ES un Dienvidkorejas brīvās tirdzniecības nolīgums (debates) 
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir debates par Padomei uzdoto jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski, par brīvās tirdzniecības nolīgumu starp ES un Dienvidkoreju, ko iesniedza Daniel Caspary, Peter Šťastný, Paweł Zalewski, David Martin, Gianluca Susta, Kader Arif, Michael Theurer, Niccolò Rinaldi, Metin Kazak, Marielle De Sarnez un Jan Zahradil Eiropas Tautas partijas grupas (Kristīgo demokrātu), Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas, Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupas vārdā - B7-0001/2010).
Daniel Caspary
autors. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs! Sarunas par nolīgumiem ar Dienvidkoreju ir pabeigtas un dokumenti ir parafēti. Tas ir pozitīvi. Tomēr, ja mēs aplūkojam nolīguma detaļas, šķiet, ka ātrums ņēmis virsroku pār rūpīgumu. Man radies iespaids, ka jūsu priekštece gribēja, lai nolīgums tiktu parakstīts un apzīmogots par jebkuru cenu, lai viņai būtu vismaz viens panākums viņas amata termiņā.
Mēs esam iepazinušies ar daudziem ekspertu ziņojumiem, kas tika sagatavoti pirms sarunu sākuma un kas skaidri norādīja daudzos iespējamos Eiropas rūpniecības un Eiropas ekonomikas ieguvumus. Iespējams, ka pozitīva ietekme būs uz mašīnbūvi, ķīmisko, farmaceitisko, pārtikas un pakalpojumu nozari. Visas šīs un daudzas citas nozares no nolīguma cer gūt nozīmīgu labumu. Tomēr galvenie iebildumi nāk no autorūpniecības nozares. Pastāv grūtības ar nodokļa atmaksas sistēmu, ar jautājumu par to detaļu daudzumu no ārvalstu piegādātājiem, kuras var izmantot Dienvidkorejas automašīnās, kā arī palicis neatrisināts jautājums par apkārtējās vides standartiem.
Es vēlētos redzēt, ka mēs dažos nākamos mēnešos ne tikai pievēršamies, bet arī atrisinām daudzās kritikas, izmantojot drošības mehānismus un drošības noteikumus. Šā Parlamenta deputāti tikai tad var balsot par šo brīvās tirdzniecības nolīgumu, ja mēs esam risinājuši autorūpniecības nozares pamatotās bažas un varam ietvert patiešām efektīvus risinājumus šajos aizsardzības mehānismos.
Teksts par drošības mehānismiem tika publicēts internetā šodien, bet diemžēl man vēl nav bijusi iespēja to izlasīt. Es vēlētos piedāvāt jums savas grupas vārdā iespēju strādāt kopā ar mums, veidojot piemērotus noteikumus Eiropas līmenī, lai nodrošinātu autorūpniecības interešu risināšanu šajā brīvās tirdzniecības nolīgumā.
Gianluca Susta
autors. - (IT) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi! Uz pasaules skatuves strauji parādījušās jaunas spēlētājas, no kurām dažas vēl nesen uzskatīja par jaunattīstības valstīm.
Tam jāmaina mūsu kultūras un cita attieksme pret brīvo tirdzniecību un taustāmām attiecību izpausmēm starp Eiropas Savienību un tās galvenajiem konkurentiem. Šīs attiecības pašlaik pauž noteikti maģiski termini, kas vēl nav ienākuši Eiropas Komisijas leksikā. Šie termini ir abpusīgums, Eiropas intereses, cīņa pret dempingu un cīņa pret tarifu barjerām.
Tas ir pamats brīvās tirdzniecības nolīgumam ar Koreju, kas, starp citu, mulsināja divus komisārus - Iekšējā tirgus komisāru un Nodarbinātības komisāru - un dažas valdības.
Kādas ir šā divpusējā nolīguma reālās priekšrocības, kad 50 % tirdzniecības starp Eiropas Savienību un Koreju skar autobūves nozari, kad ir acīmredzama atšķirība starp 700 000 Korejas automašīnu, kas eksportētas mums pretstatā 27 000 Eiropas automašīnu, kuras importējusi Koreja? Kāda jēga ir sniegt netiešu palīdzību aptuveni EUR 1600 par katru Korejas automašīnu, kas pārdota Eiropā, kad dažām Eiropas valdībām ir grūtības nodrošināt pamudinājumus automašīnu pirkšanai un pārdošanai, lai stimulētu patēriņu? Kā mēs varam neņemt vērā nopietnās šaubas par tekstilrūpniecības un elektronikas nozarēm?
Komisāra kungs, mēs neapmierināsimies, padsmito reizi klausoties, kā Ashton kundze teica pirms jums, ka ir priekšrocības mūsu ķīmiskajai, farmaceitiskajai vai lauksaimniecības pārtikas nozarei, jo tās skandalozi nobāl niecībā salīdzinot ar sekām, kas draud tekstilrūpniecības, elektronikas un, galvenais, autobūves vai finanšu pakalpojumu nozarēm. Vai varētu būt tā, ka Eiropa, pat ar šodienas krīzi, atkal izvēlas finanšu iespēju tās attīstībai?
Mēs visi ar cerībām apsveicām jaunās Eiropas dzimšanu Lisabonā. Tomēr Eiropa nevar neuzņemties atbildību par Eiropas interesēm pasaulē, jo īpaši šodien. Savienotās Valstis dara visu iespējamo, lai aizstāvētu Boeing pret Airbus, un Argentīnas valdība draud ekspropriēt Telecom.
Nolīgums ar Koreju patiesībā leģitimē finanšu tranzītu ar Ķīnu, kas līdz šim bija nelegāls. Tāda ir vide, kurā mūsu lielākie uzņēmumi spiesti darboties. Aiz viņiem ir simtiem tūkstošu strādnieku, ģimeņu, kas var redzēt savu nākotni izkūpam gaisā, ne jau tāpēc, ka viņi ražo sliktas kvalitātes pakalpojumus vai preces, bet tāpēc, ka slikti definētām interesēm ļauj dominēt pār acīmredzamākām un objektīvākām interesēm.
Mēs ticam jūsu jūtīgumam, komisāra kungs, cerībā, ka jūs izvairīsieties no pārsteidzīgām ratifikācijām, kas varētu iet roku rokā ar nepieņemamiem lēmumiem par ratificējamā nolīguma komerciālās puses piemērošanu uz laiku, vai vismaz no lēmumiem, kas būs nepieņemami, pirms būs skaidri definēti divpusējās drošības klauzulas noteikumi. Šīs klauzulas pieņemšana ir pakļauta parastai likumdošanas procedūrai, kas jāuzskata par pirmo soli ieteicamības novērtējumam...
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju)
Michael Theurer
Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi! Lisabonas līgums atver jaunu nodaļu Komisijas, Padomes un Parlamenta sadarbībā. Eiropas iedzīvotāju tieši ievēlētā Parlamenta koplēmuma tiesības dod mums iespēju atkal ienest demokrātiju lēmumos par tirdzniecības politiku. Tas ir pareizi, jo tas ietekmēs darba ņēmējus un patērētājus dalībvalstīs.
Brīva un godīga tirdzniecība veido Eiropas labklājības pamatu. Tādēļ mums stingri jāpretojas jebkurām protekcionistiskām tendencēm. Tādi brīvās tirdzniecības nolīgumi, kā ar Dienvidkoreju, var dot svarīgu ieguldījumu pasaules tirdzniecības, izaugsmes un nodarbinātības stimulēšanā. Tomēr šāda veida nolīgumi atkarībā no to specifiskās struktūras nes vairāk labuma vienām rūpniecības nozarēm kā citām. Mūsu Parlamenta darbs ir uzmanīgi izsvērt ietekmi uz dažādām rūpniecībām un nozarēm ES. Lai to darītu, mums nepieciešami attiecīgie dati un ietekmes novērtējumi, un Komisijas uzdevums ir tos nodrošināt. Diemžēl, neskatoties uz daudzajiem lūgumiem komitejā un plenārsesijā, mēs vēl neesam saņēmuši datus, ko uzskatām par apmierinošiem. Šā iemesla dēļ Eiropas liberāļu un demokrātu apvienības grupa ir apvienojusies ar citām grupām, lai uzdotu šo jautājumu.
Saskaņā ar līdz šim saņemto informāciju, nolīgums piedāvā iespējas pakalpojumu, mašīnbūves un aviobūves, ķīmijas un lauksaimniecības nozarēm Eiropas Savienībā. Tomēr pastāv bažas, ka nolīgums negatīvi ietekmēs autorūpniecības, tekstilrūpniecības un elektronikas nozares.
Brīvās tirdzniecības nolīgums ar Dienvidkoreju ir vienīgais nolīgums ar attīstītu valsti, kurā nav iekļauts nodokļa atmaksas aizliegums. Tas var novest pie vienpusējiem izmaksu ieguvumiem Dienvidkorejas rūpniecībai. Kā Komisija mums vairākkārt apgalvojusi, noteikumi par nodokļa atmaksu ietver drošības klauzulu, kas paredz atteikumu, pamatojoties uz noteiktiem kritērijiem. Tomēr mums tas steidzami jānoskaidro iesaistīto uzņēmumu interesēs. Sistēmai ir jābūt pielietojamai praksē. Nedrīkst būt tā, ka drošības klauzulas ir bezvērtīgas tāpēc, ka uzņēmumi nevar nodrošināt attiecīgos pierādījumus. Tā kā nolīgums šķietami satur vienpusējus noteikumus un kalpo par precedentu nākotnes nolīgumiem, piemēram, ar Indiju vai Dienvidaustrumāzijas valstu asociāciju, mums šķiet, ka ļoti svarīgs ir drošības klauzulu konkrēts formulējums, strīdu risināšanas procedūra un citi noteikumi par nolīguma piemērošanu.
