Valko-Venäjä (keskustelu) 
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana neuvoston ja komission julkilausumat Valko-Venäjästä.
Cecilia Malmström
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, EU:n suhde Valko-Venäjään ei ole mitenkään ongelmaton. Haluan tämän keskustelun aluksi selittää, miksi neuvosto teki EU:n suhteita Valko-Venäjään koskevan päätöksensä marraskuussa. Tiedän, että tämä aihe kiinnostaa monia jäseniä.
Keskustellessamme aiheesta keskityimme kahteen tärkeään näkökohtaan. Toisaalta EU halusi ilmaista selkeästi tyytymättömyytensä siihen, ettei myönteistä edistystä ole viime kuukausina juuri tapahtunut. Toisaalta halusimme pohjustaa Valko-Venäjän kanssa käytävän vuoropuhelun seuraavia vaiheita ja siten kannustaa Valko-Venäjän johtoa toimiin useilla eri aloilla.
Mielestäni tuloksena oli tasapainoinen päätös, jossa otetaan nämä näkökohdat huomioon. Se koostuu kolmesta keskeisestä osasta.
Ensinnäkin laajennamme pakotteita, mutta samalla keskeytämme toistaiseksi lähes kaikkia henkilöitä koskevat matkustusrajoitukset. Poikkeuksena ovat neljä henkilöä, joilla on suora yhteys poliittisiin katoamisiin, sekä Valko-Venäjän keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja.
Toiseksi suhtaudumme avoimesti mahdollisuuteen tehdä EU:n ja Valko-Venäjän kesken sopimuksia viisuminsaannin helpottamisesta ja takaisinotosta.
Kolmanneksi on mahdollista, että EU:n ja Valko-Venäjän välille saadaan aikaan kumppanuus- ja yhteistyösopimus. Se edellyttää luonnollisesti myönteistä kehitystä demokratian, ihmisoikeuksien sekä oikeusvaltion periaatteiden toteutumisen osalta. Komissiota on pyydetty tekemään jonkin verran valmistelutyötä näiden Euroopan naapuruuspolitiikan puitteissa laadittujen toimintasuunnitelmien pohjalta.
Keskusteluissamme otimme huomioon sen, että muutamista takaiskuista huolimatta Valko-Venäjän tilanne on nyt parempi kuin puolitoista vuotta sitten. Yksi vakava esimerkki tällaisista takaiskuista oli erään opiskelijan erottaminen yliopistosta hänen osallistuttuaan itäisen kumppanuuden foorumiin.
Siirtyminen autoritaarisesta yhteiskunnasta demokratiaan on hidas prosessi, niin kuin monet tämän parlamentin jäsenistä niin hyvin tietävät. Valko-Venäjältä menee siihen aikaa, ja tiellä on monia esteitä. Täyttä tukeamme siis tarvitaan.
Maailmanlaajuinen rahoituskriisi tarjoaa itse asiassa vaikutusmahdollisuuksia. Valko-Venäjän talous on polvillaan, eikä Venäjä ole enää valmis toimimaan takuumiehenä. Energia-alalla alhaiset kaasun hinnat ovat enää pelkkä muisto vain.
Voimmeko hyödyntää tätä tilannetta ja kannustaa Valko-Venäjää muuttamaan suuntaansa? Se voi tapahtua vain vuoropuhelun kautta. Meidän on tuettava maan varovaisia askeleita kohti suurempaa avoimuutta. Meidän on pohdittava, miten tehokasta pakotepolitiikkamme on. Viimevuotinen päätös keskeyttää viisumirajoitukset toistaiseksi sen jälkeen, kun Valko-Venäjän hallitus oli vapauttanut loput vangeista elokuussa 2008, auttoi saamaan aikaan edistymistä vuoropuhelussa.
Pakotteiden käyttö on Euroopan unionille tärkeä painostuskeino. Samaan aikaan komissio on pyrkinyt monella tapaa kehittämään yhteistyötä Valko-Venäjän kanssa, ja maa on mukana itäisessä kumppanuudessa. Kansainvälisen valuuttarahaston kautta tarjoamamme tuki Valko-Venäjälle on myös ollut myönteinen askel.
Olemme määränneet ehdot ja nyt meidän on edettävä järkevästi ja harkitusti. Päätös jatkaa viisumikieltoluettelon soveltamisen keskeyttämistä on viesti siitä, että otamme myönteisten edistysaskelien palkitsemisen vakavasti. Jos asiat kehittyvät jatkossakin tähän suuntaan, voimme mennä taas askeleen pidemmälle.
Tällä hetkellä keskusteluissa keskitytään kahteen mahdolliseen vaihtoehtoon. Toinen on virallisen sopimuksen laatiminen ja toinen on viisuminsaannin helpottamista ja takaisinottoa koskevien sopimusten mahdollisuus. Neuvoston kanta on perustana näiden asioiden tarkemmalle käsittelylle.
Kumppanuus- ja yhteistyösopimus voisi johtaa EU:n ja Valko-Venäjän välisten suhteiden virallistamiseen uudella tavalla. Se olisi keino yhdistää ehdollisuus erilaisiin painostuskeinoihin laillisesti sitovan sopimuksen puitteissa. Kumppanuus- ja yhteistyösopimus antaisi myös Valko-Venäjälle mahdollisuuden osallistua täysimääräisesti itäisen kumppanuuden kahdenväliseen ulottuvuuteen.
Viisuminsaannin helpottamisen osalta tarkoituksena on, että helpotukset suunnataan tavallisille ihmisille, suurelle yleisölle, eikä poliittiselle eliitille. Se tarjoaisi hyvän tilaisuuden lisätä Valko-Venäjän ja EU:n kansalaisyhteiskunnan ja kansalaisten välisiä yhteyksiä. Sillä voi olla ratkaiseva merkitys Valko-Venäjän kulttuurin avartamisessa ja siihen vaikuttamisessa. Lisäksi se on täysin itäisen kumppanuuden tavoitteiden mukaista.
Viisuminsaannin helpottaminen on yhteydessä takaisinottoon. Sen ei pitäisi olla suuri ongelma, koska Valko-Venäjä on osoittanut kykenevänsä yhteistyöhön rajavalvontaan liittyvissä asioissa.
Valko-Venäjällä on keskeinen sijainti EU:n itärajalla. Sen vuoksi on meidän etujemme mukaista, että Valko-Venäjä nykyaikaistuu, kehittyy ja sitä tulee demokraattinen, vapaa maa. Se, että naapureinamme on demokraattisia maita, on turvallisuusstrategiamme kulmakivi.
Meidän on tehtävä työtä arvojemme, kuten demokratian, markkinatalouden ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen, juurruttamiseksi Valko-Venäjälle. Aivan samaan tapaan kehitämme kumppanuuksia useiden muiden maiden kanssa sekä idässä että etelässä.
Lopuksi haluaisin korostaa sitä, että meidän on tietysti jatkossakin tehtävä ehtomme selviksi suhteissamme Valko-Venäjään. Maan on jatkettava edistyksen tiellä. Presidentti Lukashenkon sortopolitiikan tilalle on saatava demokratiaa ja suvaitsevaisuutta. Oikeusvaltion periaatteita on kunnioitettava. Tämä on se viesti, jonka annamme kaikissa jäsenvaltioiden ja Valko-Venäjän välisissä kahdenvälisissä yhteyksissä.
