Vulkaanilisest tuhast põhjustatud kriis (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu järgmistel teemadel:
suuliselt vastatav küsimus komisjonile vulkaanilise tuha kriisi kohta, mille Marian-Jean Marinescu ja Mathieu Grosch esitasid Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni nimel - B7-0015/2011);
suuliselt vastatav küsimus komisjonile vulkaanilise tuha kriisi kohta, mille Saïd El Khadraoui esitas Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni Euroopa Parlamendis nimel - B7-0204/2011);
suuliselt vastatav küsimus komisjonile vulkaanilise tuha kriisi kohta, mille Gesine Meissner esitas Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni nimel - B7-0202/2011); ja
suuliselt vastatav küsimus komisjonile vulkaanilise tuha kriisi kohta, mille Roberts Zile esitas fraktsiooni Euroopa Konservatiivid ja Reformistid nimel - B7-0203/2011).
Marian-Jean Marinescu
autor. - (RO) Austatud juhataja! Eelmise aasta aprillis toimunud vulkaanipurse viis paljude Euroopa õhuruumi osade sulgemiseni. Sellele järgnenud kriis mõjutas rohkem kui 10 miljonit reisijat ja põhjustas suurt majanduslikku kahju. Vulkaanilise tuha kriisi lahendamine jättis paljuski soovida, sest asutuste tegevust ei kooskõlastatud, puudusid konkreetsed meetmed ja paindlikkus, rääkimata veel sellest, et tehnilisi ressursse ei kasutatud optimaalselt.
Ütlesin siis ja ütlen ka nüüd, et ülitähtis on võtta vajalikke meetmeid, mille abil tagada, et järgmisel vulkaanipurskel ei oleks samad tagajärjed. Vastutus lennuohutuse tagamise eest, mis hõlmab ka tuhaga saastunud piirkondade vältimist, peab lasuma lennuettevõtjal ja meeskonnal. Lennuettevõtjaid tuleb varustada täpsete andmetega, nii et nad saaksid kasutada parimaid lahendusi. Lendurid on koolitatud tulema toime erakordsete lennutingimustega ja neil on olemas vajalik kogemus, et hinnata riski ja võtta vastu otsused lennu ümbersuunamise kohta.
Selleks et panna see protsess toimima nii tõhusalt kui võimalik, on vajalikud järgmised tegevused: tuleb tõsta järelevalve ja prognooside kvaliteeti ning investeerida rohkem nii maa peal kui ka õhus asuvatesse seadmetesse. Tehniline infrastruktuur peab suutma edastada reaalajas täpseid andmeid ja pidevaid prognoose, mida praegune tehnoloogia võimaldab. Selle teabe kogumiseks ja edastamiseks mitme keskuse kasutamine parandab riski hindamist ning asjakohast lennuplaanide koostamist. Institutsioonide rolli kriisiohjamisel tuleb muuta selgemaks tagamaks, et lennuettevõtjad saavad otsustamiseks vajaliku teabe.
Reguleeriv asutus peab vastutama järelevalve eest, samal ajal kui vulkaanilise tuha nõustamiskeskused vastutavad lennujuhtimisteenistuste teavitamise eest pursete ja riskipiirkondade kohta. Lennujuhtimisteenistused peavad teavitama lendureid piirkondadest, kus tuhaga saastatuse risk on suur. Asjaomased osapooled peavad olema läbinud tulemusliku kriisiohjamise koolituse, milles kasutatakse simulatsiooniõppusi.
Arvan, et EASA peab kindlasti koostama spetsifikatsioonid, mis on vajalikud operatiivtaseme kohustuste ja kontrolli selgitamiseks. Ühtse Euroopa taeva saavutamine ja SESARi rakendamine lihtsustaks tohutult otsustusprotsessi ning vähendaks kriisi korral oluliselt selle mõju. Usun, et need on kesksed probleemid, mis tuleb lahendada, selleks et võiksime tagada, et suudame sarnast olukorda tulevikus edukalt hallata.
Brian Simpson
autor. - Austatud juhataja! Olen rõõmus selle üle, et see suuliselt vastatav küsimus annab meile võimaluse peatuda uuesti probleemidel, mis tekkisid eelmisel aastal Islandi vulkaanikriisi ajal reisijatel ja lennundussektoril üldisemalt.
Eelmisel aastal sai selgeks, et liikmesriikidel ja kogu ELil puudub sellise sündmuse puhuks plaan; andmed, mida kasutati, olid puudulikud; meteoroloogid ei saanud või tegelikult ei tahtnud aidata ning kõik lihvisid täiuslikkuseni teineteise süüdistamise kunsti ja rakendasid pigem riskikartlikkuse kui riskijuhtimise poliitikat.
Austatud juhataja, ausalt öeldes said liikmesriigid eelmisel aastal asjaga hakkama. Kuid, austatud juhataja, see oli siis! Mis saab tulevikus? Kas meil on kõikehõlmav plaan järgmise vulkaanipurske jaoks? Kui see peaks juhtuma, siis kas liikmesriigid kooskõlastavad oma tegevust ELi tasandil? Ja - mis eriti tähtis - kas nad kaasavad lennundussektori ning eriti lennuettevõtjad, enne kui nad oma soovitused väljastavad? Peame vältima eelmisel aastal tehtud vigu, mis tekitasid mõttetu olukorra, kui üks riik sulges oma õhuruumi, samal ajal kui naaberriik jättis enda oma avatuks, mis tõi kaasa kaose, segaduse ja tohutu majandusliku kahju.
Lõpuks, austatud juhataja, Islandi vulkaan tõi esile ühe olulise asja: kriis tugevdas argumente ühtse Euroopa taeva kasuks paremini, kui ükski poliitik oleks seda suutnud. Meie roll on nüüd seda teemat kiiresti edasi arendada ja tulemusi saavutada, ehkki nagu tavaliselt on liikmesriigid tagasi pöördunud oma vana harjumuse juurde, milleks on selle nii vajaliku projektiga venitamine.
Gesine Meissner
Austatud juhataja! Alles eelmises päevakorrapunktis rääkisime loodusõnnetustest. Sel juhul oli see loodusjõud, mis lennuliikluse täielikult seiskas. Eyjafjallajökull - igaüks vist teab nüüd selle vulkaani nime - purskas eelmisel aastal ja pani suure osa lennuliiklusest täiesti seisma. Muuseas, eelmise sõnavõtu ajal panin jälle tähele, et meil on suurepärane transpordi- ja turismikomisjoni esimees, sest see, mida ta ütles, sarnaneb väga sellega, mida mina soovisin öelda. Proovin nüüd oma sõnavõttu natuke muuta.
Tegemist oli tõepoolest kaosega - Brian Simpson juba ütles seda. Meie kui eurooplased, oma kõrgtehnoloogiliste vahenditega ja tegevuse ulatusliku kooskõlastamisega, olime sellele katastroofile reageerimisel ja lahenduste leidmisel tegelikult abitud. Me saime aru, et kokkuleppeid on sõlmitud liiga vähe. Siis lõime töökonna. Sellega tekkis meil küsimus, kas töökond tegelikult on saavutanud mingeid sisulisi tulemusi, mille üle võiks arutleda, ja kas ta on avaldatud mõne uuringu? Vähemalt mina pole ühestki teadlik. Kas tegelikult on konsulteeritud kõigi rahvusvaheliste ekspertidega selliste vulkaanipursete alal? Lõppude lõpuks, nagu me eelmisel aastal siin täiskogu istungil juba rääkisime, on vulkaanipursked muudes maailma osades palju sagedasemad kui Euroopas ning nemad seal kuidagi suudavad saada värsked andmed ja kogu olukorda koordineerida.
On veel midagi, mis meile muret teeb. 4. mail räägiti ka transpordiministrite nõukogus sellest, et vajame ühist Euroopa transpordisüsteemi. See võib sellistel juhtudel muidugi aidata. Kui kaugele oleme jõudnud sellega, et suudaksime järgmise vulkaanipurske korral paremini reageerida? Me ei suuda seda muidugi ennustada. See lihtsalt juhtub.