Tādēļ mēs aicinām Komisiju iesniegt Parlamentam apstiprināšanai brīvās tirdzniecības nolīgumu kopā ar noteikumiem par tā piemērošanu. Mēs gribam ātru lēmumu. Šā iemesla dēļ nedrīkst ļaut stāties spēkā nolīguma pagaidu versijai. No sarunām ar uzņēmumiem es zinu, cik svarīga nozīme ir ieviešanai. Tādēļ man ir šāds jautājums Komisijai: vai Eiropas Ārējās darbības dienesta attīstīšana ļaus tam spēlēt stingrāku lomu tirdzniecības politikā? Mēs uzskatām, ka tas vismaz jāiesaista.
Robert Sturdy
autors. - Priekšsēdētājas kundze! Ekonomiskās lejupslīdes laikā tikai atverot tirgus un nojaucot barjeras mēs varam atjaunot savu rūpniecību, radīt darba vietas un palielināt attīstību. Paldies jums, komisāra kungs, par jūsu skatījumu iepriekšējās debatēs!
ES patēriņa preču, elektronikas, farmaceitisko, ķīmijas un medicīnas iekārtu eksportētāji ir tikai dažas nozares, kas gūs milzīgu labumu no beztarifu barjeru atcelšanas. Gan sertificēšanas procedūru vienkāršošana, gan pārredzamība un cenu prognozējamība dos labumu patērētājam. Savukārt Korejas patērētāju tirgus vēlas piekļūt tādiem Eiropas lauksaimniecības produktiem, kā vīns, alkoholiskie dzērieni, gaļa, sieri, ko aizsargā ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.
Tomēr būtu nepareizi pieņemt šo brīvās tirdzniecības nolīgumu - un mēs esam dzirdējuši daudzus to sakām - nominālajā vērtībā un ir jomas, kam nepieciešams tālāks Komisijas skaidrojums. Nodokļa atmaksas klauzulas iekļaušana daudziem no mums rada bažas, kā es jau minēju.
Jebkuram brīvās tirdzniecības nolīgumam jābalstās uz savstarpīguma vai abpusēja labuma principu, bet potenciālais apgrūtinājums Eiropas autoražotājiem joprojām nav skaidrs un rada mums lielas bažas. Komisija ir apgalvojusi, ka Koreja aktīvi liberalizē savu importa režīmu. Nodokļa apjoms, ko Koreja var atmaksāt, pakāpeniski tiek samazināts. Sarunu dalībnieki ir pārliecināti, ka nodokļu atmaksas ekonomiskā nozīme laika gaitā tādējādi samazināsies. Kādi pierādījumi ir Komisijas rīcībā, lai pamatotu šo argumentu? Ja Komisija piemēros atkārtotu vai ilgstošu drošības mehānisma izmantošanu, vai tā apsvērs sarunu pārskatīšanu, lai pagarinātu pārejas periodu?
Komisāra kungs, es ceru uz ciešu sadarbību ar jums jaunajā nolīgumā, kas pašlaik top.
Karel De Gucht
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze! Es vēlos pateikties godājamajiem deputātiem par mutiskajiem jautājumiem, kas apliecina Eiropas Parlamenta interesi par ES-Korejas brīvās tirdzniecības nolīgumu.
Tā kā tas būs pirmais lielais tirdzniecības nolīgums, kas būs formāli jāapstiprina Eiropas Parlamentam saskaņā ar Lisabonas līgumu, es augstu vērtēju šo iespēju atbildēt par daudzajiem brīvās tirdzniecības nolīguma aspektiem, kuri minēti mutiskajā jautājumā. Es, iespējams, nespēšu detalizēti atbildēt uz visiem jautājuma aspektiem, bet priecāšos tos skart eventuālā turpmākā jautājumā.
ES-Dienvidkorejas nolīgums ir ne tikai pirmais BTN, ko ES slēdz ar valsti Āzijā, bet arī visambiciozākais un visaptverošākais brīvās tirdzniecības nolīgums, par kādu jebkad risinājusi sarunas Eiropas Savienība. Pēc vairāk kā diviem sarunu gadiem brīvās tirdzniecības nolīgums tika parafēts pagājušā gada 15. oktobrī.
Sarunu procesā Komisija uzturēja ciešus kontaktus ar Parlamentu. Šajā sakarībā Komisija augstu vērtē rezolūciju par Koreju, par ko Parlaments balsoja 2007. gada decembrī. Daudzi šajā rezolūcijā minētie jautājumi ir skarti brīvās tirdzniecības nolīgumā.
Visu procesu pavadīja arī pastāvīgs dialogs ar pilsonisko sabiedrību un visaptverošs tirdzniecības ilgtspējas ietekmes novērtējums. BTN pašlaik tiek tulkots. Līdz marta beigām Komisija plāno iesniegt Padomei lēmumus apstiprināt BTN parakstīšanu, kā arī noslēgt BTN. Mērķis ir parakstīt nolīgumu aprīlī.
Komisija pašlaik beidz analīzi par to, vai nolīgums atbilst dalībvalstu kompetencei. Šajā gadījumā BTN būtu nepieciešama visu dalībvalstu ratifikācija pirms tā formālas stāšanās spēkā. Tā kā šis process var aizņemt zināmu laiku, Komisijai var nākties ierosināt nolīguma provizorisku piemērošanu līdz laikam, kad tas stāsies spēkā. Lēmumu par stāšanos spēkā uz laiku pieņem Padome pēc Komisijas priekšlikuma.
Komisija saprot Parlamenta vēlēšanos paust savu viedokli par BTN pirms tā provizoriskas piemērošanas. Komisija kopā ar Padomi un Parlamentu turpinās meklēt vislabākos līdzekļus, lai nodrošinātu, ka tas notiek veidā, kas nerada lieku aizkavēšanos. Ir ļoti svarīgi, lai mēs piemērotu nolīgumu, tiklīdz tas ir dzīvotspējīgs.
Attiecībā uz drošības noteikumiem Komisija plāno tuvākajās nedēļās iepazīstināt Padomi un Eiropas Parlamentu ar savu noteikumu priekšlikumu un cer, ka tie spēs ātri pieņemt šo tiesību aktu, lai nodrošinātu tā piemērošanu cik tuvu vien iespējams BTN piemērošanai.
BTN ekonomiskie ieguvumi galvenokārt ir ES labā. Tas atbrīvos ES rūpniecības un lauksaimniecības preču eksportētājus no Korejas tarifiem, ik gadu ietaupot viņiem nodokļos EUR 1,6 miljardus, pusi no tiem - sākot no nolīguma spēkā stāšanās dienas. Acīmredzams, ka potenciālie ieguvumi no šiem nodokļu ietaupījumiem būs vēl lielāki, jo paredzams, ka tirdzniecība starp ES un Koreju laika gaitā paplašināsies.
Viens pētījums liecina, ka BTN radīs ievērojamu jaunu tirdzniecību ar precēm un pakalpojumiem par 19,1 miljardu ES, salīdzinot ar 12,8 miljardiem Korejai. Esošie pētījumi nav atklājuši nozares, ko BTN ietekmētu negatīvi, bet nopietnu kaitējumu vai to draudu gadījumā Komisija nešaubīsies aktivizēt nolīgumā ietvertās drošības procedūras. Ļaujiet man jums atgādināt, ka šādas nepieciešamības gadījumā mums ir iespēja izmantot atbalsta pasākumus no Eiropas globalizācijas pielāgošanas fonda.
Kas attiecas uz intelektuālā īpašuma tiesībām, BTN iekļautas ambiciozas saistības, kas pārsniedz PTO noteikumus. Bez tam Komisija ir centusies nodrošināt, ka neviens BTN elements nav pretrunā ar ES acquis communautaire (Kopienas tiesību kopumu).
Par protokola ietekmi uz sadarbību kultūras jomā, BTN kalpos par pamatu, lai iesaistītos politiskajā dialogā par sadarbību un kultūras pasākumu apmaiņas nodrošināšanu. Galvenokārt tā ir ES demonstrētā apņēmība aktīvi ieviest 2005. gada UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu.
Sarunas ar Dienvidkoreju par izcelsmes noteikumiem deva virkni pārmaiņu, kas atbilst notiekošajam šādu noteikumu reformu procesam. Šīs pārmaiņas virzās uz vienkāršošanu, tādējādi ieviešot Eiropas Parlamenta īpašo prasību. Vienlaikus visās jūtīgajās nozarēs ir saglabāti stingri noteikumi.
Komisija pievērsa īpašu uzmanību jaunas tirgus piekļuves iespējas radīšanai Eiropas augļiem un dārzeņiem Korejā. Lai iedrošinātu Koreju atvērt savu tirgu, Eiropas Savienības ieejas cenas ir samazinātas, izņemot trim visneaizsargātākajiem produktiem: tomātiem, apelsīniem un korejiešu citrusaugļiem.
Kā redzams, BTN atver arī ES tirgu Korejas produktiem. Lai aizsargātu mūsu rūpniecību pret importa palielināšanos, kas rada zaudējumus vai draud tos radīt, BTN ietverts efektīvs drošības mehānisms.
Drošības klauzulu var izmantot no BTN stāšanās spēkā. Komisija pārraudzīs ES tirgu un Korejas importu, lai novērtētu nepieciešamību izmantot drošības klauzulu, un ir apņēmības pilna to izmantot, ja radīsies šādi apstākļi.
Tas pats attiecas uz speciālo klauzulu par nodokļu atmaksu, ko var izmantot, pamatojoties uz publiski pieejamo tirdzniecības statistiku par Korejas importu un eksportu.
Esmu informēts par paustajām bažām, jo īpaši no ES autorūpniecības puses, par nodokļu atmaksas nosacījumiem BTN, bet man jāuzsver, ka nodokļu atmaksa šobrīd ir spēkā un to izmanto gan Korejas, gan ES eksportētāji. Tādējādi tās saglabāšana BTN neuzkrāj nekādu jaunu labumu. Pašreizējā nodokļu atmaksas ekonomiskā ietekme ir ļoti maza, apmēram viena astotā daļa no Korejas tarifa koncesijām.