Vuoropuhelu on välttämätöntä, jotta vaatimuksemme tuottaisivat tulosta. Siksi me neuvostossa olemme pitäneet myönteisenä kaikenlaista yhteyksien lisääntymistä, jonka tarkoituksena on tukea siirtymistä kohti demokratiaa. Tuemme jatkossakin demokratialiikettä ja kansalaisyhteiskuntaa, jotka tekevät työtä uudistusten ja Eurooppaan yhdentymisen puolesta Valko-Venäjällä. Olemme kiitollisia Euroopan parlamentin osoittamasta merkittävästä tuesta ja sitoutumisesta tähän asiaan.
Benita Ferrero-Waldner
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, hyvät parlamentin jäsenet, on ilo keskustella tänään kanssanne tärkeästä mutta myös hyvin haastavasta suhteestamme Valko-Venäjään. Suhteemme on minusta tärkeä, koska Valko-Venäjä sijaitsee maanosamme risteyskohdassa; haastava se on siksi, että Valko-Venäjän valinnat oman tulevaisuutensa suhteen ovat vielä avoinna, samoin kuin sen suhde Euroopan unioniin. Nähtäväksi jää, millaisiksi ne muotoutuvat, joten meidän on jatkettava työtä niiden parissa.
Kahden viime vuoden aikana Euroopan unioni on pyrkinyt lisäämään asteittain yhteistyötään Valko-Venäjän kanssa ja kannustamaan sitä jatkamaan uudistuksia toistaiseksi tehtyjen, täytyy sanoa, varsin vaatimattomien, toimien lisäksi. Olen vakuuttunut siitä, että Valko-Venäjään on parasta suhtautua pragmaattisesti. Sitoutumisemme Valko-Venäjän kehittämiseen on perustuttava sen omiin edistysaskeleisiin, mutta meidän on myös osoitettava ainakin jonkinlaista joustavuutta.
Olemme viestittäneet selkeästi, että haluamme nähdä Valko-Venäjän lunastavan paikkansa täysivaltaisena osanottajana Euroopan naapuruuspolitiikassa ja että itäisen kumppanuuden kahdenvälinen osuus voidaan avata Valko-Venäjälle, jos se osoittaa johdonmukaisella toiminnalla halunsa edetä peruuttamattomasti kohti demokraattisia uudistuksia.
Sitä odotellessa olemme osoittaneet hyvää tahtoa monella tärkeällä tavalla. Useat EU:n korkean tason vierailut Valko-Venäjälle tänä vuonna ovat auttaneet vahvistamaan poliittista vuorovaikutusta. Käynnistimme ihmisoikeuskysymyksiä käsittelevän vuoropuhelun kesäkuussa 2009. Lisäksi komissio käy Valko-Venäjän kanssa teknisiä keskusteluja yhä useammista molempia kiinnostavista aiheista.
Esimerkiksi viime kuussa ulkosuhteiden neuvosto päätti jatkaa voimassa olevia rajoittavia toimenpiteitä, eli viisumikieltoa ja varojen jäädyttämistä, lokakuuhun 2010 asti, koska ihmisoikeuksien ja perusvapauksien alalla ei ole saavutettu merkittävää edistystä.
Demokratiakehityksen tukemiseksi neuvosto kuitenkin myös jatkoi rajoittavien toimenpiteiden keskeyttämistä. Neuvosto teki myös kaksi muuta päätöstä, joiden tarkoituksena on kannustaa Valko-Venäjää pysymään uudistusten tiellä. Minusta on hyvä, että komissio voi nyt alkaa käsitellä viisuminsaannin helpottamista sekä yhteisen väliaikaissuunnitelman nimellä kulkevaa ENP:n toimintasuunnitelmaa. Näiden toimien tarkoituksena on kannustaa Valko-Venäjää etenemään kohti demokratiaa, ja olen varma, että toisaalta Valko-Venäjän hallitus ja toisaalta kansalaiset ymmärtävät sen hyvin.
Yhteisen väliaikaissuunnitelman laatimisessa ovat mukana sekä Valko-Venäjän viranomaiset että kansalaisyhteiskunta, ja toivon sen avaavan ovia syvemmälle vuoropuhelulle Valko-Venäjän kanssa myös arkaluontoisista poliittisista kysymyksistä.
Yksikköni valmistelevat suosituksia neuvotteluohjeiden laatimiseksi viisuminsaannin helpottamista ja takaisinottoa koskeviin neuvotteluihin. Viisuminsaannin helpottaminen on valkovenäläisille ensisijainen tavoite, ja näkisin mielelläni entistä useampien valkovenäläisten vierailevan Euroopan unionissa, matkustavan vapaasti, opiskelevan ja käyvän kauppaa. Lopullisen päätöksen neuvotteluohjeista tekee tietenkin neuvosto.
Lisäksi komissio on valmis lisäämään taloudellisen avun myöntämistä Valko-Venäjälle vuosina 2010-2013. Olemme ehdottaneet 200 miljoonan euron suuruista makrotaloudellisen rahoitusavun pakettia, jolle odotamme parlamentin hyväksyntää. Komissio kannattaa EIP:n ehdotusta Valko-Venäjän sisällyttämisestä pankin uuteen tehtäväkenttään. Toivon todella, että asia etenee.
On kuitenkin selvää, että mikäli Valko-Venäjä haluaa lähentyä EU:ta, sen on osoitettava se teoillaan. Poliittisten vankien ottamiselle ja poliittisin perustein käydyille oikeudenkäynneille on tultava loppu. Vaalilainsäädäntö kaipaa kipeästi uudistamista Etyjin ja ODIHR:n suositusten mukaisesti. Maassa olisi sallittava ja otettava normiksi lehdistönvapaus, sananvapaus ja kokoontumisvapaus. Euroopan unioni myös kannustaa Valko-Venäjää poistamaan kuolemanrangaistuksen tai keskeyttämään kuolemantuomioiden täytäntöönpanon. Vaadimme kansalaisjärjestöjen, kansalaisyhteiskunnan ja ihmisoikeusaktivistien aseman parantamista. Kaikki nämä toimet voivat osaltaan nopeuttaa tiiviimmän kumppanuuden syntymistä Valko-Venäjän ja Euroopan unionin välille.
Yhteenvetona voidaan siis todeta, että Valko-Venäjälle esittämämme tarjous on selkeä. Euroopan unioni on valmis tekemään läheistä yhteistyötä Valko-Venäjän kanssa ja tukemaan sen poliittista ja taloudellista kehitystä. Odotamme kuitenkin Valko-Venäjän johdolta huomattavia myönteisiä toimenpiteitä, jotka mahdollistavat suhteidemme kehittymisen samaan tapaan kuin muiden itäisten kumppaneidemme kanssa silloin, kun nämä hoitavat oman osuutensa.