Mul on veel üks küsimus: kas teame täpselt, millist tehnoloogiat oleks vaja, et sellise olukorraga paremini toime tulla? Meil Saksamaal on kõigis andmeid koguvates ilmajaamades nüüd olemas asjakohased seadmed, Mis suudavad need värsked andmed väga kiiresti edastada lennuettevõtjate vastutavatele isikutele ning samuti lenduritele, nii et viimased saavad otsustada, kas lendamine on ohutu.
On veel üks asi, mida ei ole veel nimetatud, kuid mis minu arvates on selles kontekstis tähtis, nimelt: tuhakriis ja probleemid, mida see järgnevalt õhutranspordi sektorile tekitas, mõjutas kümmet miljonit reisijat ja muidugi ka paljusid äriühinguid. Mõned reisijad jäid kinni ega saanud oma reisi jätkata. Seepärast tekib küsimus, kuidas on lood reisijate õigustega. Meie lennureisijatel on õigused, kuid jääb mulje, et praegusel juhul neid alati täielikult ei järgitud. Võib-olla peaksime ka reisijate õigused veel kord läbi vaatama.
Siin on palju küsimusi. Johannes Hahn, ma ei tea, kas saate neile praegu vastata, sest transport ei ole tegelikult teie valdkond. Kui ei, siis ma olen kindel, et küsimustele, mille ma lisaks kirjalikult vastatavale küsimusele tõstatasin, võib vastata hiljem. Te näete, et see teema valmistab meile suurt muret. Lõppude lõpuks on õhutranspordi sektor väga tähtis, mistõttu vajame ka ühtset Euroopa taevast.
Roberts Zīle
Austatud juhataja! Ma ei soovi niivõrd korrata seda, mida parlamendiliikmed juba ütlesid, vaid öelda seda, miks me tegelikult selle küsimuse esitasime. Neist sündmustest on möödunud peaaegu aasta ja on võimalik, et need lihtsalt unustatakse. Siiski soovisime tagada, et see teema oleks komisjonile endiselt tähtis, ning ootame volinikult neis lubatud küsimustes tegutsemist, arvestades eelmise aasta vulkaanipurske õppetunde. Sisuliselt tõestas see, et lennundusturg võib olla Euroopa Liidu siseturg rohkem kui ühegi muu transpordiviisi turg kogu Euroopas. See omakorda tähendab, et otsuste vastuvõtmine, samuti nende ettevalmistamine, võib nõuda menetlust, mis erineb sellest, mis on vajalik muude transpordiliikide puhul. Küsimuse all on nende andmete puudumine ja lennuettevõtjate mitteosalemine otsustusprotsessis, samuti asjaolu, et otsused tehakse liikmesriikide tasandil. Põhimõtteliselt muidugi tuleneb see seadusest. Siiski, vaatamata sellele, et ma kuulun fraktsiooni, mis toetab alati subsidiaarsuse põhimõtet, arvan praegusel juhul, et võttes arvesse eelmisel aastal valitsenud tegelikku olukorda, peaksime selle juhtumi alusel kaaluma, kas otsuseid ei tuleks rohkem langetada Euroopa tasandil. Ka reisijatele valmistab muret see, et eri lennuettevõtjad käituvad reisijatega erinevalt ja lennuettevõtjatelt kohtu kaudu hüvitise saamine pole alati kõige lihtsam. Ilmselgelt ei tohiks meil valitseda olukord, kus eri lennuettevõtjad saavad sellest kriisist erinevalt, erinevate kuludega välja tulla. Lõpetuseks kolmas asi, mida sooviksin rõhutada, on järeldus, mida sellest kriisist võib teha, nimelt et Euroopa Liidus eksisteerivad justkui mitmesugused saared, mis ei ole eri transpordiliikide kaudu muude Euroopa Liidu liikmesriikidega ühendatud. See tähendab, et kui plaanime sel aastal TEN-T võrgustikku ja TEN-T eelarvet järgmiseks finantsperspektiiviks, samuti ühtekuuluvuspoliitika eelarvet, siis peaksime ette nägema investeeringud muudesse transpordiliikidesse, nii et saaksime need n-ö saared ülejäänud Euroopa Liiduga ühendada. Tänan teid!
Johannes Hahn
komisjoni liige. - Austatud juhataja! 2010. aasta aprillis Islandil toimunud Eyjafjallajökulli vulkaani purskel oli tohutu mõju, mis sundis ELi kiiresti tegutsema. Seepärast pakkus komisjon kohe välja meetmed ELi seisukoha kooskõlastamiseks ja reguleeriva raamistiku tugevdamiseks. See muudab Euroopa ka ülemaailmselt tugevamaks partneriks.
Komisjon tegeleb aktiivselt praktilise tööga, mille eesmärk on täpsustada senist vulkaanilise tuha vältimise metoodikat lennunduses. Näiteks on komisjon seitsmenda raamprogrammi raames esitanud sellekohase üleskutse pealkirjaga "Tehnoloogiline toetus õhutranspordi süsteemi kooskõlastamisele kriisiolukorras pärast olulisi häirivaid sündmusi”. Sellega paralleelselt valmistab Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) ette eeskirju, mis käsitlevad lennukõlbulikkuse nõudeid ja riskihinnangut ohutuks lendamiseks vulkaaniliste ainetega saastatud õhuruumis.
Praktilisest seisukohast on seda lähenemisviisi arendatud tihedas koostöös EASAga. See lähenemisviis kajastab muu maailma praktikat. Selle juhtpõhimõtted on järgmised: esiteks vastutab lennuettevõtja oma tegevuse ohutuse eest. Enne vulkaanilise tuhaga saastunud õhuruumis tegusema asumist peab lennuettevõtja koostama ohutust puudutava riskihinnangu ja saama sellele järelevalveasutuse nõusoleku. Kui toimuvad olulised muutused, siis tuleb seda protsessi korrata.
Teiseks peab lennuettevõtja tõestama, et teabeallikad, mida ta oma ohutuse riskihinnangus kasutab, on korrektsed. Samuti peab ta tõestama oma pädevust ja võimet neid andmeid õigesti tõlgendada. Enne tegevuse alustamist peab lennuettevõtja saama tootjatelt konkreetse teabe õhus sisalduva tuha mõjust lennukile ja lennuki lennukõlblikkusele. See teave peab kajastuma ohutuse riskihinnangus.
Taoliste häirivate sündmustega tegelemisel on kesksel kohal liikmesriikide ja lennundussektori esindajate koostöös toimuv otsustamine. Kõikehõlmava ja kooskõlastatud tegutsemise tagamiseks lõi komisjon pärast 4. mail 2010. aastal toimunud transpordiministrite nõukogu kohtumist koos Eurocontroliga Euroopa lennunduskriisi koordineerimise üksuse. Pärast selle loomist on üksus mitmel korral kohtunud, et töötada välja oma struktuur ja menetlused. Üksuse kiire toimimise katsetamiseks ja kontrolliks osaleb see 13. ja 14. aprilliks 2010 kavandatud vulkaanipurske õppustel, mis toimuvad ÜRO lennundusorgani ICAO egiidi all.
Vulkaanilise tuha kriis näitas seda, kuivõrd tähtis on ühtne Euroopa taevas. Seepärast on komisjon selle rakendamist kiirendanud näiteks järgmiste sammude kaudu: ühtse Euroopa taeva toimivusskeemi ja sellega seotud kogu ELi hõlmavate toimivusmõõdikute vastuvõtmine, võrgu juhtimise funktsioonide rakenduseeskirjade vastuvõtmine, võrguhalduri nimetamine, funktsionaalsete õhuruumiosade rakenduseeskirjade ja juhendmaterjalide vastuvõtmine, endise Euroopa Parlamendi liikme Georg Jarzembowski nimetamine funktsionaalsete õhuruumiosade koordinaatoriks ning eeldatavalt 2011. aasta aprillis toimuv EASA pädevuse laiendamine lennuliikluse ohutu korraldamise reguleerimise valdkonnas.
Seepärast lubage mul lõpetuseks öelda, et komisjon jätkab tööd nende väga keeruliste ja tehniliste küsimustega. Komisjon töötab koos EASA, ICAO, liikmesriikide ja lennundussektoriga, selleks et tagada Euroopa õhuruumi ohutus.
Mathieu Grosch
Austatud juhataja! Johannes Hahn! Loomulikult pean teie vastust komisjoni vastuseks ja samuti ei oota ma, et vastaksite konkreetsetele küsimustele, mille transpordi- ja turismikomisjon täna esitas.