Vieglo automašīnu gadījumā pieejamie pētījumi liecina, ka ārzemju automašīnu vidējais īpatsvars Korejas automašīnu vidū ir no 10 % līdz 15 %. Ja ārzemju izcelsmes automašīnu skaits ievērojami palielinātos, speciālā klauzula par nodokļu atmaksu būtu efektīvs līdzeklis.
Nevar izslēgt, ka BTN ieviešana var kalpot par pamatu dažādiem uzskatiem un interpretācijām starp pusēm. Lai risinātu šādas situācijas, BTN ietverts efektīvs un ātrs strīdu izšķiršanas mehānisms. Komisija cieši uzraudzīs Korejas saistību izpildi un nešaubīsies izmantot strīdu izšķiršanas procedūras, ja nepieciešams.
BTN būs jauns ceļš kā veicināt apkārtējās vides aizsardzību un cieņu pret darba tiesībām, ietverot visaptverošas saistības par virkni sociālo un apkārtējās vides standartu. Šo saistību apjoms ir plašāks kā jebkurā līdzīgā nolīgumā. Lai nodrošinātu šo saistību respektēšanu, BTN nosaka stingru tiesisko pamatu to uzraudzīšanai, iesaistot pilsonisko sabiedrību, uzņēmumus, arodbiedrības un NVO.
Nobeigumā vēlos jūs informēt, ka Koreja un ES ir apspriedušas iespējamos grozījumus tarifu atcelšanas grafikā. Šie grozījumi inter alia nozīmēs, ka produkti, kas klasificēti trim un pieciem gadiem, tiks pakļauti attiecīgi četru un sešu gadu tarifu samazinājumam, lai nodokļi tiktu atcelti vienu gadu vēlāk kā sākotnēji plānots.
Lai gan tas nozīmē mērenu mūsu aktīvo interešu upurēšanu, mēs domājām, ka šāds grozījums būs piemērots, ņemot vērā atsevišķu nozaru problemātiskumu. Koreja ir norādījusi uz gatavību piekrist šīm izmaiņām ar noteikumu, ka abu jūtība tiks vienlīdz respektēta.
Ivo Belet
Komisāra kungs! Vispirms es vēlos vēlēt jums veiksmi jaunajā lomā. Mēs dzīvojam ekonomiski nedrošos laikos, bet zinām, ka jūs no tiem nebaidāties.
Par šo brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Dienvidkoreju, kā jūs sakāt, bez šaubām šajā nolīgumā ir daudz pozitīvu lietu Eiropai, bet mūsu autobūves rūpniecībai tas ir un paliek katastrofāls nolīgums. Caspary kungs arī uz to norādīja. Palūkosimies uz skaitļiem, komisāra kungs. Par katru automašīnu, ko mēs eksportējam uz Dienvidkoreju no Eiropas, 15 saņemam pretī. Šobrīd mums ir attiecība 15:1, un tas galvenokārt ir rezultāts beztarifu tirdzniecības barjerām Dienvidkorejā.
Nav nejaušība, ka tādam ražotājam kā General Motors jāmaina savs lēmums būvēt jaunu, mazu SUV Eiropā, konkrēti - tā Antverpenes fabrikā, un tā vietā jāpārceļ viss projekts uz Dienvidkoreju. Topošais brīvās tirdzniecības nolīgums ar Dienvidkoreju ir tiešs iemesls šim lēmumam. Es nedomāju, komisāra kungs, ka mēs varam to pieņemt un izlikties neredzam, apgalvojot, ka daudzas citas nozares Eiropā būs ieguvējas.
Uzskatu, ka mums vēl ir pietiekami daudz laika labot šo situāciju mūsu autobūves nozarē un jums bija taisnība, atsaucoties uz drošības klauzulu. Es pieņemu šādu drošības pasākumu esamību, bet mēs, pirmkārt un galvenokārt, prasām, lai tiktu fundamentāli pārskatīta šā nolīguma ietekme uz autobūves nozari. Skaitļi un tendences ir pārāk satraucoši. Jebkurā gadījumā realitāte - un jūs to zināt labāk par mani - ir tāda, ka ASV valdība pašlaik risina sarunas ar dienvidkorejiešiem par grozījumiem līdzīgā nolīgumā, kas ir viņiem.
Neaizmirstiet, De Gucht kungs, ka automašīnu ražošana joprojām ir Eiropas vissvarīgākā rūpniecības nozare. Mēs runājam par milzīgu daudzumu darba vietu šeit, kas šobrīd pakļautas smagam spiedienam. Uzskatu, ka mēs nedrīkstam pakļaut tam vēl vairāk darba vietu, un tādēļ mēs steidzami aicinām jūs iekļaut papildu garantijas šajā nolīgumā.
David Martin
S&D grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Es domāju, ka Korejas brīvās tirdzniecības nolīgums ir svarīgs triju iemeslu dēļ. Pirmkārt, kā jūs norādījāt, tas ir abpusēji izdevīgs darījums Korejas un Eiropas Savienības ekonomikām. Tas ir labs patērētājiem, darba vietām un, kā jūs pareizi teicāt, tam ir potenciāls par 19 miljardiem palielināt mūsu tirdzniecības plūsmu ar Koreju.
Otrkārt, ņemot vērā tikko izskanējušās debates, pašreizējās globālās finanšu krīzes apstākļos tas rāda ļoti pozitīvu piemēru. Ja divas lielas ekonomikas kā Eiropas Savienība un Koreja var vienoties par brīvās tirdzniecības nolīgumu, tas dod stimulu citiem partneriem. Piemēram, Japāna izrāda daudz lielāku interesi par ekonomiskajām attiecībām ar Eiropas Savienību kā pirms dažiem gadiem, un daļēji tas ir Korejas vienošanās dēļ.
No otras puses, korejieši pēkšņi atklāj, ka ASV atgriežas, klauvē pie viņu durvīm, gribēdamas atkal iekustināt KORUS nolīgumu.
Trešais iemesls - šaurāks, bet svarīgs Parlamentam, es ceru, ka kolēģi Parlamentā to paturēs prātā, jo daudzas prasības, ko mēs paudām manā ziņojumā, Komisija ir ņēmusi vērā; laiks neļauj tās visas uzskaitīt, bet es gribēju minēt tikai trīs vai četrus piemērus.
Pirmkārt mēs teicām manā ziņojumā, ka mums nepieciešama labāka piekļuve Korejas lauksamniecības tirgum. Labi, Korejas lauksaimniecības tarifus plāno samazināt par 75 % šā līguma pirmajos septiņos gados; mēs vēlējāmies aizsargāt savas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, mūsu viskiju, mūsu šampanieti, vīnus, šķiņķi u.c., un tie tiks aizsargāti Korejā šā nolīguma rezultātā. Un tie nav maznozīmīgi, kā viens mans kolēģis norādīja. Skotu viskijs Korejas tirgū jau tiek pārdots GBP 137 miljonu vērtībā gadā, un ar šo vienošanos mēs redzēsim nozīmīgu pieaugumu.
Mēs aicinājām risināt jautājumus par beztarifu barjerām, un tas būs vien no īpašiem ieguvumiem automašīnu ražošanai. Mēs vēlējāmies uzlabot tirdzniecību ar vides precēm. Saskaņā ar šo nolīgumu apkārtējās vides preču un pakalpojumu tirdzniecībai pēc trim gadiem būs patiešām beznodokļu piekļuve Korejas tirgum, un viņu apkārtējas vides precēm un pakalpojumiem - beznodokļu piekļuve mūsu tirgum.
Mēs kā Parlaments aicinājām uzlabot sociālos un apkārtējās vides standartus. Koreja kopš sarunu parafēšanas ir parakstījusi četras ILO konvencijas un šā nolīguma rezultātā tiks izveidots tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības forums, kas ļaus sabiedrības partneriem Korejā nodrošināt, ka plašāku tirgus atvēršanu pavada darba un apkārtējās vides standartu uzlabojumi.
Visas šīs lietas prasīja Parlaments. Būtu absurdi un pretdabiski, ja mēs uzgrieztu tām muguru, kad esam tās panākuši.
Vai tas ir ideāls darījums? Protams, ka ne. Vai tajā ir lietas, ko es nebūtu gribējis? Protams, ka ir. Bet sarunas nozīmē, ka ir jānāk un jāiet, bet līdzsvarā. Vai tas ir labs darījums Eiropai? Jā. Vai tas ir labs darījums Korejai? Jā. Vai tas ir potenciāli labs darījums pasaules ekonomikai? Jā. Tātad mums nevajadzētu ar to jokoties: mums jāturpina un tas jāparaksta.
Niccolò Rinaldi
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Šis ir klasisks temats, kurā Eiropas iestādes liek uz spēles savu reputāciju rūpniecības pārstāvju, strādnieku un Eiropas patērētāju vidū.
Brīvās tirdzniecības nolīgums vienmēr ir laba ziņa, stabilitātes un planētas labklājības stūrakmens, jo vairāk tad, kad tas nozīmē pirmo veiksmīgo divpusējo tirdzniecības politiku Eiropas Savienībai pēc gadiem ilgas vilšanās. Tomēr iespējams, ka šā paša iemesla dēļ ir bijusi zināma steiga parakstīt nolīgumu. It kā Komisija censtos noslēgt darījumu par katru cenu.
Mums Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupā, lai gan nodokļu atmaksa ir pieņemama PTO, lai gan tā jau tiek praktizēta, tā patiesībā ir eksporta subsīdija, un izcelsmes noteikumu atslābināšana ir solis atpakaļ, ciktāl tas saistīts ar pārredzamību. Šie divi principi drīz veidos precedentu mūsu citiem tirdzniecības partneriem. Mēs zinām, ka Komisija ir prasījusi augstu cenu, bet korejiešu sakāmvārds vēsta "pat vislabākie kļūdās”.