Jacek Protasiewicz
PPE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, miksi poliittinen ryhmäni on vaatinut päätöslauselmaa keskustelun päätteeksi? Ei ainoastaan ilmaistakseen tukeaan neuvoston tekemälle päätökselle, vaikka kyseessä onkin viisas ja asianmukainen päätös, ja olen samaa mieltä molemmista perusteluistanne. Tärkein syy on kuitenkin sortotoimien viimeaikainen lisääntyminen Valko-Venäjällä. Päätöslauselmassa mainitaan kaikki yksittäiset tapaukset, ja jos jokin niistä jätetään pois päätöslauselman laadintavaiheessa, voitte olla varmoja, että niistä esitetään tarkistuksia; joko EPP-ryhmä esittää ne kirjallisessa muodossa tai sitten minä huomenna suullisesti.
Sitten on vielä toinen asia, jonka lehdistö paljasti vasta tänään, nimittäin se, että Alexander Lukashenko valmistelee uutta lakiesitystä, jolla hän pyrkii saamaan internetin täydellisesti hallintaansa samaan tapaan kuin Kiinassa tai jopa Pohjois-Koreassa. Minusta meidän pitäisi mainita myös se.
Miksi Valko-Venäjällä tapahtuu tällaista? Henkilökohtainen mielipiteeni on, että se johtuu osittain muutamista harkitsemattomista - sanoisinko jopa järjettömistä - vierailuista. Pääministeri Silvio Berlusconi tapasi Alexander Lukashenkon ja kehui tätä demokraattisesti valituksi johtajaksi, mutta hänellä ei ollut aikaa tavata opposition edustajia. Hieman aiemmin Liettuan presidentti oli kutsunut Lukashenkon Liettuaan mielestäni myös hieman harkitsemattomasti.
Lopuksi siteeraan Sergei Kovalevin tämänaamuista puhetta, jossa hän totesi Saharovia lainaten, että länsimaiden on sekä tarjottava että vaadittava. Siitä tässä on kysymys. Meidän on tarjottava Valko-Venäjälle tiiviimpää yhteistyötä mutta samalla vaadittava Valko-Venäjän viranomaisilta todellista edistymistä ihmisoikeuksien, demokratian ja vapauden alalla.
Kristian Vigenin
S&D-ryhmän puolesta. - (BG) Arvoisa ministeri, arvoisa komission jäsen, minun on pakko yhtyä arvioon, jonka mukaan Valko-Venäjä on Euroopan unionille hankala kumppani.
Emme kuitenkaan voi tukea lähestymistapaa, jota komissio ja neuvosto ovat viime vuoden aikana noudattaneet suhteessa kyseiseen maahan. Meistä tämä lähestymistapa, joka perustuu ovien asteittaiseen avaamiseen Valko-Venäjälle vastineeksi Valko-Venäjän viranomaisten oikeansuuntaisista päätöksistä, ei vaikuta parhaalta keinolta auttaa maata muuttumaan vähitellen meidän käsitystämme vastaavaksi demokraattiseksi valtioksi tai edes pääsemään lähelle siitä.
Haluaisimme Euroopan komission ja neuvoston toimiin hieman enemmän sisältöä. Haluaisimme toimien keskittyvän hiukan enemmän Valko-Venäjän kansalaisiin, koska vain siten saadaan kansalaiset viemään eteenpäin niitä tavoitteita, joita mekin yritämme edistää Valko-Venäjän viranomaisten kanssa käytävässä vuoropuhelussa, nimittäin demokratiakehitystä, avoimuutta ja vapaiden ja demokraattisten vaalien järjestämistä. Nyky-Euroopassa on vaikea käsittää, että jossakin Euroopan maassa nämä asiat eivät toteudu.
Itäisen kumppanuuden ongelmat liittyvät myös tähän asiaan. Tiedätte varmaan, että Euroopan parlamentti ei kannata virallisten suhteiden luomista Valko-Venäjän parlamenttiin, koska katsomme, että Valko-Venäjän parlamentin jäseniä ei ole valittu vapailla ja demokraattisilla vaaleilla, jolloin parlamentti ei voi olla virallinen kumppanimme.
Tähän liittyy myös itäisen kumppanuuden parlamentaarisen edustajakokouksen perustaminen, jossa on tiettyjä ongelmia. Meidän lähtökohtamme on kuitenkin se, että pyrimme yhdessä komission ja neuvoston kanssa ajamaan yhteistä strategiaa, jotta olisimme myös parlamentin tasolla valmiita toteuttamaan tarvittavia toimia Valko-Venäjän hyväksi, mikäli valkovenäläiset puolestaan toteuttavat omat toimenpiteensä ja täyttävät vaatimukset, joita olemme heille asettaneet.
Tätä varten kehotan Euroopan parlamenttia, komissiota ja neuvostoa yhdistämään voimansa, jotta vältetään jatkossa sellainen sooloilu kuin esimerkiksi pääministeri Berlusconin taannoinen vierailu, josta on vain haittaa kokonaisuuden kannalta, koska se rohkaisee Lukashenkoa entisestään. Sitä on vältettävä.
Ivars Godmanis
Arvoisa puhemies, haluan esittää vielä yhden ehdotuksen, koska parlamentin ja viranomaisten välit ovat todella jäissä, mutta olemme yhteyksissä opposition kanssa. Ehdotukseni on, että järjestäisimme esimerkiksi Latviassa konferenssin, johon tulisi sekä viranomaisten että opposition edustajia. Konferenssin aiheita voisivat olla ensinnäkin energia-, turvallisuus- ja talousasiat sekä kauttakulkuongelmat, jotka ovat Valko-Venäjälle ja myös EU:lle hyvin merkittäviä; toiseksi viisumikysymykset ja kansalaisia koskevat naapuruusasiat; kolmanneksi demokratiatilanteeseen liittyvät ongelmat, puolueiden ongelmat ja ihmisoikeudet sekä neljänneksi valkovenäläisten todelliset ajatukset siitä, millaisena he näkevät itäisen kumppanuuden lähitulevaisuudessa. Mielestäni tämä olisi yksi keinoista, joilla voisimme sulattaa pahasti jäissä olevaa tilannetta. Panostusta tarvitaan kuitenkin molemmilta osapuolilta, koska yksipuolisilla toimilla ei voida onnistua.
Werner Schulz
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, kaksi viikkoa sitten Italian pääministeristä tuli moneen vuoteen ensimmäinen länsimaiden päämies, joka vieraili Valko-Venäjällä. Hän ylisti presidentti Lukashenkon työtä ja politiikkaa ja myönsi korkean äänestysprosentin olevan merkki siitä, miten suuresti kansa ihailee ja rakastaa presidenttiään. Valitettavasti hän unohti vierailla opposition edustajien luona, niin kuin tavallisesti on tapana. Vierailuun ei reagoitu tunnustamalla, että Valko-Venäjä on ottanut vapautta lisääviä edistysaskelia; päinvastoin opposition kohtelu tiukentui. Se johti sortotoimiin, syntyi tappelunnujakoita ja rähinöintiä ja muunlaisia levottomuuksia.
Se on myös yksi syy, jonka vuoksi olemme jättäneet tämän päätöslauselmaesityksen, koska haluamme tehdä selväksi, mitä voimia ja millaista kansalaisyhteiskunnan toimintaa kannatamme. Haluamme myös selventää, että voimme puhua kumppanuudesta - joka on tietenkin toistaiseksi jäissä - vasta, kun pystymme taas viemään eteenpäin täysimittaista ihmisoikeusvuoropuhelua Valko-Venäjän kanssa. Se tarkoittaa muun muassa sananvapautta, ilmaisuvapautta, opposition toimintavapautta, poliittisten puolueiden sallimista. Meistä se on tärkeää, ja mielestämme sen tulisi määritellä tuleva kumppanuutemme. Toivon, että Euroopan unioni löytää yhteisen linjan tässä asiassa ja että tehtävänsä aloittava korkea edustaja panostaa myös asian eteenpäin viemiseen.