Üks asi on selge: üle 100 000 lennu tühistati ja sündmus mõjutas üle 300 lennujaama ja rohkem kui 10 miljonit reisijat. Peame sellest sündmusest õppima. Ka see on põhjus, miks tõstatame täna selle küsimuse, sest väga kiiresti kutsuti üles kooskõlastamisele ja ilmselgelt seda ei juhtunud. Tegevuse kooskõlastamist ei ole võimalik 24 tunni jooksul improviseerida. Need on küsimused, millele täna vastuseid soovime, ning see ei ole ainult parlament, kes neid vastuseid soovib, neid ootavad ka Euroopa kodanikud.
Esiteks tahame teada, kas on paranenud teave nii selliste nähtuste mõju kui ka asukoha kohta?
Teiseks: milline on sel puhul edaspidi ELi asutuste roll ja milline on nende otsustusõigus? Kas meil on ka edaspidi 27 samaaegselt kehtivat ostust või kas on komisjon juba esitanud muid ettepanekuid ja millises ulatuses kaasatakse siin lennuettevõtjad? See küsimus kerkib väga tihti.
Kriisikomisjon, mis tõepoolest käib koos ja korraldab ka katseid, peaks kokku tulema. Oleks väga tähtis, et parlamenti ja seega ka Euroopa kodanikke nende katsete tulemustest teavitataks.
Mis puutub kooskõlastamist, siis on tähtis, et see toimuks ka kolmandate riikidega. Samuti on vaja rahvusvahelisel tasandil kokku leppida struktuurid, sest selles kontekstis puuduvad õhuruumil ja teatud katastroofide mõjul piirid.
Meie arvates on teine väga tähtis punkt reisijad. Räägime kümnest miljonist reisijast, kuid need kümme miljonit reisijat ei olnud ainult turistid, kes pidid oma puhkust pikendama või olid selle üle isegi rõõmsad; nende hulgas olid ka inimesed, kes pidid koju jõudma või kiiresti kuhugi reisima. Sellisel juhul ei saa me rääkida lihtsalt reisijate õigustest; pigem oleme kohustatud kooskõlastatult töötama selle nimel, et leida alternatiivid ja kasutada ulatuslikumalt muid transpordiliike. Näiteks peame vajaduse korral kiiremini eraldama raudteemarsruute. Ka seda pole võimalik 24 tunni jooksul improviseerida. Need on küsimused, millele soovime vastust ka kodanike ja reisijate nimel. Küsimus pole vaid nende õiguste selgitamises.
Viimaks, kuid see pole vähem tähtis - ja te rääkisite sellest -, õhuruumi osad või see, millest räägitakse kui funktsionaalsetest õhuruumiosadest: on tehtud ettepanek, et neid oleks seitse ja mitte 27. See võiks toimida. Siiski riskiksin täna lihtsalt ennustada, et 2012. aastaks me seda ei saavuta, sest liikmesriigid ei soovi seda. Sel puhul peame saatma ka väljapoole väga selge sõnumi selle kohta, et õhuruumiosade arvu vähendamine on kindlasti vajalik. Ka see võib toimida. Johannes Hahn, palun tulge Maastrichti - teil pole sinna väga kauge tulla. Seal juba toimib õhuruumi ülemise kihi suhtes kolme või nelja riigi koostöö. See on koht, kus kõik riikide tõstatud probleemid lahendatakse. Minge sinna, tehke selline ettepanek komisjonile ja kasutage seda Euroopa ja seitsme funktsionaalse õhuruumiosa jaoks eeskujuna. Seejärel suudame küsimuse 12 kuu jooksul reguleerida.
Edit Herczog
fraktsiooni S&D nimel. - Austatud juhataja! Kuna ma pole transpordikomisjoni liige, siis võivad mõned parlamendiliikmed imestada, miks tahan nii väga just sellest küsimusest rääkida. Kuid ma olin, nagu paljud teised, tuhapilve ohver. Reisisin Bakuusse ja sain tagasi läbi suurte raskuste.
See puudutab kõiki Euroopa kodanikke. See oli Euroopa võimalus näidata oma lisaväärtust - ja see ei tulnud meil välja. Ma arvan, et Euroopa kodanikud mõistsid, et EL polnud veel valmis ühtselt tegusema, kuid peame tagama, et oleksime järgmise sarnase juhtumi korral valmis ühtselt tegutsema. Seepärast arvan, et ühtse Euroopa taeva projekt on möödapääsmatult vajalik. Me kõik nõustume sellega.
Ehkki ma ei ole transpordikomisjoni liige, sooviksin öelda, et vaja ei ole mitte ainult ühtset Euroopa taevast, vaid ka sellega seotud ühtset Euroopa infrastruktuuri. Seepärast sooviksin siin täiskogu istungil juhtida tähelepanu sellele, kui vajalikud on selle eesmärgi saavutamiseks Galileo ja GMES - potentsiaalselt, kui suudame need rajada, kujutavad need endast suurepärast Euroopa infrastruktuuri. Seepärast töötame selle nimel, et saada neile teemadele oma eelarveread, kuid peame Euroopa kodanikele paremini selgitama, miks neid projekte vaja on.
Soovisin sõna võtta, et selgitada, et selles valdkonnas on lisaks Euroopa poliitikale vaja ka Euroopa infrastruktuuri.
Nathalie Griesbeck
Austatud juhataja, volinik! Pisut vähem kui aasta eest oli Euroopas liidu 27 liikmesriigist 23s suletud 300 lennujaama. See tekitas märkimisväärset rahalist kahju ja - nagu eelmised sõnavõtjad on osutanud - üle 10 miljonit inimest, kellest kõik polnud turismireisil, pidi reisi edasi lükkama ja muu transpordiviisi leidma.
See oli segaduse tagajärg, mida oli külvanud täiesti looduslik sündmus, mis asetas meid loodusega seoses olulisse konteksti ja mis põhjustas Euroopa taevas pretsedenditu paralüüsi.
Muidugi on vulkaanipurset raske ennustada ja veelgi raskem on ennustada vulkaanilise tuha pilve kujunemist - igatahes raskem kui ennustada lumesadu. Siiski tõstab selle pilve põhjustatud kriis esile kõik liidu lennuliikluse korraldamise vead ja puudused.
Neid kolme tegurit arvestades sooviksin esitada kolm ettepanekut olukorra parandamiseks: esiteks hädavajaliku koostalitluse kohta; teiseks vajaduse kohta ühenduse meetodi järele sellistele probleemidele reageerimisel; kolmandaks - ja see on loomulikult meie murede keskmes - reisijate õiguste kohta, mis on meie muredes kesksel kohal.
Rääkides neist esimesest, siis tõstatus kriisiga asjaolu, et absoluutselt elutähtis on tugevdada Euroopas transpordi koostalitlusvõimet, sest pilv näitas kätte mitte ainult Euroopa tasandi lennundussüsteemide piirid, vaid ka ja veelgi enam rongiliikluse piirid, sest väga paljud reisijaid ei suutnud leida alternatiivi. Nagu on näidanud viimasel aastal tehtud uuringud, võib arvata, et suurema koostalitluse korral poleks kriis olnud nii tohutu ulatusega ja liiklus oleks olnud natuke vähem halvatud.
Mis puutub teise probleemi, siis nii nagu finantskriisi puhul ja aruteludes, mida peame ühenduse meetodi üle võrreldes valitsustevahelise tegevusega, siis ka siin, transpordivaldkonnas, ei ole valitsustevaheline tegevus või 27 liikmesriigi killustatud reageerimine see, mis aitaks lahendada probleemid, millesse oleme sattunud ja mis võivad korduda, vaid pigem tõeline ühenduse meetod. See nõuaks ühenduse süsteemis Eurocontroli pädevuse suurendamist ja muidugi, nagu on ka juba öeldud, ühtse Euroopa taeva kiiret realiseerimist.
Kolmandaks on reisijad, kes on meie murede südames ja keskmes...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Nagu te minu sissejuhatuseks öeldud sõnadest aru saite, jätsin ma kõige olulisema küsimuse viimaseks.