Mēs bieži esam dzirdējuši, ka Komisija zaudē spēju aizsargāt ražotāju, strādnieku un patērētāju likumīgās intereses, un kaut kas noteikti nogāja greizi tās komunikācijā ar abām rūpniecības pusēm sarunās, ko dažreiz kritizēja par caurspīdības trūkumu.
Ikviens Eiropas pilsonis cer, ka mēs visi, Komisija un Parlaments, parādīsim politisku jūtīgumu. Eiropas rūpniecībai neklājas labi, un ir bezjēdzīgi, ka dažas dalībvalstis piešķir autobūves nozarei subsīdijas, kam es esmu pilnīgi pret. No otras puses, ar šo nolīgumu mēs riskējam ieviest subsīdijas Korejas eksportam.
Mēs visi zinām, ka šie nolīgumi ir sarežģīti un ka ir jāuzteic arī daudzi ieguvumi: Korejas muitas nodokļa beigas, Eiropas sertifikācijas atzīšana, jaunas iespējas Eiropas pakalpojumiem, ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība. Daļēji šā iemesla dēļ man nav vēlēšanās iet Amerikas ceļu, kur nolīgums ar Koreju ir gaidījis ratifikāciju gadiem ilgi un kur daži vēlas vēlreiz atvērt autobūves nodaļu.
Tāda ir Komisijas prasība: nolīguma tekstam jābūt kopējā paketē, ko veido trīs dokumenti, citiem vārdiem sakot, ratificēšanai jāiesniedz brīvās tirdzniecības nolīgums, ieviešanas pasākumi, jo īpaši par nodokļu atmaksu, un noteikumi par drošības klauzulu. Ja iespējams, es vēlētos pievienot to reģionu iespēju piekļūt globālās pielāgošanas fondam, kurus var ietekmēt šis nolīgums.
Komisāra kungs, mēs vēlamies redzēt visus dokumentus kopā un, galvenais, uzskatām atbilstīgi Lisabonas noteiktajai parasta tiesību akta procedūrai, ka mums jāizslēdz jebkāds pagaidu nolīgums, kam mēs pretosimies, jo vēlamies strādāt kopā.
Yannick Jadot
Priekšsēdētāja kungs! Kā jūs minējāt, šis nolīgums ir jauna ceļa sākums. Tas sāk jaunu ceļu, bet ne tādā veidā, kā mēs par to runājam. Varbūt pirmo reizi mēs būtībā redzam sarunu rezultātos, ka ir zaudējumi, ko pieņem tirdzniecības sarunu kontekstā ar trešām pusēm. Ne Lisabonas stratēģijas konteksts, ne rūpniecības politikas konteksts nenoteica, kurš Eiropā zaudēs atvērtās tirdzniecības attiecībās.
Otrkārt, šis nolīgums ir jauns ceļš arī tāpēc, ka tirdzniecības sarunās parasti pretojas lauksaimniecības nozares un rūpniecības nozares ir apmierinātas. Šajā gadījumā mēs redzam pretējo. Pirmo reizi tieši lielās rūpniecības nozares sūdzas par Eiropas pieņemtajiem lēmumiem.
Treškārt, šis nolīgums ir arī jauns ceļš, jo jūs atsaucaties uz EUR 1,6 miljardu samazinājumu muitas nodokļos, no kuriem mēs gūsim labumu Korejas tirgū. Tomēr ko šie skaitļi nozīmē? Esmu Francijas rietumu reģiona, konkrēti Bretaņas, ievēlēts pārstāvis. Ja jūs esat apmeklējis Bretaņu, De Gucht kungs, jūs zināsiet, ka šobrīd zaļaļģes un pazemes ūdeņu piesārņojums, kas saistīts ar cūkkopību, ir milzīga problēma.
Tagad mums tiek stāstīts, ka mēs nopelnīsim ar cūkām nelielu daudzumu naudas, pārdodot tās Korejai. Patiesībā reģionā, ko es pārstāvu, cūkkopības intensifikācijas rezultātā ir zudušas darba vietas, pievienotā vērtība, tūrisms un tādējādi manā reģionā mēs šajā nolīgumā esam zaudētāji. Iespējams, ka jūsu vispārējos aprēķinos cilvēki gūs labumu no tā, bet manā reģionā cilvēki būs zaudētāji.
Visbeidzot, šis nolīgums atkal būs jauns ceļš, jo pirmo reizi tiks pieprasītas atkāpes apkārtējās vides jomā. Mums nepārtraukti stāsta, ka Eiropa ir neapšaubāma un neapšaubīta līdere cīņā pret globālajām klimata pārmaiņām. Patiesība ir tāda, ka mēs esam nonākuši pie sarunām ar Dienvidkoreju par atkāpēm CO2 emisijās no automašīnām, jo automobiļu lobijs ir bijis ļoti spēcīgs Eiropā, nonākot pie CO2 emisiju ierobežojumu termiņu atvirzīšanas, un tāpēc tagad tam ir jāiegūst atkāpes ārzemēs.
Tādēļ mēs atkal redzam, ka, nonākot pie rūpniecības stratēģijas, mūsu uzņēmumu stratēģijas un ekonomikas izvēles, visdrīzāk Eiropa cietīs no šā nolīguma nekā pielāgos to. Jūs runājāt par Lisabonas stratēģiju, zaļo ekonomiku un inovācijām. Šajā nolīgumā es neredzu, kā tās tiks veicinātas.
Visbeidzot, jūsu pieeja apspriežamajiem jautājumiem bieži ir ļoti līdzsvarota, bet, tiklīdz cilvēki sāk runāt par nodokļiem, pēkšņi... Par oglekļa robežas nodokli, ko minējāt jūsu uzklausīšanā, un tagad - par Tobina nodokli, es varu derēt, De Gucht kungs, ka pirms jūsu mandāta beigām Komisijai būs ļoti noteikti jāizsakās par Tobina nodokli, jo tagad tas ir būtisks instruments finanšu tirgu regulēšanai.
James Nicholson
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Vai es varu vispirms izmantot iespēju apsveikt jūs, komisāra kungs, ar jauno posteni un lai jums ļoti veiksmīgs amata termiņš! Vai es varu izmantot iespēju pateikt, ka ir labi, ka šovakar notiek šīs debates un ka mēs atklājam dažas lietas?
Taisnība, ka sarunas ir bijušas garas un ilgas un es noteikti apsveicu komisāra paziņojumu, ka viņš cer tās ļoti drīz beigt.
Šā darījuma parakstīšana būs milzīgs ieguvums gan Eiropai, gan Korejai. Es zinu, ka pastāv bažas un esmu dzirdējis par tām. Mēs par tām dzirdējām šeit šovakar par autobūves industriju. Bet ziniet, ja mēs kļūsim atkarīgi no automašīnu ražošanas un to pilnībā aizsargāsim, tad, pēc manām domām, mēs izvēlamies nepareizo nozari, kurā to darīt, un noteikti General Motors nebūs vissvarīgākais manā reģionā, ciktāl tas atkarīgs no manis.
Es arī bažījos un dalīšos dažās reālās daudzu cilvēku bažās un es saprotu tās. Bet es uzskatu, ka iespēja atsver bažas un, ja mēs vienmēr būsim atturīgi, tad neticu, ka mēs kaut ko sasniegsim.
Tādēļ mums jāraugās uz iespējām, nevis negatīvo, un tās jāizmanto. Mēs nevaram aizmirst, ka šim darījumam ir arī politisks saturs, jo ziemeļos no Dienvidkorejas atrodas ļoti agresīvs ienaidnieks, un es domāju, ka mēs sūtīsim vēstījumu par to, ko mēs atbalstām.
Tātad mums jādara viss iespējamais, lai nojauktu barjeras konkrētajā reģionā. Nolīgums parādīs mūsu atbalstu progresam.
Man ir bijusi iespēja doties turp un es zinu, ka cilvēki tajā reģionā ļoti tiecas virzīties uz priekšu un būt progresīvi. Ir skaidrs un redzams savstarpējais atbalsts starp ziemeļiem un dienvidiem, kad jūs apmeklējat tādus reģionus kā Kaesong. Es uzskatu, ka tā ir milzīga iespēja mums virzīties uz priekšu.
Vai es varu vienkārši pajautāt Komisijai: pirmkārt, kā tā komentē noteikumus par strīdu izšķiršanas mehānismu un kā tas darbosies praksē? Konkrēti, cik ātri mēs spēsim izmantot šo mehānismu nopietnu tirgus traucējumu gadījumā?
João Ferreira
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Mēs esam nosodījuši graujošās globālās ekonomikas liberalizācijas sekas daudzās ekonomiskās darbības nozarēs, jo īpaši dažās dalībvalstīs un reģionos, kas visvairāk atkarīgi no šīm nozarēm. Mēs runājam par produktīvas darbības un darba vietu iznīcināšanu, kas nopietni ietekmē spēju radīt un sadalīt bagātību, pieaugošu atkarību no ārzemju tirgiem, hronisku un augošu nelīdzsvarotību tirdzniecībā, īsi sakot, par ekonomisku un sociālu sabrukumu.
Mēs runājam arī par uzbrukumu strādājošo tiesībām, sociālo dempingu, miljoniem mazo ražotāju un mazo un vidējo uzņēmumu izputināšanu. Tās ir starptautiskās tirdzniecības pakāpeniskās liberalizācijas sekas, ko tās aizstāvji nevar ignorēt. Es atgādinu par apģērbu un tekstila rūpniecību, kas ir sevišķi piemērota šim nolīgumam un Nodarbinātības ģenerāldirektorāta un Eirofonda pētījumu, kurā minēts scenārijs par Kopienas darba vietu samazināšanos par 20-25 % līdz 2020. gadam, vienlaikus atzīstot scenāriju, kur tiks zaudēti 50 % darba vietu šajā nozarē. Es tomēr atgādinu arī tādas nozares, kā elektronika un detaļu ražošana autotransporta nozarē, ko jau šeit minēja. Šīs sūdzības rosina jautājumus, uz kuriem joprojām nav atbilžu.