Valdemar Tomaševski
Arvoisa puhemies, keskisessä Euroopassa sijaitseva Valko-Venäjän valtio on Liettuan suuriruhtinaskunnan historiallinen syntysija. Suuriruhtinaskunta puolusti läntisen sivilisaation arvoja sen koillisilla rajamailla. Siksi on hyvä, että tämän vuoden joulukuun 17. päivänä annettavat neuvoston päätelmät tarjoavat uusia mahdollisuuksia vuoropuheluun sekä yhteistyön lisäämiseen Euroopan unionin ja Valko-Venäjän välillä.
Meidän on kuitenkin siirryttävä sanoista ja eleistä konkreettisiin tekoihin. Kansojen välisistä suhteista on hyvä aloittaa. Niitä on vahvistettava ottamalla Valko-Venäjä mukaan EU:n ja aluetason prosesseihin. Kehotan komissiota laatimaan pikaisesti suosituksensa viisumimenettelyjen yksinkertaistamista koskevista ohjeista sekä viisumimenettelyjen poistamisesta kokonaan 50 kilometrin mittaiselta rajavyöhykkeeltä. Keskellä Eurooppaa asuvilla ihmisillä oltava oikeus ja mahdollisuus liikkua vapaasti rajan molemmin puolin.
Jiří Maštálka
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (CS) Olen lukenut aihetta koskevat päätöslauselmaluonnokset huolellisesti läpi ja kuunnellut kiinnostuneena keskustelua. Minusta vaikuttaa siltä, että useimmissa luonnoksissa pyrkimyksenä on positiivisen muutoksen aikaansaaminen EU:n ja Valko-Venäjän toistaiseksi viileisiin väleihin. Pidän itäistä kumppanuutta hyvänä mahdollisuutena saada aikaan merkittäviä parannuksia suhteisiimme. Haluan korostaa ensinnäkin sitä, että talouden alalla on vallalla pragmaattinen lähestymistapa, mutta prosessi ei voi olla yksipuolinen. EU:n on myös avattava ovensa valkovenäläisille tavaroille ja palveluille. Toiseksi on mielestäni tärkeää, että itäisen kumppanuuden puitteissa vapautetaan rahoitusvaroja Valko-Venäjän käyttöön. Kolmanneksi vuoropuhelua voidaan edistää helpottamalla EU:n viisumipolitiikkaa. Neljänneksi meidän olisi tuettava entistä enemmän ympäristöyhteistyötä. Me kaikki tiedämme, että Valko-Venäjä kärsi Tšernobylin onnettomuudesta, ja apumme on enemmän kuin tervetullutta. Vaikka ymmärrän Valko-Venäjän historiallisen ja poliittisen tilanteen, uskon vakaasti, että myös Valko-Venäjän on aika liittyä niiden maiden joukkoon, jotka ovat luopuneet kuolemanrangaistuksesta.
Fiorello Provera
EFD-ryhmän puolesta. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, vastauksena edelliselle puhujalle haluan muistuttaa, että jokaisella valtion tai hallituksen päämiehellä on oikeus vierailla eurooppalaisten tai Euroopan ulkopuolisten maiden hallitusten luona edellyttäen, että neuvoston toiveita noudatetaan. Siksi pidän tällaista Italian pääministerin arvostelua erittäin kiusallisena.
Varsinaiseen aiheeseen palatakseni, liittymällä itäiseen kumppanuuteen Valko-Venäjä on osoittanut halukkuutensa jakaa EU:n kanssa niin menestyksen kuin vastoinkäymisetkin taloudellisen kehityksen ja uudistusten tiellä. Komissio on tunnustanut, että Valko-Venäjällä on saavutettu jonkinlaista edistystä, kuten poliittisten vankien vapauttaminen, vaalilainsäädännön uudistaminen sekä tiettyjen opposition sanomalehtien mahdollisuus ilmestyä, vaikkakin hallituksen valvonnassa. Se ei vielä tarkoita täysimittaista demokratiaa, mutta on ehdottomasti edistystä entiseen verrattuna.
Euroopan unionin onkin nyt valittava, haluaako se kannustaa maata uudistuksiin itäisen kumppanuuden ja Euronestin puitteissa käytävän vuoropuhelun avulla ja samalla jatkaa saavutettujen tulosten ja toteutettujen toimien valvontaa. Kannatan siis ehdotusta, että jäsen Vigeninin tehtäväksi annettaisiin sopimuksen tekeminen Valko-Venäjän kanssa sen tyydyttävästä edustuksesta itäisen kumppanuuden parlamentaarisessa edustajakokouksessa Euronestissa; osanotto ei saisi rajoittua vain kansalaisyhteiskunnan edustajiin, vaan mukana tulisi olla myös Valko-Venäjän parlamentin jäseniä.
Tämä mahdollistaisi vuoropuhelun poliittisten päättäjien kanssa erilaisista aiheista, kuten ihmisoikeuksista, sekä yhteydenpidon aloittamisen hallituksen kanssa uudistusprosessin tukemiseksi. Silloin hallituksella ei enää olisi tekosyytä, jonka varjolla jättää vastaamatta tai antaa epätyydyttäviä vastauksia.
Peter Šťastný
(SK) Valko-Venäjä ansaitsee enemmän huomiota sekä EU:lta että Euroopan parlamentilta. Hyväksyn ehdottomasti avuntarjouksemme, kunhan toisen osapuolen panos on puolestaan tarkasti mitattavissa ja riittävä. Meidän on kuitenkin noudatettava tiukkoja periaatteita vaatimuksissamme. Hyötyjinä ovat silloin demokratia, EU:n ja Valko-Venäjän hyvät suhteet ja ehdottomasti myös kyseisen maan kansalaiset.
Siksi kannatan Valko-Venäjän kutsumista mukaan itäisen kumppanuuden parlamentaariseen edustajakokoukseen Euronestiin sillä edellytyksellä, että valtuuskunnan kokoonpano on 5+5, mitä Euroopan parlamentti tukee voimakkaasti. Toisaalta on valitettavaa, että EU:n jäsenvaltioiden edustajat ovat virallisilla vierailuillaan rikkoneet niin räikeästi yhteisiä periaatteita. Yksi tällainen periaate, jota Valko-Venäjälle tehtävällä virallisella vierailulla on noudatettava, on opposition edustajien tapaaminen. Juuri tätä periaatetta rikottiin räikeästi, kun opposition tapaamista ei sisällytetty EU:n vaikutusvaltaisen jäsenvaltion johtajan äskettäisen vierailun ohjelmaan. Tämänkaltainen käyttäytyminen merkitsee takaiskua työllemme. Se pilaa Euroopan unionin ja sen toimielinten maineen eikä varmastikaan auta demokratian vahvistamisessa Valko-Venäjällä.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Olen ollut Euroopan parlamentin jäsenenä kuusi vuotta ja koko sen ajan olen ollut sitä mieltä ja olen edelleen, että Euroopan unioni saa aikaan eniten hyvää Valko-Venäjän ja EU:n, etenkin Valko-Venäjän naapurimaiden, kansalaisille pakotteiden ja rajoitusten sijaan avaamalla ovia mahdollisimman laajalle yhteistyölle ihmisten, erityisesti nuorten, kesken sekä tukemalla tiiviimpiä yhteyksiä liike-elämän, kulttuurin, tieteen ja muiden alojen toimijoiden välillä.