Eva Lichtenberger
Austatud juhataja! Esiteks sooviksin komisjoni tänada - see on midagi, mida ma väga tihti ei tee - selle eest, et väga järjekindlalt asetati rõhk ohutusele, seda ka mõnede lennuettevõtjate protestide taustal, kes soovisid probleemi alahinnata, sest sellistel probleemidel on rahaline mõju. Siiski peab ohutus ka edaspidi jääma juhtpõhimõtteks. Siiski on vajalikud mõned parandused, mida saame Euroopa tasandil teha.
Näiteks, kuidas oleks meie ühiste mõõtesüsteemide parandamisega? Kas meil on nüüd olemas strateegiad selle kohta, kuidas ja millise tööjaotusega selliseid saastamisjuhtumeid mõõta, nii et saaksime kiiremini teha enam-vähem usaldusväärseid avaldusi? Ma tean, et eriti ilmastikutingimuste tõttu on seda väga raske teha, kuid sooviksin teada, kas siin on kooskõlastamisega saavutatud mingit edu, nii et me vähemalt teostame mõõtmisi ja hindame neid samade kriteeriumide alusel.
Kokkuvõttes on see vulkaanilisest tuhast põhjustatud kriis näidanud, kui haavatav meie hästivarustatud õhutranspordi süsteem praegu on - see, on midagi, mis saab meile kõigile kohe selgeks juba meie lennujaamades. Tavalises tööolukorras põhjustab kahe- või kolmepäevane viivitus juba palju tagajärgi, mis teevad teenuse kasutamise tavalises tööolukorras üha raskemaks, rääkimata siis sellest, kui on välisest ilmastikusündmusest põhjustatud lisaprobleem, või midagi sellist nagu vulkaanilise tuha kriis; siis võrdub olukord tohutu kaosega. Meil pole veakindlat süsteemi ja ka selles valdkonnas peame olukorda parandama, sest süsteem on ainult nii hea, kui on selle võime asjakohastel juhtudel veakindlalt reageerida.
Samuti sai selgeks, et meie ees on veel üks suur puudus, nimelt üldine koostöö puudumine raudtee-, maantee- ja õhutranspordi vahel. Just seepärast, et meil on ebapiisav koostöö, polnud maa peal peaaegu üldse võtta asjakohaseid korvavaid meetmeid.
Mis puutub ühtset taevast, mille vajalikkus on muutunud ilmselgeks - sest kooskõlastatud meetmed oleksid igal juhul olnud paremad -, siis ütleksin, et seni kuni iga liikmesriik on veendunud, et ainult tema suudab tõeliselt tõhusalt oma õhuruumi kontrollida ja kõik teised on selleks absoluutselt võimetud - ja ma räägin siin meie Kesk-Euroopa õhuruumist -, ei saavuta me selles mingit edu. See egoism kahjustab Euroopa koostööd ja lõppkokkuvõttes ka Euroopa ideed. See tuleb täiesti selgelt välja öelda.
Jacqueline Foster
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Seda on arutelu käigus juba öeldud, kuid ma kordan, et oleme teadlikud vulkaanilise tuha pilve põhjustatud häirete tohutust ulatusest. Nagu öeldud, tühistati üle 100 000 lennu, kümned miljonid äri- ja puhkusereisijad ei saanud vastavalt plaanile reisida, kaubad ja last jäid pidama või üldse vedamata, mõju ulatus ettevõteteni ning meie Euroopa lennuettevõtjad ja lennujaamad kandsid katastroofilisi rahalisi kahjusid. Kokkuvõttes läks see Euroopa lennuettevõtjatele maksma üle kahe miljardi euro. Kogu Euroopas ja liikmesriikides olid sellise olukorraga tegelemise eest vastutavad asutused absoluutselt halvatud ja ausalt öeldes, kui see olukord poleks olnud nii ränk, siis oleks see olnud tegelikult naeruväärne.
Kogu selles kaoses oli selge üks asi. Õhutransport on Euroopa majandusele tohutult tähtis ja üksikisikutena vajame edukat ning tõhusat õhutranspordi sektorit, kus meeskonna ja reisijate on ohutus on esikohal. Toetan rõõmuga suuliselt vastatavat küsimust kui sellist. Muu hulgas sel põhjusel kutsusin meie eelmisel täiskogu istungi arutelul selles küsimuses Euroopa Liitu üles uurima rahvusvahelist head tava vulkaanilise tuhaga toimetuleku küsimuses ja eriti rõhutasin Ameerikat, kus on sel teemal järgitud mõõdukamat lähenemisviisi. Mul on kindlasti hea meel asjaolu üle, et komisjon nõustus oma hinnangus kriisi kohta sellega, et Euroopa peab Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni kaudu menetlused läbi vaatama.
Rahvusvaheline hea tava ütleb meile, et vulkaanilise tuhaga seotud potentsiaalsete ohtude puhul tuleb vastutus anda lennuettevõtjatele osana nende ohutuse haldamise süsteemidest. Ametiasutuste roll on kontrollida lennuettevõtja ohutuse haldamise süsteeme tagamaks, et need vastavad kohustuslikele ohutusstandarditele. Sellist korda rakendavad USA ja muud riigid, kes on suutnud vulkaanipursetega hakkama saada ilma suurte häireteta lennuliikluses.
Hädavajalik on selge ja otsustav ühine juhtimine ja Euroopa Lennundusohutusamet peab tagama, et ELi liikmesriigid kohandavad oma praeguseid menetlusi, nii et lennuettevõtjad võtavad vastutuse ja edaspidi toetatakse neid selliste otsuste tegemisel.
Ja lõpuks, eelmise aasta aprillis ja mais toimunud kriisiga sai täiesti selgeks, et meie prioriteet peab olema nõuda ühtse Euroopa taeva ja SESARi täielikku rakendamist. Nii Euroopa tööstus kui ka maksumaksjad on neisse projektidesse investeerinud juba tohutuid rahasummasid ning meie kui Euroopa seadusandjad peame jätkama survet hästi tasakaalustatud, kuluefektiivsete ja struktuuriliste reformide saavutamiseks. Toetan voliniku täna öeldud sõnu! Loodame, et liigume nüüd edasi positiivsel toonil!
Juozas Imbrasas
Austatud juhataja! Kuna arutame täna jälle vulkaanilisest tuhast tingitud kriisi, siis näib, et see teema on ikka veel asjakohane ja et küsimused on jäänud vastuseta. Mõistame, et vulkaanid mingeid eeskirju ei järgi ja me ei saa välistada ettenägematuid olukordi. Kõik see on seotud lennunduse ellujäämisega, kuid lennukeid ei takista mitte ainult vulkaanid, vaid ka tormid, lumi ja muud sarnased nähtused. Arusaadavalt on võimatu elimineerida, peatada või ennustada kõike, mis lennunduses võib juhtuda. Selgelt peavad meie kaalutluste seas olema esikohal lennuohutus, inimeste elud ja nende reisimisvõimalused.
Mul on hea meel selle üle, et ühtse taeva algatuse rakendamisega järgitakse kõikehõlmavat programmi selle nimel, et nüüdisajastada lennuliikluse korraldamist. Nõustun kaasparlamendiliikmega, kes äsja ütles, et tuleb luua ka ühine infrastruktuur. Siiski, kui ma juba sellel peatun, siis sooviksin öelda, et täna peaksime kaaluma ja arutama alternatiivsete transpordiviiside arendamist. Selles valdkonnas on vaja rohkem edasi minna. Kriis mõjutas eriti Euroopa Liidu idapoolseid liikmesriike, kes lõigati Lääne-Euroopa ühest osast ära ja vastupidi muudele Euroopa Liidu liikmesriikidele puudus seal piisav võimalus valida alternatiivsed transpordiliigid. Nüüd teame, et meil on hädasti vaja luua alternatiivne teisene transpordisüsteem, üleeuroopalised võrgud, raudteevõrgud, alternatiiv õhutranspordile, sarnaselt sellele, mida on targasti tehtud elektri- ja telekommunikatsioonivõrkude puhul. Seepärast tuleb finantsperspektiivi arvestades seada üleeuroopaliste võrkude läbivaatamisel kaugeleulatuvamad eesmärgid. Maatransport ja eelkõige raudteed peaksid suutma õhutransporti sujuvamalt asendada, kui viimane ära langeb. On aeg kaaluda konkreetseid alternatiive ja need võimalikult kiiresti rakendada.