Kādi pasākumi tiks veikti, lai pasargātu šīs nozares, ne tikai mīkstinot darba vietu zaudēšanas sekas? Kādi aizsardzības mehānismi un drošības līdzekļi ir pret agresīvu eksportu? Kad un kā mums būs efektīvs veids uzņēmumu pārcelšanas risināšanai? Atbilstīgi šīs grupas priekšlikumam 2010. gada budžetā būs jauna pozīcija rīcībai tekstilrūpniecības un apavu ražošanas rūpniecībā un tiks radīta Kopienas programma nozarei. Kādi ir galvenie šīs programmas elementi?
Komisāra kungs, steidzami jāveido godīgas ekonomiskās attiecības. Tām jākalpo cilvēkiem un viņu valstīm, nevis noteiktām ekonomiskām grupām vai Eiropas Savienības finansētājiem. Katras valsts ilgtspējīgas ražošanas tiesību aizstāvēšana ir nepieciešama nākotnei jaunas ekonomikas, sociālas, uz enerģētiku orientētas un vidi aizsargājošas racionalitātes vārdā, ko neoliberālais modelis ne tikai nesniedz, bet pat pasludina par neiespējamu.
Anna Rosbach
EFD grupas vārdā. - (DA) Priekšsēdētāja kungs! Mans skatījums uz to atšķiras no iepriekšējā runātāja. Es patiešām apsveicu brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Dienvidkoreju. Cik varu spriest, tieši ES interesēs ir veidot pēc iespējas ciešākas attiecības starp Eiropu un Āzijas demokrātiskajām valstīm, tostarp Dienvidkoreju.
Ilgu laiku tirdzniecībā starp Eiropu un Dienvidkoreju pastāvēja nelīdzsvarotība protekcionisma dēļ; starp ES ar tās brīvo tirdzniecību un Dienvidkoreju ar tās protekcionismu. Pirms dažām desmitgadēm Dienvidkoreja bija agrāra sabiedrība; tā ir ātri attīstījusies par industriālo sabiedrību, tagad 81 % iedzīvotāju dzīvo pilsētu teritorijās. Valsts tagad ir vienpadsmitā lielākā pasaules ekonomika un ES ceturtā lielākā tirdzniecības partnere.
Dienvidkoreja ir svarīga sabiedrotā stratēģiski nozīmīgā reģionā. Prognozes liecina, ka valsts desmit gados iegūs vēl dominējošāku pozīciju augstās tehnoloģijas nozarēs.
Dienvidkorejai jāsacenšas ar ekonomisko un militāro gigantu ziemeļos no tās, Ķīnu, kura tai pašā laikā ir valsts galvenā tirdzniecības partnere. Par konkurenci runājot, Ķīnai ir gandrīz neizsmeļami lēta darbaspēka resursi. Tādējādi Ķīna ir arī valsts galvenā konkurente tirdzniecībā. Izvirzot kvalitātes prasības Dienvidkorejai, ES var padarīt valsts preces labāk piemērotas eksportam uz ASV un Eiropu - daudz labākas kā Ķīnas preces, un es iedomājos, ka mēs visi esam ieinteresēti, lai tas notiktu.
Šis brīvās tirdzniecības nolīgums, kā jau minēts, atcels tarifus EUR 1,6 miljardu vērtībā ik gadu. Kopumā tā var būt ļoti laba lieta, bet man ir jautājums, vai Dienvidkorejas tirdzniecība un rūpniecība ir pietiekami liberalizētas un vai var izpildīt ceļvedi brīvās tirdzniecības nolīgumam, ņemot vērā, ka Dienvidkoreja joprojām piešķir ārkārtīgi lielas subsīdijas dažām nozarēm, piemēram, farmaceitiskai un elektronikas nozarei.
Peter Šťastný
Priekšsēdētāja kungs! Pēdējos mēnešos ES ir piedzīvojusi vairākas pārmaiņas un izmaiņas. Mums ir bijuši trīs Starptautiskās tirdzniecības komisāri, divi ES padomes prezidenti un Lisabonas līgums.
Šajā laikā es diskutēju ar visām augstākajām amatpersonām par nepieciešamību precīzi noregulēt Dienvidkorejas BTN, lai iesaistītu ļoti neapmierinātās nozares, jo īpaši ES autotransporta nozari.
Spēcīgākie argumenti bija galvenokārt DDB drošības un beztarifa barjeru jomās. Kad jaunais komisārs, atbildot uz manu jautājumu noklausīšanās laikā, apgalvoja, ka DDB jāaplūko ciešāk, es jutos optimistiski. Pat ASV ir aizkavējusi tās BTN ar Dienvidkoreju daļēji līdzīgu autorūpniecības iebildumu dēļ.
Tas ir pirmais lielais BTN. Tas ir paraugs. Mums tas jāveido pareizi. Jābūt vienādiem spēles noteikumiem abām pusēm. Lūdzu, saprotiet mani pareizi. Es esmu pārliecināts BTN aizstāvis. Es saprotu to pozitīvo ietekmi uz IKP un nodarbinātību, bet mums jāsaprot arī tas, ka tad, kad konkurences priekšrocības ir vienpusējas, pozitīvie ieguvumi mazināsies un sliktākajā gadījumā var būt pat negatīvi.
Darba ņēmēji ES ir pelnījuši ko labāku. Iespējams, mums vajadzētu vērsties pie mūsu Transatlantijas partnera un kopā pieprasīt mazas izmaiņas, kas vismaz daļēji apmierinātu šīs milzu industrijas un ļautu jaunajam BTN sākt darboties cik ātri vien iespējams. Vienmēr būs daži neapmierināti elementi, bet kopumā BTN jānes labums abu pušu iedzīvotājiem. Mans pienākums ir pārraudzīt situāciju un nodrošināt, ka mani vēlētāji un ES iedzīvotāji saņem godīgu līgumu.
Kader Arif
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Septembrī mēs jau plenārsēdē debatējām par brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Koreju. Daudzi no mums jau pauda bažas par šā nolīguma negatīvajām sekām automobiļu nozarei. Mēs nedomājām, ka notikumi pierādīs mūsu taisnību tik ātri.
Opel 21. janvārī paziņoja par Antverpenes rūpnīcas slēgšanu, pārceļot tās ražošanu uz Dienvidkoreju. Vai mums jātic, ka šim lēmumam nav nekāda sakara ar brīvās tirdzniecības nolīgumu, par kuru tikko risinātas sarunas? Ļaujiet man šeit pamanīt sakarību. Ekonomiskās krīzes laikā, kad strādnieki pirmie maksā par finansistu kļūdām, Komisijas pienākums ir vairāk kā jebkad apsvērt ar darba vietām saistītās sekas nolīgumam, par kuru tā risina sarunas.
Vairs nav iespējams vienkāršoti atbildēt šiem darba ņēmējiem, kam, kā mēs labi zinām, būs ļoti grūti atrast citu darbu. Mēs nevaram viņiem teikt, ka starptautiskā tirdzniecība ir uzvarētāju un zaudētāju spēle, ka diemžēl viņi tiks upurēti un ka mēs tur neko nevaram izdarīt.
Mēs gaidām atbildes no jums šodien, komisāra kungs. Pirmkārt, mēs gribam zināt, vai jūsu ģenerāldirektorāts ir novērtējis šā nolīguma ietekmi uz darba vietām Eiropā, jo man jāsaka jums, ka alkatīgi paziņotais skaitlis, proti, EUR 19 miljardu peļņa, ko cer nopelnīt Eiropas eksportētāji, mūs nepārliecina. No kurienes nāk šis skaitlis? Uz kādiem pētījumiem tas balstīts? Noliekot sānis gaidāmo pozitīvo ietekmi, vai tomēr ir ņemta vērā arī negatīvā ietekme?
Komisija ir sagatavojusi regulu par drošības pasākumu ieviešanas metodēm šā nolīguma kontekstā. Šīs metodes jo īpaši saistītas ar nodokļa atmaksu, priekšrocību, kas nekad agrāk nav pieļauta pat mūsu topošajiem tirdzniecības partneriem. Piedāvātie priekšlikumi paredz sarežģītas procedūras drošības klauzulu uzsākšanai un pielietošanai.
Tomēr jūtos pārliecināts, jo Parlaments pirmo reizi drīz varēs paust viedokli par šo tekstu parastajā likumdošanas procedūrā. Es tomēr vēlos norādīt, ka Eiropas bezdarba problēmu neatrisinās pagaidu pasākumi atsevišķos gadījumos. Tādēļ es kopā ar visu manu grupu pieprasu, lai beidzot tiktu izveidota reāla Eiropas rūpniecības politika, kas atspoguļo patiesu mūsu rūpniecības nākotnes stratēģiju.
Ekonomiskās krīzes un intensīvas globālās konkurences kontekstā šī rūpniecības politika efektīvi jākoordinē ar kopējo tirdzniecības politiku, lai mūsu brīvās tirdzniecības nolīgumi nenovestu pie darba vietu samazināšanas Eiropā.
Otrs jautājums, par ko mēs gaidām skaidrojumu, ir protokols par kultūras sadarbību, kas iekļauts nolīgumā. Vairākas dalībvalstis ir ļoti asi reaģējušas uz sarunu parafēšanu ar Koreju, valsti, kas nav ratificējusi UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu.
Es nosodu pašu sarunu uzsākšanas principu par šo tematu un uzskatu, ka kultūras jautājumi jārisina atsevišķi no tirdzniecības sarunām un tiem jābūt Kultūras komisāra pārziņā, lai novērstu šā jautājuma kļūšanu par sarunu tematu zem viena virsraksta ar parastām precēm vai pakalpojumiem.
Nobeigumā, komisāra kungs, jūs zināt, cik svarīgi Parlamenta deputātiem ir būt pilnībā informētiem par notiekošajām sarunām un būt iesaistītiem visās pakāpēs, tostarp no punkta, kurā tiek definēts sarunu mandāts. Noliekot sānis mūsu atšķirības pieejā, es vēlētos norādīt, ka labākas iepriekšējās konsultācijas ar Parlamentu ļautu mums vieglāk saprast stratēģiju, ko vēlamies sasniegt.