On oikein hyvä, että EU on jo toista vuotta pyrkimässä muutokseen käytännön toimilla, joilla lähennytään Valko-Venäjää ja sen kansalaisia. On totta, että tämä politiikka ei ole vielä tuottanut kaikkia niitä myönteisiä tuloksia, joita siltä odotetaan, mutta paluu menneeseen olisi ehdottomasti väärin. Siksi kannatan neuvoston ja komission toimia, etenkin Valko-Venäjää varten mahdollisesti laadittavaa toimintasuunnitelmaa.
Kun uudet EU-maat liittyivät Schengenin sopimukseen kaksi vuotta sitten, Berliinin muurin jäänteet siirtyivät kuvainnollisesti itään päin. Kun aiemmin Liettuan, Latvian, Puolan ja Valko-Venäjän asukkaat, jotka ovat usein sukua keskenään, saattoivat matkustaa vierailulle toistensa luokse ilman mitään maksuja, nyt valkovenäläisten on maksettava Schengen-viisumista lähes puolen kuukausipalkkansa verran. Tällaiset byrokraattiset ja taloudelliset esteet on purettava mahdollisimman pian. Toisaalta Valko-Venäjän hallituksen toimet, joilla se pyrkii viivyttämään Liettuan ja muutamien muiden valtioiden kanssa tehtävää sopimusta raja-alueiden asukkaiden rajanylityksen helpottamisesta, saavat epäilemään viranomaisten hyvää tahtoa.
Tutkimusten mukaan noin 30 prosenttia Valko-Venäjän asukkaista kannattaa suhteiden parantamista Euroopan unioniin. Samaan aikaan 28 prosenttia asukkaista haluaisi parempia suhteita Venäjään. Siinä ei ole mitään ristiriitaa. Euroopan unioni ei todellakaan pyri repimään Valko-Venäjää Venäjän helmoista ja tekemään niistä vihollisia. Ei länsi tarvitse uudistuksia, vaan valkovenäläiset itse.
Dynaaminen talouden uudistaminen ja osallistuminen itäiseen kumppanuuteen voivat auttaa tehtävän toteuttamisessa.
Paweł Robert Kowal
(PL) Arvoisa puhemies, kuunnellessani tätä keskustelua minusta on alkanut tuntua, että puhumme liian vähän varsinaisesta tavoitteestamme, eli vapaista vaaleista Valko-Venäjällä. Meidän tulisi aina kiinnittää huomiota siihen. Meidät on valittu tänne parlamenttiin kotimaissamme järjestetyissä demokraattisissa vaaleissa, joten emme voi jättää huomiotta tätä päätavoitetta.
Olen vakuuttunut siitä, että sekä opposition että hallituksen leireissä monet odottavat meidän puhuvan vapaista vaaleista. Hekin odottavat tätä merkkiä. Tiedän sen omasta kokemuksestani. He ansaitsevat selkeän ja yksinkertaisen vastauksen. Teemme työtä sen puolesta, että Valko-Venäjä saisi vapaat vaalit ja että Valko-Venäjä voisi olla Euroopan vapaa kumppani. Eilen komission jäsen Ferrero-Waldner antoi meille Sarkozy-suunnitelmaa koskevan julkilausuman. Kiitos hänelle siitä.
Tänään minulla on toinen ehdotus. Haluaisin komission jäsenen Ferrero-Waldnerin ilmoittavan selkeästi, että ennen kuin Valko-Venäjällä pidetään vapaat vaalit, sen kanssa ei ole mitään poliittista yhteydenpitoa niillä hallinnonaloilla, joista hän on vastuussa, paitsi opposition kanssa, jota ei suljeta tällä tavoin yhteistyön ulkopuolelle. Sanokaa tämä ääneen. Olisimme siitä hyvin kiitollisia. Siinä olisi meille joululahja.
Bastiaan Belder
(NL) Arvoisa puhemies, tämän vuoden alussa, tarkalleen ottaen keskiviikkona 14. tammikuuta, minulla oli kunnia osallistua tässä parlamentissa käytyyn Valko-Venäjää käsittelevään keskusteluun, jossa myös komission jäsen Ferrero-Waldner oli paikalla. Parlamentin toimintavuoden lopussa on luonnollista tarkastella, ovatko EU:n ja Valko-Venäjän suhteet muuttuneet mitenkään merkittävästi, ja minun mielestäni vuonna 2009 mikään ei ole muuttunut Minskin ja Brysselin välisissä suhteissa. Mitä johtopäätöksiä EU:n toimielinten tulisi siitä tehdä? Ensinnäkin on edelleen olemassa vaara, että presidentti Lukashenkon hallinto yksinkertaisesti jatkaa horjumista Moskovan ja Brysselin välillä tai teeskentelee vuoroon yhdentymistä Venäjän kanssa ja vuoroon lähentymistä Euroopan unionin kanssa. Toisessa vaakakupissa on Euroopan taloudellinen vaikutus ja toisessa Valko-Venäjän poliittisen eliitin halu lujittaa valtaansa. Viimeisimmät tehtävänvaihdokset Valko-Venäjän korkeimmassa poliittisessa johdossa antavat viitteitä linjan koventumisesta.
Euroopan unionin olisi tasapainoisella otteella tartuttava tilaisuuteen saada pikku hiljaa aikaan muutosta niin kansan kuin poliittisen eliitin asenteissa. Nyt käynnistetty vuoropuhelu ja yhteistyö voisivat tarjota siihen oivan mahdollisuuden, ja muutosta voisi vauhdittaa myös maailmanlaajuinen talouskriisi, joka pakottaa Lukashenkonkin hallituksen toimimaan.
Lyhyesti sanottuna jokaisen Euroopan unionin toimielimen olisi otettava yhteyttä Valko-Venäjän yhteiskunnan eri osapuoliin, kuten viranomaisiin, oppositioon, kansalaisyhteiskuntaan ja jopa tavalliseen kansaan. Luonnollisesti myös Euroopan parlamentti pyrkii luomaan yhteyksiä Valko-Venäjän parlamenttiin.
Konrad Szymański
(PL) EU:n ja Valko-Venäjän suhteiden lämmittely-yritys tuottaa edelleen epämääräisiä tuloksia. Euroopan unionin poliittista painostusta tarvitaan siis ehdottomasti, jotta Minskin heikosti havaittava suunnanmuutos säilyisi yllä. Samalla kun avaamme yhteyksiä viranomaisiin, meidän on tehtävä pesäero Valko-Venäjän epädemokraattiseen parlamenttiin. Meidän on myös pidettävä tarkasti huoli siitä, etteivät valkovenäläiset tunne itseään hylätyiksi, joten opposition edustajien tapaamisen jättäminen ajattelemattomasti väliin on äärimmäisen vastuutonta.