Diane Dodds
Austatud juhataja! Nagu ka teised parlamendiliikmed siin, ei ole minagi transpordi- ja turismikomisjoni liige, kuid elan Põhja-Iirimaal, mis on saar Euroopa serval. Võite seepärast kujutleda kui elutähtsad on head õhu- ja meretranspordi ühendused mitte ainult meie majandusele, vaid ka isiklikuks reisimiseks.
Olen viimastel kuudel ja tegelikult isegi veel sel nädalal tegelenud nende konkreetsete valijate lahendamata juhtumitega, keda see kriis mõjutas. Vulkaanilise tuha kriisi ajal hinnati ainuüksi Ühendkuningriigi lendude puhul kulude suuruseks üle 200 miljoni naelsterlingu päevas. Seepärast on meil selle vältimiseks vaja palju suuremat koostööd ja palju paremat arusaamist headest tavadest, nii et meil võiks olla olemas plaan, et vältida edaspidi häireid ja sellist jubedat mõju majandusele.
Nagu ütlesin, olen saanud üksikutelt valijatelt palju kaebusi, millest enamik on suunatud lennuettevõtjate vastu, selle vastu, kuidas nad neid isikuid kohtlesid, ning selle vastu, et nad ei tunnistanud oma hoolsuskohustust. Paluksin komisjonil ka seda uurida.
Ville Itälä
(FI) Austatud juhataja! Muidugi teame neid kurbi lugusid, mida räägiti tuhapilve tekkimise ajal. Paljud inimesed ei jõudnud sugulaste matustele, laste pulma või muudele sarnastele üritustele. Need olid väga isiklikud kahetsusväärsed juhtumid, rääkimata siis veel rahalisest kulust, mis tekkis kümne miljoni inimese kannatuste tõttu. Nagu näete, ei toiminud tegelikult mitte miski.
Me ei saanud vastata, et ELil on sellisteks olukordadeks lahendus olemas, ning transpordi- ja turismikomisjoni esimees ütles õigesti, et seda ohtu polnud võimalik ette näha, seda poleks saanud kontrollida ja kogu olukord meenutas pigem täielikku kaost.
Nüüd peaks komisjon võimalikult kiiresti andma avalikkusele vastused, mida see ootab: vastused sellele, kas meil on tehnilised lahendused või kas lennuettevõtjad avastavad need. Kui on, siis millised need oleksid? Millised on edaspidi reisijate õigused, kui tekib sarnane olukord, kus inimesed ei saa lennata või koju jõuda? Millal tekib tegelik ühine Euroopa õhuruum? Inimesed muidugi tahavad vastuseid võimalikult kiiresti, nii et selline olukord ei sa enam väga kaua kesta. Milline on alternatiivne plaan? Millist transpordiviisi kavatsetakse kasutada? Seekord ei teadnud inimesed, mida teha. Mõned tellisid Hispaaniast Soome sõitmiseks takso, makstes tuhandeid eurosid. Selline olukord ei tohi tulevikus korduda: peaks olema plaan selle kohta, kuidas inimesi saab nende alternatiivsete kavade abil paremini teenindada.
Sel teemal soovin peatuda veel ühel siin nimetatud teemal ja teisel looduslikul takistusel: lumel. Detsembris jäid kümned tuhanded inimesed lumesaju tõttu Euroopa lennujaamadesse kinni. Minu kodumaal Soomes sajab pidevalt palju lund ja ka pakased on kõvad, kuid asjad toimivad. Seepärast tuleb ka Euroopa lennujaamad korralikult tööle panna. See ei ole liiga raske ja me lihtsalt ei tohi alla anda: küsimustega tuleb tegeleda, et tagada kodanike õiglane kohtlemine.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Austatud juhataja! Islandi vulkaanipurse ja ka eelmisel aastal sadanud tohutud lumekogused häirisid väga Euroopa lennuliiklust ning sellel olid olulised majanduslikud ja sotsiaalsed tagajärjed. Selleks et edaspidi sarnaseid olukordi vältida, küsiksin komisjonilt, millised peamised uued õigusnormid on komisjonil kavas lennureisijate õigusi käsitleva õigusliku raamistiku parandamiseks.
Vaatamata vulkaanilise tuha nõustamiskeskustele Londonis ja Toulouse'is, mis kuuluvad ICAO loodud üheksast sellisest keskusest koosnevasse rahvusvahelisse võrgustikku ja Londonis asuvale spetsiaalsele keskusele, mis väljastab vulkaanilise tuha pilvede riskikaarte, on meil lisaks vaja parandada Euroopa infrastruktuuri, võttes kasutusele vulkaanilise tuha pilvede kontsentratsiooni reaalajas mõõtva süsteemi.
Määruses (EÜ) nr 1070/2009 Euroopa lennundussüsteemi toimivuse ja jätkusuutlikkuse parandamise kohta nõutakse, et liikmesriigid võtaksid vajalikud meetmed, et tagada funktsionaalsete õhuruumiosade rakendamine 4. detsembriks 2012. aastal.
Soovin komisjonilt küsida, kas ühtse Euroopa taeva rakendamine järgib nimetatud ajakava. Samuti peab Euroopa Liit tagama koostalitluse ja eri transpordiliike hõlmava Euroopa marsruutide piletite broneerimise ja müügi süsteemi. Euroopa Liidul on vaja kiirraudteesüsteemi, mis ühendaks kõiki Euroopa pealinnu ja linnu.
Liam Aylward
Austatud juhataja! Eelmisel aastal toimunud vulkaanilise tuha kriisi tõttu tühistati peaaegu 100 000 lendu, mis tähendas reisijatele täielikku kaost. Soovin täna juhtida komisjoni tähelepanu just sellele, milline oli kriisi mõju reisijatele.
Kriis mõjutas rohkem kui kümmet miljonit inimest ja lendude tühistamised tähendasid tuhandetele reisijatele olulist majanduslikku kulu. Lennujaamades on küll märgid ja voldikud, milles teavitatakse reisijaid nende õigustest, kuid sellest on tihti vähe kasu lendude tühistamiste või suurte häirete korral, näiteks selliste puhul, mida põhjustas tuhapilv. ELi õiguse kohaselt on reisijatel õigus saada neid teenindavatelt lennuettevõtjalt teavet ja abi.
Tegelikult kulutavad aga enamik reisijatest, kelle reis on häiritud, palju aega ja raha, otsides teavet ja alternatiivseid pileteid või taotledes lennuettevõtjatelt hüvitist. See on küsimus, mille puhul komisjon peab tulemuslikumalt tegutsema. Kõige rohkem ärritab reisijaid sellises olukorras see, kui nad peavad otsima teavet ja kontakti lennuettevõtjatega. Nad on küll oma õigustest teadlikud, kuid sellest on vähe kasu, kui nad ei saa lennujaamast edasi või ei saa lennuettevõtjaga ühendust.
Ma küll mõistan, et tuhakriisi ajal olid lennuettevõtjad pretsedenditu surve all, olles sunnitud tegelema tuhandete reisijatega - ja peab tunnistama, et mõned said suurepäraselt hakkama -, kuid üldiselt on inimestel väga raske saada teavet ja abi siis, kui seda vaja on.
2010. aasta detsembris halva ilma tõttu reisimisel tekkinud kaos on veel üks tõestus selle kohta. Reisijad vajavad värsket teavet, kuid oma õiguste realiseerimiseks peavad nad saama suhelda lennuettevõtjatega. Lennuettevõtjad, lennujaamade klienditeenindus ja teabeteenistused peavad olema paremini kättesaadavad reisijatele, kelle reis on häiritud. Ei piisa sellest, et Euroopa Liidu kodanikke teavitatakse nende reisijaõigustest, neid tuleb ka aidata nende õiguste realiseerimisel, kui reisimises valitseb kaos.
Michael Cramer
(DE) Austatud juhataja! See oli loodusõnnetus, millel oli paljudele inimestele kohutavad tagajärjed. Võrreldes aga Austraalias samal ajal toimunud üleujutuste ja tormiga või Uus-Meremaa Christchurchi maavärinaga, pääsesime kõik tervelt. Ohutus oli absoluutne prioriteet - ja seda õigustatult. Volinik Kallas langetas koos ELi liikmesriikide transpordiministritega õige otsuse.
