnän torjumiseen.
Jelko Kacin
(SL) Kiitoksia vastauksestanne, arvoisa komission jäsen. Sain periaatteessa vastauksen kysymykseeni, mutta kyse ei ole periaatteesta. Tämä on hyvin erityinen kysymys, joka liittyy ihmisten elämään. Komissio on todellakin sitä mieltä, että tämän asian pitäisi kuulua jäsenvaltioiden toimivaltaan, mutta parlamentin mielestä kaikki ei toimi Italiassa niin hyvin kuin pitäisi. Juuri tästä syystä äänestämme huomenna päätöslauselmasta, joka laadittiin Italiassa käydyn mediavapauskeskustelun tuloksena. Vaikka komissio eittämättä katsoo, ettei sillä ole toimivaltuuksia tältä osin, suurin osa meistä täällä parlamentissa on sitä mieltä, että komissio itse asiassa voi käsitellä myös näitä asioita.
Vähemmistökysymyksessä ei ole kyse vain kansalaisten oikeuksista. Kyse on myös siitä, että valtioilla itsellään on vastuu ja velvollisuus kunnioittaa vähemmistöjensä oikeuksia. Arvoisa komission jäsen, olen mielissäni siitä, että olette puhunut syrjinnästä ja sen torjumisesta, mutta tosiasia on, ettei yksikään vähemmistö voi säilyä ilman "positiivista erikoiskohtelua". Vähemmistöt tarvitsevat säilyäkseen ylimääräistä ymmärtämistä ja tukea sekä ylimääräistä moraalista, poliittista ja taloudellista tukea. Tämä on sitä positiivista erikoiskohtelua. Arvoisa komission jäsen, tässä nimenomaisessa tapauksessa on kyse edellä mainitun valtion perustamasta laitoksesta. Kyseinen teatteri on ollut toiminnassa jo yli 40-50 vuotta, mutta joka vuosi meillä on edessämme sama vanha laulu. Rahoituksen kieltäminen vuoden loppuun asti on eräänlaista poliittista painostusta, ja kuten itsekin tiedätte, kaikilla slaavilaisilla on sama sanonta: "Tyhjä laukku ei pysy koskaan pystyssä" (An empty bag cannot stand upright). Tarvitsemme siis konkreettisia finanssitoimia.
Maroš Šefčovič
komission jäsen. - (EN) Ymmärrän täysin huolenne, mutta meidän komissiossa on toimittava hyvin selkeiden sääntöjen mukaisesti etenkin budjettimäärärahojen ja budjettimaksujen osalta.
Yritinkin vastauksessani tarjota teille erilaisia tapoja, joilla me Euroopasta käsin voisimme tukea Slovenian teatteria.
Ainoa tapa, jolla komissio voisi tukea taloudellisesti Slovenian teatteria, olisi se, että teatterin hallinto tekisi yhteistyötä naapuriensa kanssa ja toimisi aktiivisesti kulttuuriohjelmien saralla nykyisin ehdoin. Tämä on mielestäni mahdollista saavuttaa, ja se olisi niiden teatterien ja kriitikkojen sekä muiden kumppanien etujen mukaista, joiden kanssa teatteri voisi tehdä yhteistyötä tulevaisuudessa, sillä vain näillä edellytyksillä komissio voi suhtautua myönteisesti konkreettisten toimien rahoitukseen, sillä toimet ovat selkeä esimerkki EU:n lisäarvosta ja yhteistyöstä tältä osin.
Kuten tiedätte, emme voi rahoittaa tämänkaltaisia hankkeita, ellei niitä varten perusteta erillistä budjettikohtaa. Ymmärrän täysin, että tästä aiheesta käydään usein hyvin kiivastakin keskustelua, sillä kysehän on kansoista, kansallisuudesta ja kielistä. Siksi Euroopan parlamentti on minusta oikea paikka keskustelun käymiseen, kuten toitte esille lisäkysymyksessänne.
Puhemies
(EN) Kyselytunti on päättynyt.
(EN) Kysymyksiin, joihin ei ajanpuutteen vuoksi voitu vastata, vastataan kirjallisesti (ks. liite).