Tādēļ es ticu, ka varu rēķināties ar jūsu un Komisijas atbalstu, palīdzot mums nākotnes darbā, ikvienam darbojoties savu pienākumu ietvaros, bet vienmēr - tādas tirdzniecības politikas labā, kas ir acīmredzami eiropeiskāka un galvenais - godīgāka.
Priekšsēdētājs
Paldies jums, Arif kungs, bet tulkiem joprojām ir problēmas sekot jūsu tempam. Viņi signalizē man, lai pateiktu, ka netiek jums līdzi. Ir loti labi sagatavot garu runu, daudz garāku nekā atļauj uzstāšanās laiks, bet tā netiek tulkota.
Tādēļ tikai jūs pats un franču valodā runājošie šajā Parlamentā seko līdzi jūsu teiktajam.
Ramon Tremosa i Balcells
Priekšsēdētāja kungs! Katalonijas un Eiropas autorūpniecība uzskata priekšlikumu par brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Dienvidkoreju par negodīgu un nelīdzsvarotu.
Šī industrija un arī Eiropas tekstila nozare ir paudušas bažas par konkrētiem jautājumiem, kā nodokļu atmaksas sistēma un drošības klauzula. Arī Eiropas Arodbiedrību federācija ir kritizējusi šo brīvās tirdzniecības nolīgumu. Dienvidkoreja nav ratificējusi nevienu Starptautiskās darba organizācijas pamatkonvenciju. Dienvidkoreja turpina apspiest arodbiedrību tiesības.
Vēl vairāk, mēs zinām, ka par šo nolīgumu ar Dienvidkoreju skaidri dalījās Eiropas Komisijas kolēģijas un arī Eiropas Komisijas dienestu viedokļi, jo īpaši starp Nodokļu politikas un muitas savienību un Tirdzniecības ģenerāldirektorātu par nodokļu atmaksas sistēmu.
Kas attiecas uz Nodokļu un muitas savienības ĢD, nodokļu atmaksas sistēma rada ekonomikas izkropļojumu, jo patiesībā tā ir eksporta subsīdija. Tai vajadzētu radīt skaidru konkurences priekšrocību pret Eiropas rūpniecību par labu Korejas rūpniecībai Eiropas Savienībā.
Tā pati Korejas tirdzniecības investīciju veicināšanas aģentūra ir aprēķinājusi šo priekšrocību - vismaz EUR 1300 uz automašīnu. Tādējādi, vai jaunā Komisija uzskata šo brīvās tirdzniecības nolīgumu par godīgu tirdzniecības nolīgumu? Vai jaunā Komisija nodrošinās Parlamentu ar pilnu, situācijai atbilstošu ietekmes novērtējumu un šīs nodokļa atmaksas sistēmas analīzi?
Paweł Zalewski
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Šodien mēs apspriežam ļoti svarīgu nolīgumu, kas kalpos par paraugu nolīgumiem ar citām valstīm Tālajos Austrumos, tādēļ ir nepieciešamas rūpīgas pārdomas un analīze. Mūs nevajadzētu spiest rīkoties pārāk ātri. Es atbalstu brīvu konkurenci un domāju, ka tās ietekme uz politiskās situācijas un ekonomiskās attīstības stabilizāciju ir neapšaubāma, bet tai jābūt līdzsvarotai un jābalstās uz tehnoloģiju vai produkcijas ražošanas izmaksu konkurenci, nevis uz tādiem instrumentiem kā nodokļu atmaksa, kas ir iekļauta nolīgumā un, atklāti runājot, kalpo tikai vienas puses interesēm.
Mums ir ekonomiskā krīze un šodien mums jābūt sevišķi jūtīgiem pret situāciju Eiropā - mums jāuzņemas sevišķa atbildība par Eiropas rūpniecības nākotni. Tas nav tikai jautājums par autorūpniecību, bet arī par elektronikas un tekstila rūpniecību. Daudzas rūpniecības nozares, tostarp no Polijas, sūdzas par šo nolīgumu. Tādēļ esmu pārliecināts, ka mums jārīkojas šādi. Pirmkārt, mums jābūt pārliecinātiem par nolīguma ietekmi un tādēļ mums jāstrādā arī ar tām rūpniecības nozarēm, kas ziņojušas par trūkumiem nolīgumā, un ne tikai ar tām, kuras domā, ka gūs labumu no šā nolīguma. Es ceru, ka Komisija sagatavos ļoti plašu analīzi par šā nolīguma spēkā stāšanās sekām. Otrkārt, mums ļoti rūpīgi jāaplūko drošības pasākumi un to veidošana tādējādi, lai nolīgums būtu izdevīgs abām pusēm, ne tikai Dienvidkorejai. Treškārt, mēs nevaram ieviest šo nolīgumu uz laiku, pirms Parlaments nav pārliecinājies, ka tas faktiski ir izdevīgs visām Eiropas Savienības valstīm un nerada nekāda veida negodīgu priekšrocību Korejas rūpniecībai.
Vital Moreira
(PT) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlētos uzdot divus jautājumus par šā nolīguma nozīmi ES komerciālajā politikā komisāram, kas atbild par tirdzniecību. Faktiski kopš Globālās Eiropas stratēģijas sākuma 2006. gadā, kuras mērķis bija stiprināt starptautiskās tirdzniecības nozīmi Eiropas Savienības ekonomiskajā stratēģijā, šis ir pirmais un vienīgais brīvās tirdzniecības nolīgums, par ko ir notikušas sarunas, bet kas vēl nav ratificēts, kurā tirdzniecības partnerība ir bijusi nozīmīga.
Kā Komisija vērtē savu lomu un sasniegtos pieticīgos rezultātus Globālās Eiropas stratēģijas mērķu gaismā? Vai Komisija uzskata, ka tās tirdzniecības politikas uzticamība tiek likta uz spēles šajā līgumā un ka šī uzticamība ir atkarīga arī no tā ratificēšanas un apstiprināšanas Parlamentā?
Otrkārt, šis līgums ietver tikai vienu valsti, tātad tas ir divpusējs līgums. Mēs zinām, ka Pasaules Tirdzniecības organizācijas ambiciozie daudzpusējie tirdzniecības līgumi ir tikai laika iezīmēšana, bez tuvākas perspektīvas. Dažādie reģionālie nolīgumi, ko ierosinājusi Eiropas Savienība, ir cietuši sakāvi gandrīz visur vai arī tiem nav reālu izredžu. Apkopojot iepriekš teikto, vai tas nozīmē, ka šis divpusējais nolīgums ir testaments ES investīciju neveiksmēm divpusējos un reģionālos nolīgumos un ka mēs turpmāk būsim nolemti divpusējām attiecībām?
Pablo Zalba Bidegain
(ES) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Eiropas Tautas partijas grupas (Kristīgo demokrātu) nostāja attiecībā uz Eiropas Savienības tirdzniecības politiku ir ļoti skaidra. Mēs esam pārliecināti brīvās tirdzniecības aizstāvji un ir ļoti svarīgi, lai Eiropa turpinātu sarunas par tirdzniecības nolīgumiem ar citām valstīm, jo tie rada jaunas iespējas Eiropas uzņēmumiem, proti, jaunas darba vietas, kas ir ļoti pieprasītas pašreizējās nopietnās ekonomiskās krīzes laikā.
Man ļoti patika jūsu teiktais, komisāra kungs, jo es arī uzskatu, ka ir ļoti svarīgi, lai šajos tirdzniecības nolīgumos būtu pietiekamas garantijas, lai izvairītos no nelīdzsvarotu un pret Eiropas rūpniecību negodīgu klauzulu parakstīšanas.
Nolīgumu ar Dienvidkoreju ierosināja Komisija kā pirmo jaunajā ambiciozāku Eiropas nolīgumu paaudzē, kas ir šā nolīguma nozīme. Jautājums nav par to, vai tā ir maza valsts vai nē, jautājums ir par mūsu iespēju nevājināšanu sarunās par nākotnes nolīgumiem ar daudz lielākām valstīm.
Tādēļ mēs neesam pret Dienvidkorejas brīvās tirdzniecības nolīgumu, bet tomēr vēlamies, lai daži panti tiktu rūpīgāk izpētīti, jo uzskatām, ka tie rada negodīgas konkurences zaudējumus noteiktām Eiropas rūpniecības nozarēm un dod Korejas ražotājiem negodīgas priekšrocības.
Komisāra kungs, es vēlos, lai jūs skaidri paskaidrojat man, kāpēc drošības klauzula par nodokļu atmaksu stāsies spēkā piecos gados. Pēdējā reizē, kad man bija iespēja runāt ar jums, jūs apgalvojāt, ka iemesls tam ir transporta līdzekļu tarifu atcelšana arī piecos gados.
Nolīgums apgalvo, ka pēc pieciem gadiem tiks atcelti tarifi transporta līdzekļiem, kas sver vairāk kā piecas tonnas. Tomēr transporta līdzekļiem, kas sver mazāk par piecām tonnām, kas ir visas standarta automašīnas, 10 % tarifs tiks atcelts trijos gados. Kāds ir šīs divu gadu nobīdes iemesls, komisāra kungs?
Es vēlētos saņemt vairāk informācijas arī par jebkādiem jauninājumiem šajā aspektā, kurus jūs minējāt. Kāda jēga ir labot šīs problēmas ex post, kad galvenais iemesls drošības klauzulai ir paredzēt iespējamās negatīvās sekas?