Ma ei mõista lennuettevõtjate vastu suunatud kriitikat. Ilmselgelt kandsid nad kaotusi - on räägitud kahest miljardist. Siiski on vale panna lennuettevõtjaid vastutama selliste otsuste eest, kas lennud toimuvad või mitte. See otsus tuleb teha poliitilisel tasandil. Ohutus peab olema esmane prioriteet. Kujutage ette, kui mõni lennuk oleks vulkaanilise tuha tõttu alla kukkunud. Siis oleks meil siin täiesti teistsugune arutelu, nimelt arutelu selle üle, kui vastutustundetu oli lubada isegi ühel lennukil õhku tõusta.
Nagu täiesti õigesti on öeldud, vajame tagavaraplaani ja alternatiiv on raudteesüsteem. Lennuettevõtjad saavad Euroopa maksumaksjatelt 30 miljardit eurot aastas seetõttu, et nad on erandkorras kütusemaksust vabastatud. See raha tuleb vähemalt osaliselt investeerida raudteesüsteemi, nii et meil oleks sedasorti katastroofi korral alternatiiv.
Ohutus eelkõige - just seda nõuavad inimesed ja täiesti õigustatult. See peab ka edaspidi nii jääma.
Ryszard Czarnecki
(PL) Austatud juhataja! See olukord näitas, et Euroopa ei olnud tegelikult selleks kriisiks valmis. Vaatamata sellele, mida meile siin parlamendis on räägitud, ütlevad eksperdid, et meie reaktsioon oli ülepingutatud ja mõned lennud oleks kindlasti võinud lubada teha. Siiski näitab see sellegipoolest paralüüsi, millest me end leidsime, kahtlemata tohutut ulatust. Muidugi on õigus eelmistel sõnavõtjatel, kes rääkisid raudteevõrgu kui teatud alternatiivi arendamisest. See on ilmselge. Lennunduse valdkonnas on probleemi lahenduseks kindlasti parem kooskõlastamine ja Euroopa Lennundusohutusamet rolli tugevdamine. Lisaks sellele on hea, et Euroopa Parlament võttis novembris vastu selles küsimuses sobiva määruse. See oli samm õiges suunas.
Béla Kovács
(HU) Austatud juhataja! Vulkaanipurse sunnib meid transpordi prioriteete ümber mõtlema. On aeg alustada raudtee eelistamist keskpika, kuni 1500 km vahemaa transpordis, milleks võiks vastavalt vajadusele kasutada toetusi, makse ja muid reguleerimismehhanisme. Oluliseks kaalutluseks on see, et arvestatav siseturu nõudlus on olemas nii raudteede nüüdisajastamise kui ka veeremi ehitamise puhul ning mõlemad võiksid luua palju töökohti. Kui arvestame lennujaamade lennule registreerimise ja transfeeri aegu, siis pakuvad lennukid kiirrongidega võrreldes minimaalset ajasäästu, põhjustades samas märkimisväärseid süsinikdioksiidi heitkoguseid ja mürasaastet. Me ei saa küll vulkaanipurskeid ära hoida, kuid saame parandada nende prognoosimise tehnoloogiat ja seda, kuidas hindame neist tulenevaid olukordi. Siiski saab tõeline lahendus saabuda vaid transpordi-, energia- ja tööstuspoliitika ümberkujundamisega, sest vulkaanipursked ei saa raudteetransporti häirida või kui, siis ainult kohalikul tasandil.
Christine De Veyrac
(FR) Austatud juhataja, volinik, head kolleegid! Nagu paljud meist on just öelnud, on eelmise aasta aprillis toimunud vulkaanipurse Islandil valus näide Euroopa taeva killustatusest ja ebatõhususest. Kõiki, kes me siin istungisaalis viibime, puudutas see otseselt. Viis miljonit kodanikku jäid lõksu, ilma et neile oleks olnud kättesaadav alternatiivne transpordiviis. Aasta pärast seda erakordset sündmust pole uued Euroopa meetmed veel teoks saanud.
Volinik, ütlesite, et esimesed vulkaanilise tuhaga seotud kriisiõppused, on kavas 13. ja 14. aprillil ja neid koordineerivad Eurocontrol, Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO) ja Rahvusvaheline Lennutranspordi Assotsiatsioon (IATA), kuid Euroopa tasandil peab ohutusmeetmeid kindlasti koordineerima Euroopa Lennundusohutusamet (EASA).
Londoni ja Toulouse'i visuaallähenemiskaartide (VAC) andmeid tuleb nüüdisaegsemate tehnoloogiate abil kindlasti täpsustada. Kuid nagu me eelmise aasta aprillis siiski nägime, võivad andmed olla vastuolulised ja viia selleni, et kõik liikmesriigid võtavad oma õhuruumi sulgemise kohta vastu otsuseid, mille aluseks on pigem emotsioonid kui teave.
Sel puhul on ülitähtis EASA roll andmete ühtlustatud tõlgenduse väljapakkumisel, samuti teabe tsentraliseerimise ja asjakohase levitamise tagamisel. Lisaks visuaallähenemiskaartidelt saadavatele andmetele peab EASA looma mehhanismi kättesaadavate andmete kogumiseks tihedas koostöös liikmesriikide, lennuettevõtjate ja nende lenduritega.
See teabe tsentraliseerimine ja kõigi asjaomaste osapooltega kooskõlastamine hoiab ära kaose ja ebajärjekindluse, mille tunnistajaks eelmisel aastal olime. Seega ootan, et komisjon koos EASAga esitaks lähimas tulevikus konkreetsed ettepanekud, mis integreeritaks täielikult ühtse Euroopa taeva rakendamisse.
James Nicholson
Austatud juhataja! Vulkaanilise tuha pilvest tingitud kriis põhjustas eelmise aasta aprillis ja mais tohutu segaduse. Nagu Jacqueline Foster ütles, said paljud meist aru, kui palju me nüüdisaegsest lennuliiklusest sõltume. Kindlasti, kui elate sellises kohas nagu mina, kus on võimatu lennukit kasutamata tööle jõuda, siis tõesti teeb selline asi teile asja selgeks. Kõigil, kes sel ajal reisisid, on tõenäoliselt oma lugu jutustada, ja mõned inimesed sattusid väga suurtesse raskustesse. Lisaks kandsid lennuettevõtjad ja muud ettevõtted ärajäänud lendude ning väljapääsmatus olukorras olevate reisijate tõttu olulist majanduslikku kahju.
On öeldud, et see võib uuesti juhtuda. Ma arvan, et peame selleks valmis olema, sest näib, et eelmisel korral oli väga palju otsustamatust. Lubage mul olla väga aus: mina, kes ma iga nädal lendan, soovin siis, kui ma olen seal 39 000 jala kõrgusel, eelkõige seda, et minu reis oleks ohutu ja turvaline, seepärast ei vaidle ma kunagi turvalisuse üle. Peame tagama, et reisijate ohutus oleks esikohal. Arvan, et see on üldnimetaja, mida peaksime toetama.
Artur Zasada
(PL) Austatud juhataja! Ütlen seda veel kord: 100 000 tühistatud lendu, kümme miljonit reisijat, kes ei jõudnud sihtkohta, kaks miljardit eurot kahju lennuettevõtjatele. Mulle ei meenu, et Euroopa lennuliiklus oleks kunagi varem sel moel halvatud olnud. Avaliku arvamuse ja lennundussektori survel teatas Euroopa Komisjon juba eelmise aasta aprillis kiiretest ja otsustavatest meetmetest. Kahjuks on vulkaaniline tuhk nüüd settinud ja komisjoni eesmärgid on langenud koos sellega. Siiani pole sarnasteks olukordadeks koostatud Euroopa kriisiohjamise kava. Samuti pole veel suudetud kokku leppida ohutusekspertide, lennukitootjate, lennuettevõtjate ja sektori reguleerivate asutuste ühist seisukohta. Seepärast tuleb täna esitada järgmised küsimused: mida on selle nimel möödunud aastal tehtud? Kui sarnane vulkaanipurse toimuks täna, siis kas reageeriksime erinevalt kui aasta tagasi? Millal esitatakse meile konkreetsed meetmed?