Minkissä on ymmärrettävä, että politiikallamme on yksi päämäärä: Valko-Venäjän demokratia. Poliittiset muutokset ovat mahdollisia vain, jos huolehditaan siitä, että valkovenäläisillä on mahdollisuus saada puolueetonta tietoa. Yksi hanke, joka juuri nyt vaatii erityisesti tukeamme, on Belsat-televisioasema, joka on kahden vuoden ajan ylläpitänyt ainoaa valkovenäjänkielistä kanavaa, jonka kautta valkovenäläisillä on mahdollisuus saada sensuroimatonta tietoa maansa tilanteesta ja joka lisää jatkuvasti suosiotaan.
Paul Rübig
(DE) Arvoisa puheenjohtaja, arvoisa ministeri Malmström, arvoisa komission jäsen, olen erityisen tyytyväinen siitä, että oma komission jäsenemme Ferrero-Waldner on aina tukenut demokratiaa ja markkinataloutta ja myös asettanut Valko-Venäjälle uusia vaatimuksia näiden asioiden suhteen. Tässä yhteydessä haluan kiittää häntä vilpittömästi hänen työstään ulkosuhteista ja Euroopan naapuruuspolitiikasta vastaavana komission jäsenenä sekä toivottaa hänelle hyvää jatkoa.
Marek Siwiec
(PL) Arvoisa puhemies, olemme päätyneet lähes skitsofreeniseen tilanteeseen suhteissamme Valko-Venäjään. Eurooppalaiset johtajat nimittäin keskustelevat presidentin ja Valko-Venäjän parlamenttia ja poliittista järjestelmää edustavan hallituksen kanssa. Se on hyvä. Emme kuitenkaan halua pitää yhteyttä parlamenttiin, joka on valittu huonosti järjestetyillä ja kaikkea muuta kuin vapailla tai avoimilla vaaleilla, koska meillä on omat periaatteemme. Tämän kaksijakoisuuden on loputtava jossain vaiheessa, ja se on ilmaistava selkeästi.
Hetki, jolloin meidän on kerrottava, mikä on politiikkamme Valko-Venäjää kohtaan, koittaa ensi vuoden paikallisvaalien yhteydessä. Joko niiden järjestämisessä noudatetaan sellaisia vaatimuksia, jotka mekin voimme hyväksyä, mikä olisi merkki huomattavasta avoimuudesta. Tai sitten niitä ei järjestetä tällä tavoin, ja meidän on lakattava odottamasta avoimuutta Valko-Venäjältä, koska Lukashenko ilmeisesti tietää, mitä haluaa, mutta me vain emme tiedä, mitä haluamme.
Mitä Berlusconiin tulee, hän paljasti itsestään paljon, koska jos hänen mielestään Lukashenko on ihanteellinen johtaja, se tarkoittaa, että häneen vetoaa sellainen johtajuuden malli. Siinä tapauksessa me voimme vain nostaa kädet pystyyn ja ilmaista pahoittelumme siitä, että Euroopan unionin 27 jäsenvaltion johtajien joukossa on hänen kaltaisensa johtaja.
Charles Tannock
(EN) Arvoisa puhemies, olen seurannut Valko-Venäjän tilannetta jo pitkään, ja minusta on tärkeää, että EU jatkaa yhteydenpitoa Valko-Venäjään, joka on keskisuuri eurooppalainen valtio, joka on eristäytymässä yhä enemmän ja kääntymässä sisäänpäin kuin jonkinlainen Euroopan Kuuba. Presidentti Lukashenko, joka on neuvostoihmisen, Homo sovieticusin, ruumiillistuma, tietää kuitenkin varsin hyvin, mistä reaalipolitiikassa on kysymys, ja siksi meidän on ylläpidettävä kohtuullista kauppaa ja poliittisia yhteyksiä ja suhteita EU:n ja Valko-Venäjän välillä. Siksi olen samaa mieltä siitä, että kohdennetut pakotteet on lopulta poistettava ja kumppanuus- ja yhteistyösopimus ratifioitava.
EU:n pidettyä Valko-Venäjää vuosia eristyksissä katson nyt, että käytännönläheinen keppi ja porkkana -vaihtoehto on oikea lähestymistapa. Meidän on helpotettava yhteydenpitoa Valko-Venäjän kansalaisyhteiskunnan kanssa, tehtävä viisumijärjestelyjä edullisemmiksi ja myönnettävä Valko-Venäjälle tarkkailijan asema itäisen kumppanuuden parlamentaarisessa edustajakokouksessa Euronestissa sekä pääsy itäisen kumppanuuden ohjelmiin.
Olemme tehneet anteliaan avaustarjouksen, ja nyt vaadin Valko-Venäjää tulemaan puoliväliin vastaan parantamalla ihmisoikeus- ja demokratiatilannettaan.
Andreas Mölzer
(DE) Arvoisa puhemies, Euroopan unionin politiikka Valko-Venäjää kohtaan on varmasti esimerkki järkevästä naapuruuspolitiikasta. Meidän on syytä kiittää toimikautensa päättävää komission jäsentä Benita Ferrero-Waldneria menestyksekkäästä työstä tässä suhteessa.
Euroopan unionin on ehdottomasti tuettava Valko-Venäjää sen uudistusprosessissa ja demokratisoimisessa. Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ei kuitenkaan pidä olla niin ylimielisiä, että kuvittelevat, että niiden omien demokratian normien tulisi olla mallina koko muulle maailmalle.
Yksi asia on varmaa suhteessa Valko-Venäjään: jos haluamme suhteidemme Venäjään kukoistavan, meidän on pakko kunnioittaa Kremlin historiallisia ja geopoliittisia intressejä. Se on kenties arkaluontoisin asia Euroopan unionin politiikassa Valko-Venäjää kohtaan.
Filip Kaczmarek
(PL) Täällä on puhuttu EU:n ja Valko-Venäjän välisen nuoriso- ja kulttuurivaihdon tarpeellisuudesta. Pelkäänpä, että se tulee olemaan hyvin vaikeaa. Joulukuun 3. päivänä oppositiojärjestö Young Frontin edustajan Tatiana Szapućkon nimi poistettiin Valko-Venäjän valtionyliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan opiskelijaluettelosta. Miksi hänen nimensä poistettiin? Syynä oli hänen osallistumisensa Brysselissä järjestettyyn itäisen kumppanuuden foorumiin. Yliopiston johto katsoi hänen lähteneen ilman lupaa, ja hänet potkittiin pois yliopistosta.
Kenties valkovenäläiselle naiselle se ei ole niinkään vaarallista, mutta miehelle yliopistosta erottamisen seuraukset voivat olla paljon vakavammat, koska Valko-Venäjällä pidetään asepalvelusta rangaistuksena, eräänlaisena vankilan korvikkeena. Nuoria sotilaita, kuten Belarusian Youth Front -nimisen nuorisojärjestön johtajaa Franek Wieczorkaa ja samaa järjestöä edustavaa Ivan Szyłaa, vainotaan asepalveluksen aikana, heiltä katkaistaan yhteydet ulkomaailmaan, ja sitä pidetään rangaistuksena. Meidän on taisteltava tällaista toimintaa vastaan ja tuettava tällaisen rangaistuksen kohteeksi joutuneita.