Evelyn Regner
(DE) Priekšsēdētāja kungs! ES vajadzētu noslēgt brīvās tirdzniecības nolīgumus tikai ar tām valstīm, kas pilnībā respektē cilvēktiesības. Man šķiet būtiski, ka Starptautiskās darba organizācijas pamata darba standarti jāievieš un galvenais - jāievēro. Darba klauzulas līgumā ir labas, bet tās nesniedzas pietiekami tālu. Korejā ir bijuši gadījumi, jo īpaši pēdējos mēnešos, kuros pārkāptas būtiskas arodbiedrību tiesības, piemēram, tiesības uz darba koplīgumu slēgšanu un tiesības uz organizāciju brīvību. Visā sarunu procesā Eiropas arodbiedrības un jo īpaši metāla rūpniecības nozares arodbiedrības ir uzsvērušas šos gadījumus, sevišķi saistībā ar problēmām, kas sagaidāmas autobūves nozarē.
Opel gadījums Antverpenē ir minēts vairākas reizes. Vēlreiz uzsveru, darbība nav pārcelta pārāk lielas jaudas dēļ, kā vadība vairākkārt apgalvojusi, bet galvenokārt tādēļ, lai pārceltu ražošanu uz Dienvidkoreju. Kas no tā gūs labumu? Vai pastāv iespēja, ka tā ir brīvās tirdzniecības nolīguma pirmsietekme?
Vēl viena nozare ar problēmām, kam nav pievērsta pietiekama uzmanība, ir kuģubūves rūpniecība. Savā desmit gadu plānā, kas ir daļa no Act of State, Koreja ir izvirzījusi mērķi nodrošināt, lai vairāk kā 90 % uzņēmumu, kuri apgādā Korejas kuģubūves rūpniecību, atrastos Korejā. Tas padara Eiropas konkurentu un jo īpaši nozarē strādājošo situāciju ļoti sarežģītu.
(Jautājums saskaņā ar Reglamenta 149. panta 8. punktu)
Daniel Caspary
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Regner kundze! Ļoti pateicos jums par šo iespēju. Jūs atsaucāties uz Opel situāciju Antverpenē. Es vēlētos jautāt jums, vai piekrītat man, ka Opel vairākus mēnešus ir bijušas nopietnas finanšu problēmas, ka uzņēmums spēja saražot daudz vairāk automašīnu kā pašlaik un ka Opel slikto ekonomisko situāciju nav radījis brīvās tirdzniecības nolīgums, kas vēl nav stājies spēkā?
Evelyn Regner
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Protams, ir taisnība, ka pastāv nopietnas ekonomiskas problēmas. Tas patiešām tā ir. Tomēr uzņēmuma vadība un jo īpaši Reilly kungs, ir pārkāpuši delta nolīgumu. Šis nolīgums paredz, ka Opel ražotnei Antverpenē tika dota garantija, ka SUV tiks ražotas tur. Šīs automašīnas tagad neražo Antverpenē, bet Dienvidkorejā. Ciktāl redzams, vienkārši sakot, tā ir esošās darbības pārcelšana no Opel Antverpenē uz Dienvidkoreju.
Bernd Lange
(DE) Priekšsēdētāja kungs, De Gucht kungs! Man ir trīs jautājumi jums. Mans pirmais jautājums ir par godīgas konkurences nosacījumu nepieciešamību. Fakts, ka darbinieku tiesības Dienvidkorejā ir ierobežotas, nozīmē, ka pastāv negodīgi konkurences apstākļi, kas ietver jautājumu par kolektīvu rīcību. Dienvidkorejas Kriminālkodeksa 314. pants ir par "darbības traucēšanas” noziegumu. To izmanto, lai novērstu streikus un ierobežotu arodbiedrību tiesības, piemēram, Ssangyong gadījumā. Es vēlētos arī zināt, kāpēc mēs slēdzam brīvās tirdzniecības nolīgumus ar tādām valstīm kā Dienvidkoreja un Kolumbija, kam ir vislielākās problēmas ar Starptautiskās darba organizācijas standartiem. Tādēļ mans pirmais jautājums ir šāds: kā jūs piedāvājat izmantot brīvās tirdzniecības nolīgumu, lai nodrošinātu, ka nepastāv negodīgas konkurences apstākļi Dienvidkorejā, ko rada darbinieku tiesību ierobežošana.
Mans otrais jautājums skar problēmas autorūpniecībā, ko minēja arī daži citi runātāji. Šajā gadījumā ir ļoti svarīgi, lai būtu saprātīgas drošības klauzulas. Pašlaik ir spēkā vispārējās drošības klauzulas lieliem tirgus traucējumiem un nodokļu atmaksas sistēmai. Es to pilnībā nesaprotu. De Gucht kungs, varbūt jūs varētu paskaidrot man drošības klauzulas vienkāršos vārdos. Es jo īpaši vēlos zināt, kas tās var iedarbināt un kad.
Mans trešais jautājums ir par mūsu sadarbības jauno līguma pamatu, ko ieviesa Lisabonas līgums. Tas ietver drošības klauzulu apstiprināšanu un ieviešanu koplēmuma procedūras ietvaros. Vai jūs varat garantēt, ka brīvās tirdzniecības nolīgums nestāsies spēkā, pirms Parlaments nebūs apstiprinājis šo procedūru un stāsies spēkā tikai pēc tam, kad Parlaments būs izmantojis savas tiesības un pieņēmis drošības klauzulas?
Kathleen Van Brempt
(NL) Komisāra kungs! Esmu pārliecināta, ka esat vienisprātis ar mani par to, ka brīvās tirdzniecības nolīgumus neslēdz ideoloģisku iemeslu dēļ, bet tāpēc, ka mēs labi apzināmies to sociālo un ekonomisko ietekmi uz sabiedrību. Jūs pats minējāt vairākus ietekmes novērtējumus, bet es nekad neesmu lasījusi ietekmes novērtējumu, kas nozari pa nozarei atklātu ietekmi uz nodarbinātību.
Daudzi cilvēki jau ir runājuši par autobūves nozari. Mēs, gan es, gan mans dzimtais reģions un arī zināmā mērā jūsu reģions, komisāra kungs, esam atklājuši, kāda ir šī ietekme. Opel automašīnu rūpnīca Antverpenē tiek slēgta un turienes arodbiedrības - un tie ir cilvēki, kas tur strādāja gadiem ilgi - ir pilnīgi pārliecinātas, ka šis tirdzniecības nolīgums ir ļoti svarīga sastāvdaļa Opel daudzkārt minētajā biznesa plānā, ko mēs vienkārši nevaram apskatīt un kas ir pamatā lēmumam nebūvēt SUV Antverpenē.
Man jums par to ir divi jautājumi. Vai jūs zināt, kāda ir šā nolīguma ietekme uz nodarbinātību katrā ekonomikas nozarē? Ja nē, vai jūs esat gatavs - un es vēlos izdarīt uz jums spiedienu šajā lietā - veikt ietekmes novērtējumu šajā punktā, lai pārliecinātos, ka mums Parlamentā ir vajadzīgā informācija, kad mums beigās būs jādod piekrišana? Mans otrais jautājums ir par to, vai jūs nākotnē plānojat - ņemot vērā, ka šis ir jūsu pilnvaru laika sākums - konsekventi veikt šāda veida ietekmes novērtējumus sociālajā līmenī?
Seán Kelly
(GA) Priekšsēdētāja kungs! Es apsveicu šo tirdzniecības darījumu starp Eiropas Savienību un Dienvidkoreju.
Apsveicot to, es gribētu teikt, ka visos šāda veida nolīgumos būs uzvarētāji un zaudētāji. Diemžēl šajā gadījumā Automobiļu Asociācija ir izcelta kā zaudētāja, bet es vēlētos teikt, ka ar iespējamo vismaz četrkārtīgo automašīnu pieprasījuma pieaugumu nākamajos 20-30 gados šeit var būt iespēja.
Bet kopējais jautājums, uz ko norādīja komisārs, par EUR 19,1 miljarda priekšrocību Eiropas Savienībai un EUR 12,5 miljardu Dienvidkorejai ir labs darījums manā grāmatā. Ja būtu otrādi, mums būtu pamats bažām. Mēs nedrīkstam arī nenovērtēt Dienvidkorejas politisko nozīmi, psiholoģiski pastiepjot roku pāri okeāniem uz Āziju - kas ir ļoti svarīgi viņiem -, un arī mūsu vietas atjaunošanu pasaulē, kura tika zināmā mērā iedragāta Kopenhāgenā.
Harlem Désir
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Nolīgums ar Koreju būs pirmais, kas patiešām ieviesīs Globālās Eiropas stratēģiju kā svarīgu nolīgumu, un tādēļ tam vajadzētu būt patiešām izcilam, jo tas kalpos kā precedents.
Tomēr mēs atzīmējam, ka, pirmkārt, pastāv problēmas ar Parlamentam sniegto informāciju, jo īpaši par drošības klauzulām, tad - problēma par izmantoto metodi, jo mums jau ir teikts, ka varētu būt iespējams ieviest pagaidu noteikumus vai ieviest nolīgumu uz laiku, negaidot Parlamenta piekrišanu un visbeidzot, problēma par tirdzniecības tiesiskā pamata skaidrību un pārredzamību - par to runāja Rinaldi kungs -, jo ar nodokļu atmaksu mēs patiesībā esam netieši noslēguši nolīgumu ar Ķīnu. Uzskatu, ka mums jābūt sevišķai skaidrībai par šiem brīvā tirgus nolīgumiem.
Bez tam, pastāv konsekvences problēma par sociālās un apkārtējās vides standartu veidošanas mērķi. Runājot par atbilstību sociālajiem standartiem mēs, piemēram, ievērojami atpaliekam no tā, par ko Amerikas Savienotās Valstis ir vienojušās nolīgumā ar Koreju.
Nobeigumā, godīgi runājot, kad mēs aplūkojam esošo ekonomisko situāciju, ar autorūpniecību...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Niccolò Rinaldi
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es vēlētos uzdot komisāra kungam papildu jautājumu. Mēs saprotam, ka mums nav skaidra tiesiskā pamata valstu parlamentu ratificēšanas procedūrai, bet kādam vairākumam būs jābalso par šo nolīgumu Padomē? Vai tas ir kvalificētais vairākums vai konsensa vairākums? To es vēl neesmu sapratis un uzskatu, ka ir svarīgi saprast šo tiesiskā pamata aspektu.