Peame pidevat dialoogi ühtse Euroopa taeva, keha- ja vedelikuskannerite ning loodusõnnetustega, näiteks vulkaanipursete või talve raske pealetungiga, seotud menetluste üle. Samal ajal suureneb lennuliikluse maht Euroopa kohal aastast aastasse. Sõnade aeg on ümber saamas. Euroopa taevas vajab tuleviku tarbeks kiireid ja häid lahendusi ning ma kutsun komisjoni tungivalt üles seda suurt tööd lõpetama! Suur tänu teile!
Ismail Ertug
(DE) Austatud juhataja, volinik, head kolleegid! Eelmisel aastal näitas vulkaaniline tuhk meile aukartustärataval viisil kätte meie nõrgad kohad. Seepärast tekib küsimus, kuidas peaksime edaspidi sarnastes olukordades käituma. Muidugi on eelkõige küsimus lennuki pardal viibivate inimeste ohutuses. Muidugi tuleb arvestada ka seda, mida kavatseme teha rahaliste kahjudega. Seepärast on minu küsimus komisjonile - Johannes Hahn, võib-olla saate selle ka Siim Kallasele edasi öelda - selle kohta, mis meil konkreetselt kavas on. Ütleksin, et eriti tähtis on, et võtaksime üle katselendude ja piirväärtuste kooskõlastamise. See on väga tähtis selleks, et teaksime, millised lennukid võivad startida ja millal.
Volinik, mul on veel üks märkus: väga tähtis - ja sellest on juba mitu korda räägitud - on luua ühtne Euroopa taevas. Mida kavatseb komisjon teha, et sundida liikmesriike oma vastavaid kohustusi tegelikult täitma? Lõppude lõpuks on selle all ju nende allkirjad.
Teine tähtis küsimus, millele täna on juba mitu korda viidatud, on järgmine: mis saab nüüd õhutranspordi reisijate õigustest. Alates 2004. aastast on meil olemas määrus (EÜ) nr 2061. Mida kavatseb komisjon sellega ette võtta? Oleme teadlikud mitmesuguste lennuettevõtjate rahaliste kahjude probleemist. Samuti sooviksin veel kord osutada, et vajame õhutranspordi alternatiive ja selle all mõtlen ma raudteesüsteemi. Samuti olen ka mina üks nendest, kes usub, et peame suurlinnad - Euroopa pealinnad - ühendama. Ka sellisel juhul on vastuseks see, et vajame Euroopa suuremat, mitte väiksemat sekkumist.
Oleksin rõõmus, kui komisjon neile küsimustele tähelepanu pööraks.
Carlo Fidanza
(IT) Austatud juhataja, volinik, head kolleegid! Esmalt sooviksin tänada Marian-Jean Marinescut selle eest, et ta nii tungivalt seda arutelu nõudis.
Peaaegu aasta pärast sündmust oleme kogunenud siia, et arutada seda delikaatset küsimust, mille puhul said kahju nii reisijad kui ka ettevõtted, kes tegutsevad lennunduses ja - ärgem unustagem - ka muudes sektorites.
Seepärast pean vajalikuks järgida kaheharulist lähenemisviisi. Ühest küljest tuleb tugevdada asutuste ja sidusrühmade vahelist kooskõlastamist, lõpuks hakata tegelema Eurocontroli reformiga, mis ei ole, muidugi, otseselt Euroopa institutsioonide ees vastutav asutus, kuid mis oli igal juhul kriisi haldamise ja tulemusliku haldamise puudumise keskmes.
Tõestamist on leidnud ainult matemaatiliste mudelite ebapiisavus, mis viis selleni, et konkreetsete riikide asutused sulgesid õhuruumi peaaegu täielikult, isegi siis, kui selleks puudus vajadus. Praktikas katsetatud mudeli ja arenenumate tehnoloogiate puudumisel viis liigne ettevaatlikkus väga suurte kahjude ja ebamugavusteni.
Lisaks peame otsustavalt edasi liikuma ühtse Euroopa taeva realiseerimisel, arendades kõiki funktsionaalseid õhuruumiosi kiiremini, et vähendada õhuruumi haldamise killustatust ja tagada nende tulemuslikum haldamine. Teisest küljest tuleb tagada reisijate õigused. Siinkohal loodan et komisjon saab võimalikult kiiresti esitada oma reisipakette käsitleva direktiivi läbivaatamise tulemused, et selgitada tagatiste ja vastutuse raamistikku erakordsetes olukordades ja samuti mis tahes muutusi reisijate õigusi käsitlevates normides, juhul kui erakordsed olukorrad kestavad kauem.
Samuti oleks vajalik - seda on öeldud ka teised kaasparlamendiliikmed - algatada eriolukordade puhuks plaan, milles peab ette nägema alternatiivsed liikumisvõimalused, alternatiivne transpordiviis juhuks, kui sarnane olukord peaks korduma.
Dominique Riquet
(FR) Austatud juhataja! Sooviksin tänada parlamendiliikmeid, kes juba sõna võtsid, rõhutades Euroopa õhutranspordi integratsiooni kõiki puudusi õhuruumi kasutamise, maapealsete struktuuride ja kaubandusvõrkudega. Ka mina sooviksin konkreetsemalt rõhutada õhuruumiga mitteseotud aspekte, mille vulkaanikriis ilmsiks tõi; see tähendab õhutranspordile alternatiivsete transpordivõrkude puudumist, eriti raudteevõrkude puudumist, millele täna hommikul juba viidati, ja eelkõige integreeritud teabesüsteemide puudumist, mis võimaldaksid reisijatel kiiresti leida teavet kättesaadavate alternatiivsete transpordiviiside kohta.
See õnnetus peab panema meid tööle alternatiivsete, tõhusate ja konkurentsivõimeliste transpordiliikide väljaarendamiseks. Sel puhul peaks selles suunas liikuma ka esimese raudteepaketi läbivaatamisega, samuti infrastruktuuripoliitika uuendamisega üleeuroopaliste transpordivõrkude kaudu.
Lisaks sellele kutsun komisjoni üles tõsiselt kaaluma kõigi vastastikku seotud transpordiliikide jaoks ühtse teabe- ja broneerimisliidese loomist.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Austatud juhataja! Euroopa ei olnud selliseks kaoseks valmis ja kriisiohjamise eest vastutavad asutused ei tulnud oma ülesannetega toime. Lennuliikluse keelamise tulemusena kaotasid lennuettevõtjad 400 miljonit USA dollarit päevas. Kaotatud piletimüügile tuleks lisada lennujaamadesse kinni jäänud reisijate majutuse, toitlustamise ja transpordi kulu.
Seismilised ja vulkaanilised protsessid ei ole maailmas uudis ning edaspidi võib toimuda veel vulkaanipurskeid. Kahjuks ei ole selliseks olukorraks sobivat ravimit. Sellistes olukordades peaks Euroopa Liit keskenduma oma kodanikele lendamisele alternatiivsete transpordiviiside tagamisele. Hea lahendus oleks liidus TEN-T võrgustiku loomise osana ühise raudteeühenduste võrgustiku loomine ja kiirraudteetranspordi parandamisele keskendumine. See oleks sedasorti probleemide lahendamisele kaasaaitamisel kindlasti tulemuslik. Tänan teid!
Karin Kadenbach
(DE) Austatud juhataja, Johannes Hahn! Ka mina pole transpordi- ja turismikomisjoni liige, kuid usun, et me kõik peame tuhakriisist õppima. Nagu siin täna juba öeldi, peab lahenduste leidmisel edaspidi olema juhtpõhimõtteks "Ohutus eelkõige”. Peame arendama raudteid ja Euroopa raudteevõrku. Siiski on meil maavärinate, tuhapilvede, üleujutuste või muude sarnaste katastroofide korral vaja ka mingis vormis reisijateveo ja kaubaveo üldist kooskõlastamist.
Riiklikud kontaktpunktid, nagu need, mida praegu luuakse tervishoiusektoris piiriüleseks raviks, näivad siin olevat peaaegu ilmselgeks lahenduseks - riiklikud kontaktpunktid, kuhu igas vanuses inimesed saavad pöörduda. On fakt, et praegu näen õhutranspordis ka teatud põlvkondadevahelist ebavõrdsust. Tänapäeval on peaaegu võimatu ilma Internetita teavet saada. Peaksime ka selle küsimuse lahendamiseks koostööd tegema.