Cecilia Malmström
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, pidän hyvin arvokkaana sitä, että yhteydenpito Valko-Venäjään saa näin voimakkaan kannatuksen kaikissa EU:n toimielimissä.
Valko-Venäjä on tosiaankin hyvin hankala kumppani, mutta se on rajanaapurimme. Joillakin Euroopan mailla on tiiviit ja historialliset suhteet sen kansaan, joten meidän on tehtävä kaikkemme tukeaksemme maan kehitystä kohti demokratiaa, ihmisoikeuksia, oikeusvaltiota ja markkinataloutta.
Olemme huolestuneita viimeaikaisista takaiskuista, kuten nuoren opiskelijan erottamisesta. Puheenjohtajavaltio Ruotsi on ottanut asiaan hyvin voimakkaasti kantaa Minskissä ja antanut myös useita lausuntoja; tilanne on tietenkin valitettava, eikä sellaista saisi tapahtua.
Meillä on ollut vuoden aikana runsaasti yhteyksiä kansalaisyhteiskuntaan. Juuri pari viikkoa sitten Brysselissä järjestettiin konferenssi kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa. Tapasin henkilökohtaisesti opposition edustajia Tukholmassa pari viikkoa sitten, ja pyrimme jatkuvasti pitämään yhteyttä kansalaisyhteiskuntaan ja oppositioon. Ne ovat heikkoja mutta ne ovat olemassa ja tarvitsevat tukeamme, ja tukea on myös tarkoitus jatkaa.
Minusta jäsen Godmanisin ehdotus konferenssin aiheeksi on kiinnostava. Sitä on ainakin syytä tutkia lähemmin, jotta nähdään, voidaanko sen pohjalta edetä.
Tämä kaksijakoinen lähestymistapa Valko-Venäjää kohtaan - jota jäsen Tannock taisi kutsua keppi ja porkkana -lähestymistavaksi - johtaa toivottavasti onnistuneeseen lopputulokseen. Se osoittaa, että olemme aidosti sitoutuneita. Se on kädenojennus. Voimme osoittaa presidentti Lukashenkolle ja Valko-Venäjän hallinnolle, että jos he ovat valmiita lisäämään demokratiaa, kansainvälisten arvojen kunnioittamista, heille on tarjolla toinenkin tie. Se on Eurooppaan integroitumisen tie; sillä tiellä heitä odottaa yhteistyö Euroopan unionin kanssa, viisuminsaannin helpottuminen ja itäisen kumppanuuden syventäminen.
Nyt on heidän vuoronsa vastata. Olemme ojentaneet kätemme ja tarjonneet kaikkien EU:n toimielinten täyttä tukea. Valko-Venäjän johto, ottakaa se vastaan, koska teillä ja Valko-Venäjän kansalla on paljon voitettavana.
Karel De Gucht
Arvoisa puhemies, keskustelun päätteeksi haluan korostaa, että tämänpäiväinen ajatustenvaihtomme on mielestäni ollut hyvin avointa ja hyödyllistä, ja puhun tässä tietenkin myös Benita Ferrero-Waldnerin puolesta. Haluan kiittää teitä rakentavasta ja tulevaisuuteen suuntautuneesta keskustelusta.
EU on periaatteessa valmis tiivistämään yhteistyötään Valko-Venäjän kanssa ja tukemaan pikaisesti tarvittavia poliittisia ja taloudellisia uudistuksia. Mikäli Valko-Venäjän johto ottaa merkittäviä edistysaskelia demokratiakehityksessä, EU on valmis ottamaan Valko-Venäjän täysjäseneksi itäiseen kumppanuuteen. Sitä ennen EU kehottaa Valko-Venäjää toteuttamaan lisää pysyviä toimia demokraattisten standardien noudattamiseksi, koska ilman sitä suhteemme ei voi kehittyä täyteen mittaansa. Toivon vilpittömästi, että vuoden 2010 aikana pystymme asteittain ja harkiten lisäämään yhteistyötä Valko-Venäjän kanssa ja tarjoamaan valkovenäläisille tulevaisuudenuskoa ja konkreettisia hyötyjä tiiviimmästä suhteesta Euroopan unioniin.
EU odottaa Valko-Venäjän toteuttavan demokraattisten uudistusten alalla koko joukon lisätoimia, joiden tavoitteena lähentää maata Euroopan unioniin. Samalla se auttaisi kaikki kuusi itäisen kumppanuuden valtiota sekä EU:n strategisen kumppanin, Venäjän, käsittävän rauhan, vakauden ja vaurauden alueen laajentamisessa.
Odotamme Valko-Venäjän toteuttavan määrätietoisesti ja pysyvästi viisi toimenpidettä.
Ensinnäkin varmistavan, ettei poliittisia vankeja ja poliittisin perustein käytäviä rikosoikeudenkäyntejä koskevista sitoumuksista peräännytä. Toiseksi uudistavan perusteellisesti vaalilainsäädäntöä Etyjin ja ODIHR:n suositusten mukaiseksi. Kolmanneksi ryhtyvän vapauttamaan tiedostusvälineiden toimintaympäristöä ja pitävän kiinni sananvapaudesta ja kokoontumisvapaudesta. Neljänneksi parantavan lainsäädännöllisin toimin kansalaisjärjestöjen toimintaolosuhteita. Viidenneksi lakkauttavan kuolemanrangaistuksen tai lopettavan kuolemantuomioiden täytäntöönpanon.
Tärkeä liike, jolla Valko-Venäjä voisi osoittaa sitoutumistaan yhteisiin arvoihin olisi kuolemantuomioiden täytäntöönpanon keskeyttäminen välittömästi ja kuolemanrangaistuksen poistaminen myöhemmin kokonaan, mikä puolestaan on Euroopan neuvoston jäsenyyden välttämätön edellytys. Marraskuun päätelmissään EU:n neuvosto kehotti Valko-Venäjää keskeyttämään kuolemantuomioiden täytäntöönpanon. Lisäksi komissio on toteuttanut viestintätoimia kymmenenteen kuolemanrangaistuksen vastaiseen kansainväliseen teemapäivään liittyen.
Mitä EU voisi tehdä Valko-Venäjän hyväksi? Mitä meillä on tarjottavanamme? Komissio katsoo, että Valko-Venäjään on parasta suhtautua pragmaattisesti. EU:n ja Valko-Venäjän yhteistyön asteittainen lisääminen edellyttää edistysaskeleita Valko-Venäjältä itseltään, mutta myös meidän on osoitettava joustavuutta. Yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston marraskuun 2009 päätelmät antavat EU:lle mahdollisuuden tarjota Valko-Venäjälle kannustimia, joilla voimme palkita sitä toivomistamme edistysaskelista mutta pitää samalla kiinni omista periaatteistamme. Sitä tarkoitan pragmaattisuudella.
Viestimme Valko-Venäjälle on selkeä. Ensinnäkin EU on valmis tekemään läheistä yhteistyötä Valko-Venäjän kanssa ja tukemaan sen poliittista ja taloudellista kehitystä, ja mikäli Valko-Venäjän johto ottaa merkittäviä edistysaskelia, olemme valmiita hyväksymään Valko-Venäjän täysjäseneksi itäiseen kumppanuuteen. Siihen sisältyisi suhteemme kehittäminen itäisen kumppanuuden kahdenvälisen osuuden puitteissa, perusteellisen poliittisen ja taloudellisen vuoropuhelun käynnistäminen sekä alakohtaisen yhteistyön tiivistäminen.