Es vēlos arī piebilst, ka mani pārsteidz šo debašu tonis. Es jūtu, ka esmu dzirdējis daudzas norūpējušās balsis un tādēļ vēlreiz aicinu Komisiju strādāt kopā ar mums. Komisāra kungs, mēs esam pārliecināti, ka jūs strādāsiet ļoti labi, bet, runājot vēl viena korejiešu sakāmvārda vārdiem, "jautājiet ceļu pat tad, kad jau zināt to”.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Brīvās tirdzniecības nolīgums ar Koreju šķiet ļoti labs notikums. Nolīgums par brīvās tirdzniecības zonu dos ievērojumu abpusējās tirdzniecības pieaugumu. Likvidējot Korejas importa nodokli apmēram EUR 1,5 miljardus un ES importa nodokli apmēram EUR 1,1 miljardu, tiks ievērojami liberalizēta tirdzniecība svarīgās rūpniecības nozarēs un pakalpojumu tirdzniecībā. Tas skar galvenokārt telekomunikācijas, apkārtējās vides aizsardzību, transporta, finanšu un juridiskos pakalpojumus. Turklāt brīvās tirdzniecības nolīgums veicinās pārredzamības palielināšanos jautājumā par intelektuālā īpašuma tiesībām un valsts pasūtījumu. Pateicoties nolīgumam, Koreja respektēs arī ES sertifikātus un kvalitātes standartus. Nolīgums ir sevišķi svarīgs pašreizējā ekonomiskajā situācijā, jo tas veicinās ātrāku attīstību ES valstīs. Tomēr mēs saprotam (...).
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Karel De Gucht
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Vispirms par procedūru - jo par to ir uzdoti daudzi jautājumi -, acīmredzot šī būs pirmā reize, kad Parlamentu lūgs dot piekrišanu par nolīgumu kā tādu un arī pirmā reize, kad drošības klauzulas būs jāpieņem koplēmumā. Es domāju, tādas ir sekas attiecībām starp Padomi, Komisiju un Parlamentu.
Drošības klauzula ir priekšlikums. Komisija pieņēma tās priekšlikumu vakar un ļoti drīz iepazīstinās ar to Padomi un Parlamentu. Acīmredzot tā būs koplēmuma procedūra, tādēļ es nesaprotu daudzās piezīmes, kurās jūs uzdodat jautājumus un izsakāt šaubas par drošības klauzulām. Būs tikai tādas drošības klauzulas, kas saņems jūsu atbalstu, jo tas ir koplēmums: tieši tik vienkārši. Tādēļ jums nevajadzētu uztraukties par tām un par Parlamenta ratifikāciju.
Protams, tas nozīmē, ka jūsu komitejā būs debates. Es jau teicu uzklausīšanā, ka neierosināšu agru, pagaidu piemērošanu, ja Parlaments nolīgumu neizsludinās kā formālu Parlamenta ratifikāciju vai ar kādu citu procedūru, ko mēs varam izveidot starp INTA komiteju un Komisiju. Šis jautājums paliek atklāts un par to var diskutēt, bet jebkurā gadījumā Parlamentam būs iespēja izteikt savu politisko vērtējumu par nolīgumu pirms priekšlikuma izteikšanas par agru piemērošanu.
Vēl viens jautājums ir par to, vai šis ir jaukts nolīgums vai nolīgums, kas ir tikai par Kopienas kompetencēm. Juridiskais dienests vēl gatavo viedokli par to, bet mēs nevaram izslēgt iespēju, ka beigās mums tas būs jāuzskata par jaukto nolīgumu, kas nozīmē, ka visu valstu parlamentiem arī būs tas jāratificē un kas varētu - atbildot uz Rinaldi kunga jautājumu - ietekmēt arī balsojuma procedūru Padomē.
Tas attiecībā uz procedūru: jums būs visas iespējas izteikties, un mēs to skrupulozi respektēsim - ja mēs to nedarītu, es domāju, ka mums būtu problēmas.
Komisijas loceklis. - (NL) Es tagad runāšu par Opel jautājumu. Es saprotu, ka jautājums par Opel rodas ne tikai Beļģijā, bet arī citās dalībvalstīs. Tomēr es nesaprotu, kad cilvēki saka: "Lūk, pastāv tieša saikne starp brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Dienvidkoreju un plāniem slēgt Opel rūpnīcas Eiropā.”
Opel jau 2009. gada sākumā paziņoja, ka plāno samazināt savus apjomus Eiropā par 20 %. Taisnība, to var izdarīt tā, ka beigās visas rūpnīcas paliek atvērtas, ar nosacījumu, ka Opel arī uzskata to par iespējamu no biznesa viedokļa.
Tomēr šis ir arī gadījums, kad patiesībā lēmums ražot SUV Dienvidkorejā jebkurā gadījumā tika pieņemts pēc nolīguma noslēgšanas ar Magna, bet pirms sarunu noslēgšanas par brīvās tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Dienvidkoreju. Gan Belet kunga, gan Van Brempt kundzes apgalvojumi tātad neatbilst notikumu gaitai. Nolīgums ar Koreju tika noslēgts tikai pēc tam.
Es domāju, ka faktiski ir iespējams apgalvot pretējo gadījumu, citiem vārdiem sakot, ka dažas dalībvalstis piekrita brīvās tirdzniecības nolīgumam ar Koreju tikai ar nosacījumu, ka tās zinās, kas notiks ar Opel. Es domāju, ka jums jāpieņem šis pretējais gadījums, ja jūs aplūkojat pareizo notikumu attīstību praksē.
Starp citu, es vēlētos piebilst Belet kungam par labu, ka ir maza matemātiska kļūda viņa citētajā salīdzinājumā, kurā viņš apgalvoja, ka Dienvidkoreja eksportē 15 reizes vairāk automašīnu uz Eiropu nekā Eiropa uz Dienvidkoreju. To var saistīt ar politiku, kurā es nesen tiku iesaistīts Beļģijā. Pašreizējie skaitļi ir 37 000 eksportētas automašīnas uz Dienvidkoreju un apmēram 440 000 importētas no turienes.
Vēl vairāk, jūsu sprieduma virziens arī ir kļūdains, jo jūs pieņemat, ka abi tirgi ir vienāda lieluma. Ja jūs salīdzināt abus tirgus, jums jāpamana, ka Dienvidkorejas tirgus ir daudz mazāks kā Eiropas tirgus un tas nozīmē, ka jūs salīdzināt ābolus ar apelsīniem.
Runājot par tirgus iekļuvi, mēs patiesībā sūtām procentuāli tikpat no Eiropas uz Dienvidkoreju kā saņemam no turienes: apmēram 3-4 %. Tas ir patiešām svarīgi.
Es domāju, ka, vērtējot tirgus situāciju, daudz svarīgāk ir tas, ka Dienvidkorejas ražotāji nesen ir atvēruši lielas rūpnīcas Eiropā, proti, Čehijas Republikā un Slovākijā, kas spēs ražot ap pusmiljonu automašīnu gadā, tādēļ iespējams, ka nākotnē Eiropā ražotās Korejas automašīnas patiesībā lielākoties būs tās, kas nonāks šejienes tirgos. Šeit ir skaidra pārbīde un patiesībā automašīnu tirgū kopumā jūs redzat, ka notiek pārcelšanās uz lielākiem tirgiem, kur beigās automašīnas var pirkt un pārdot.
Kā pēdējo domu par to, kas jebkurā gadījumā ir sevišķi nožēlojama situācija Opel - kam, pēc manām domām, risinājums jau tiek meklēts -, es domāju, ka nedrīkst ignorēt faktu, ka ražotāji seko patērētājiem un nevis otrādi, un ka tas ir viens no vissvarīgākajiem iemesliem konkrētiem politiskiem lēmumiem sarūkošajā Eiropas automašīnu tirgū, kurš saskaras arī ar daudziem autoražotājiem, kas nonākuši grūtā finanšu situācijā.
Varbūt es pateikšu vēl vienu pēdējo komentāru par spriedzi starp divpusējām un daudzpusējām sarunām, ko minēja Moreira kungs. Sarunas Dohas kārtā ir notikušas kopš 2001. gada, tātad jau deviņus gadus, un joprojām nav risinājuma strupceļam. Esmu liels daudzpusējības atbalstītājs un domāju, ka mums jāgūst pozitīvs noslēgums Dohai, jo īpaši saglabājot attīstības elementus, ko tā satur. Es ticu tam arī tāpēc, ka to daudzpusējais pamats arī nodrošina vislielāko tiesisko drošību starptautiskajai tirdzniecībai. Es tomēr domāju, ka, gaidot Dohas sarunu kārtas noslēgumu - kurš, es ceru, būs 2010. gadā vai vēlākais 2011. gada sākumā -, mēs nevaram sēdēt bezdarbībā attiecībā uz divpusējo fronti.
Domāju, ka ir ļoti svarīgi, nonākot pie divpusējiem nolīgumiem, noslēgt nolīgumus, kas iet tālāk kā Doha, lai neiedragātu Dohas sarunu kārtā nolemto, cik vien iespējams, izvirzot augstākus kritērijus. Tas arī izskaidro brīvās tirdzniecības nolīguma radīšanu ar Dienvidkoreju. Pēc manām domām, tā raksturs neiedragā daudzpusējību. Ja mums būtu jāpazemina daudzpusējie pasākumi, tad tās patiešām būtu sekas, bet tāds nav un nebūs nodoms turpmākajās sarunās.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Nākamā sesija notiks rīt, ceturtdien, 2010. gada 11. februārī no plkst. 09.00 līdz plkst. 13.00 un no plkst. 15.00 līdz plkst. 17.00.
Darba kārtība ir publicēta sesijas dokumentā, kam ir tāds pats nosaukums un arī Eiropas Parlamenta tīmekļa vietnē.