Pat the Cope Gallagher
Austatud juhataja! Nagu paljud kolleegid on öelnud, häiris 2010. aastal toimunud vulkaanilise tuha kriis oluliselt lennuliiklust ja põhjustas majanduslikku kahju, kahju, mille suurust ei ole siiani kindlaks tehtud. Kriis mõjutas otseselt enam kui 10 miljonit reisijat, sest kogu Euroopas tühistati 100 000 lendu. Mina elan Iirimaal ja Iiri lennureisijad sattusid tuhapilve tõttu väga suurtesse raskustesse, sest Iirimaal puuduvad Euroopaga maismaaühendused. Pidin Strasbourgi jõudmiseks kasutama praame ja ronge taksosid ja autosid ning selleks kõigeks kokku kulus mul 24 tundi ilma magamata. Muidugi on see kokkuvõttes väike hind. Peame tagama, et ohutus oleks esikohal.
Siiski tegi see olukord selgeks tungiva vajaduse ühise poliitika järele. Tervitan volinik Kallase hiljutisi algatusi ühtse Euroopa taevas rakendamiseks ja funktsionaalse õhuruumi loomiseks. Samuti tervitan volinik Hahni siin täna tehtud avaldust ja toetan täielikult neid meetmeid, sest vulkaanilise tuha pilved ei tunnusta ühtegi poliitilist või geograafilist piiri.
Ádám Kósa
(HU) Austatud juhataja! Head kolleegid! Nagu minu kaasparlamendiliige Marian-Jean Marinescu juba märkis, osutas vulkaanilise tuha kriis, et Euroopa ei olnud selliseks olukorraks ei strateegiliselt ega tehnoloogiliselt valmis. Sooviksin juhtida komisjoni tähelepanu asjaolule, et see mõjutas oluliselt ka teabe levitamist ja kättesaadavust. Kommunikatsioonikaose tõttu said kriisi negatiivset mõju tunda halvemas olukorras olevad rühmad, näiteks väikeste lastega perekonnad ja puuetega isikud, kes ei saanud asjakohaselt reageerida. Küsin komisjonilt, kas pärast 2010. aasta aprilli on sarnases kriisiolukorras igal reisival kodanikul juurdepääs asjakohasele teabele, selleks et kasutada asjakohaselt oma õigust teabele.
Johannes Hahn
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Sooviksin tänada austatud parlamendiliikmeid mõistmise eest, arvestades, et ma pole selle teemaga kursis! Austatud parlamendiliikmed! Teil on õigus, et minu kolleeg, asepresident Siim Kallas, teeb suurepärast tööd ja vajaduse korral saate oma konkreetsetele küsimustele kirjalikud vastused. Siiski sooviksin teid huvitava arutelu eest tänada, eriti arvestades, et nii nagu teid, mõjutasid need sündmused ka mind mitmel viisil isiklikult. Seepärast sooviksin lõpetuseks öelda järgmist.
Eelmise aasta vulkaanilise tuha kriis osutas selgelt vajadusele, et teeksime koostööd leidmaks lahendused, mille abil vältida õhuruumi sulgemist, mille tunnistajaks me olime. Seda arvestades ei tohi sellega seotud meetmed siiski vähendada ohutuse taset, mille poolest lennundus on kogu maailmas tuntud - ja nii oli see ka eelmise aasta aprillis.
Kriisid ei ole Euroopa Liidus uudis ning ELi reaktsioon sellele kriisile oli õigeaegne ja tõhus. See näitas tsentraliseeritud Euroopa meetmete tähtsust ulatuslikus kriisiolukorras. Mis puutub konkreetselt Eyjafjallajökulli sündmust, siis leidsid veel kord rõhutamist ühtse Euroopa taeva algatuse kontseptsioon, sihid ja eesmärgid. Nagu tunnistab ministrite nõukogu, on vaja selle rakendamist kiirendada, et saada kätte kogu selle rakendamisest tulenev kasu.
Komisjoni seisukohalt jääb keskseks küsimuseks ühtlustatud lähenemisviisi tagamine ja kokkulepitud meetmete kohaldamine tuleviku kriisiolukordades. See on kõigile Euroopa kodanikele kasulik. Kavatseme lennureisijate õigused 2012. aastal läbi vaadata. Kokkuvõttes on kooskõlastatud otsustusprotsessi soodustamiseks eriti oluline lennundussektori osalemine.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
David Martin
kirjalikult. - Suurte Euroopa õhuruumi osade sulgemine Islandi vulkaanipurske tõttu eelmise aasta aprillis ja mais häiris väga liiklust, põhjustas majanduslikku kahju ja mõjutas otseselt kümmet miljonit reisijat. Ma usun, et eelkõige vastutavad lennuohutuse eest lennuettevõtjad. Seepärast tuleb neid varustada täpsete andmetega. Lendurid on koolitatud erakordsete lennutingimustega hakkama saama, reguleerivad asutused vaatavad läbi, kontrollivad ja kinnitavad lennuettevõtjate ohutusjuhiseid ning lennuettevõtjatel on vajalik kogemus vulkaaniliste piirkondade kohal tegutsemiseks, mida näitavad ka nende senised tulemused ohutuse valdkonnas. Seepärast peaks riski hindamise ja ohutuse tagamise eest vastutama lennuettevõtja (lendur), näiteks valides marsruute; otsustades, millal on vaja marsruuti muuta; võttes arvesse kogu kättesaadavat teavet (parem teabega varustamine ja lennukite parem tehniline varustatus). Loodan, et komisjon suhtleb asjakohaste asutustega tagamaks, et edaspidi lubatakse neil oma tööd teha.
Wojciech Michał Olejniczak
kirjalikult. - (PL) Täna toimus Euroopa Parlamendis arutelu vulkaanilise tuha kriisi üle. Eelmisel aastal Islandil toimunud vulkaanipurse häiris väga lennuliiklust Euroopa kohal. See põhjustas suurt majanduslikku kahju ja mõjutas otseselt kümmet miljonit reisijat. Kindlasti ei ole liidu huvides loodusjõududega võitlemine, kuid sarnaste tulevikus juhtuvate kriiside prognoosimise võimalus võimaldaks kindlasti majanduslikku kahju vähendada ja Euroopa kodanike mugavust suurendada.
Arutelu käigus arutati küsimusi, mis seonduvad tehnilisse varustusse investeerimise edusammude ja andmeedastussüsteemidega reaalajas ilmaprognooside edastamiseks. Euroopa Komisjonile esitati küsimusi ühiste otsustusprotsesside läbipaistvuse ja reageerimise parema kooskõlastamise kohta. Samuti kaaluti seda, millised on edaspidi lennuliikluse mahu kasvu tagajärjed ja milliseid meetmeid tuleks võtta, et muuta Euroopa Lennundusohutusamet praktiliste muudatuste teostamise eest vastutavaks.
Nuno Teixeira
Loodusõnnetused on muutunud nii tugevamaks kui ka sagedasemaks. Hiljutine Islandi vulkaanilise tuha pilv, mis registreeriti eelmise aasta aprillis ja mais, mõjutas ulatuslikult kogu Euroopa õhuruumi: sel ajal seisis 75% lennujaamade võrgustikust ja kriis põhjustas märkimisväärset majanduslikku kahju ja mõjutas umbes kümmet miljonit reisijat.
Selleks et lennuliikluse häireid edaspidi vältida, on kindlasti vaja kaaluda kriisiohjamise meetmeid. See tähendab, et tuleb investeerida tehnilisse varustusse maal ja õhus, et anda reaalajas täpset teavet. Lisaks on kindlasti vaja määratleda eri asutuste roll ja ülesanded kriisiohjamise protsessis, nii et toimuks kooskõlastatud koordineerimine eri poolte suuremate kahjude ärahoidmiseks. See sündmus näitab, et väga tähtis on arendada Euroopa õhuruumi integratsiooni ühtse Euroopa taeva algatuse kaudu. Lennuliikluse mahu pidev kasv, Euroopa õhuruumi killustatus ja ettenägematud sündmused, nagu vulkaanilise tuha pilv, näitavad, et EL peaks oma õhuruumiga seotud menetlusi kooskõlastama ja ühtlustama, pakkudes sellega Euroopa lennundussektorile lisaväärtust.
(Istung katkestati kell 11.35 ja jätkus kell 12.00)