Sitä ennen Valko-Venäjä kutsuttiin toukokuussa 2009 osallistumaan itäisen kumppanuuden monenkeskiseen ulottuvuuteen. Se osallistuu aktiivisesti varaministerien tasolla neljän monenkeskisen foorumin toimintaan. Aiheina ovat demokratia ja hyvä hallinto, taloudellinen yhdentyminen, energiavarmuus ja kansalaisten keskinäiset suhteet.
Toiseksi odotamme Valko-Venäjän toteuttavan lisää pysyviä toimia demokraattisten standardien noudattamiseksi, koska ilman sitä suhteemme ei voi kehittyä täyteen mittaansa.
Kolmanneksi huomautamme, että kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen puuttuminen ei ole menetys vain Valko-Venäjälle; sen myötä mekin menetämme oikeusperustan, jolle esimerkiksi virallinen ihmisoikeusvuoropuhelu tai kauppaan ja energian kauttakulkuun liittyvien kysymysten käsittely voisi pohjautua. Komissiossa olemme edelleen sitä mieltä, että kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen ratifiointi olisi hyödyllinen toimenpide, mutta on selvää, että käytämme sitä jatkossakin kannustimena, jonka toivomme rohkaisevan valkovenäläisiä lisätoimiin.
Neljäntenä ja viimeisenä asiana haluan kertoa, että komissio on aloittanut marraskuussa 2009 kokoontuneen yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston päätelmien täytäntöönpanon, ja tuomme EU:n ministerineuvostolle ehdotuksia aiheesta mahdollisimman pian.
Puhemies
(EN) Keskustelu on päättynyt.
Olen vastaanottanut seitsemän työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätettyä päätöslauselmaesitystä.
Äänestys toimitetaan huomenna (torstaina 17. joulukuuta 2009).
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Cristian Silviu Buşoi  
Demokraattiset arvot ja ihmisoikeuksien sekä perusvapauksien kunnioittaminen ovat perusta, jolle EU on rakentunut. Koska perustavoitteenamme on auttaa naapurimaidemme demokratisoitumista ja Valko-Venäjä on yksi Euroopan viimeisiä autoritaarisia valtioita, olen sitä mieltä, että meidän tulisi asettaa Valko-Venäjälle hyvin selkeät, tiukat poliittiset ehdot, ennen kuin minkäänlaisia poliittisia suhteita aletaan luoda. Valko-Venäjä on toteuttanut joitakin uudistuksia, mutta ne kalpenevat jäljellä olevien ongelmien rinnalla, jotka liittyvät erityisesti ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, lehdistönvapauteen ja ilmaisuvapauteen. Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien puolesta kampanjoivia aktivisteja on tuettava. Kannatan ajatusta yhteyksien luomisesta oppositioon ja erityisesti haluaisin edistää EU:n ja Valko-Venäjän yksittäisten kansalaisten välisiä yhteyksiä. Näin Valko-Venäjän kansalaiset saisivat puhua vapaasti demokraattisia arvoja kannattavien ihmisten kanssa. Se edistäisi kansalaisyhteiskunnan kehittymistä ja helpottaisi demokratiakehitystä, jolla olisi kansan tuki ja jonka kansalaiset itse olisivat panneet alulle. Tämä on ainoa tapa luoda terve demokratia, jossa kunnioitetaan jokaisen kansalaisen oikeuksia. Pakotteiden käyttö painostuskeinona tulisi yhdistää toimiin, joilla helpotetaan EU:n ja Valko-Venäjän kansalaisten välisiä yhteyksiä.
Kinga Göncz  
Haluan ilmaista tyytyväisyyteni Valko-Venäjän rakentavaan mukanaoloon itäisessä kumppanuudessa sekä ihmisoikeusvuoropuhelun aloittamiseen EU:n ja Valko-Venäjän välillä. Viime vuoden aikana maassa on tapahtunut myönteistä kehitystä. Muun muassa poliittisia vankeja on vapautettu, mutta sittemmin prosessi näyttää pysähtyneen. Syynä ovat poliittisten puolueiden rekisteröitymiseen ja riippumattomien tiedotusvälineiden ja kansalaisjärjestöjen toimilupiin liittyvät ongelmat. Niiden seurauksena EU:n on ollut pakko laajentaa matkustusrajoituksia. Toivon vilpittömästi, että Valko-Venäjä jatkaa myönteisten muutosten tiellä, jolle se lähti viime vuonna, ja tarjoaa näin EU:lle mahdollisuuden vastata myönteisesti. Sitä odotellessa on mielestäni tärkeää pohtia myös, voisimmeko helpottaa viisuminsaantia, koska ihmisten välisillä yhteyksillä voi olla merkittävä vaikutus myös poliittisen avoimuuden lisäämiseen ja demokratiakehitykseen.
Bogusław Sonik  
Keskusteltaessa ihmisoikeuksien kunnioittamisesta Valko-Venäjällä ja jäsenvaltioiden päätöksestä jatkaa joihinkin Valko-Venäjän hallinnon edustajiin kohdistuvien pakotteiden voimassaoloa lokakuuhun 2010 saakka on syytä muistuttaa, että Valko-Venäjän tilanne on vähitellen muuttumassa.
Eurooppa-neuvoston päätelmissä 17. marraskuuta 2009 todetaan, että näkyvissä on uusia mahdollisuuksia Euroopan unionin ja Valko-Venäjän väliseen vuoropuheluun ja yhteistyön lisäämiseen. Jäsenvaltiot halusivat kannustaa Valko-Venäjän viranomaisia toteuttamaan uudistuksia ja sopivat siksi poistavansa väliaikaisesti matkustusrajoitukset, joita oli sovellettu korkeassa asemassa oleviin Valko-Venäjän hallinnon edustajiin. Euroopan komissio valmistelee valkovenäläisten viisuminsaannin helpottamista koskevia ohjeita sekä takaisinottoa koskevaa sopimusta.
Emme kuitenkaan saa unohtaa, että Valko-Venäjällä rikotaan edelleen ihmisoikeuksia ja etteivät lokakuun 2008 jälkeen otetut lupaavat ja myönteiset edistysaskeleet, kuten useimpien poliittisten vankien vapauttaminen ja kahdelle riippumattomalle sanomalehdelle myönnetty ilmestymislupa, vielä riitä. Yksi räikeä esimerkki ihmisoikeuksien loukkauksista on kuolemanrangaistuksen käytön jatkaminen: Valko-Venäjä on Euroopan ainoa maa, joka vielä käyttää kuolemanrangaistusta, ja viime kuukausina on langetettu taas uusia kuolemantuomioita.
Siksi vaadimme Valko-Venäjän päättäjiltä, että ne kunnioittaisivat ihmisoikeuksia, mihin sisältyy kuolemantuomioiden täytäntöönpanon lopettaminen, vaalilainsäädännön muuttaminen sekä ilmaisuvapauden ja lehdistönvapauden takaaminen.
