Stöd till jordbrukare som drabbats av köldens härjningar (debatt)
President
Den sista punkten är debatten om den muntliga frågan till kommissionen om stöd till polska jordbrukare som drabbats av köldens härjningar, av Zdzisław Zbigniew Podkański, Roberta Angelilli, Liam Aylward, Peter Baco, Sergio Berlato, Adam Bielan, Martin Callanan, Paulo Casaca, Sylwester Chruszcz, Brian Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Joseph Daul, Albert Deß, Valdis Dombrovskis, Hanna Foltyn-Kubicka, Maciej Marian Giertych, Béla Glattfelder, Bogdan Golik, Genowefa Grabowska, Dariusz Maciej Grabowski, Małgorzata Handzlik, Mieczysław Edmund Janowski, Michał Tomasz Kamiński, Sergej Kozlík, Ģirts Valdis Kristovskis, Urszula Krupa, Wiesław Stefan Kuc, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Bogusław Liberadzki, Marcin Libicki, Astrid Lulling, Jan Tadeusz Masiel, Cristiana Muscardini, Seán Ó Neachtain, Péter Olajos, Neil Parish, Bogdan Pęk, Józef Pinior, Mirosław Mariusz Piotrowski, Umberto Pirilli, Paweł Bartłomiej Piskorski, Zita Pleštinská, Jacek Protasiewicz, Bogusław Rogalski, Dariusz Rosati, Wojciech Roszkowski, Leopold Józef Rutowicz, Eoin Ryan, Jacek Saryusz-Wolski, Andreas Schwab, Czesław Adam Siekierski, Francesco Enrico Speroni, Grażyna Staniszewska, Andrzej Jan Szejna, Konrad Szymański, Csaba Sándor Tabajdi, Salvatore Tatarella, Witold Tomczak, Bernard Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Andrzej Tomasz Zapałowski och Roberts Zīle för utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet - B6-0126/2007).
Zdzisław Zbigniew Podkański 
Herr talman! Ett av de stora problem som EU och världen i dag står inför är miljökatastrofer. Enbart mellan 1990 och 2006 upplevde man i Europa 31 torrperioder, 102 jordbävningar, 344 översvämningar, 58 skogsbränder och 170 orkaner. Dessa katastrofer orsakade enorma materiella förluster och förluster i människoliv. Följden blev också att vi behövde lämna hjälp till offren.
Detta år har man haft mer ödeläggande frost och vårlig nattfrost, vilket har resulterat i skador på trädgårds och fruktskördar, huvudsakligen i Centraleuropa, Östeuropa och norra Europa. I vissa regioner i Polen gav frosten till exempel temperaturer mellan -7 och -12 grader Celsius. Enligt de uppskattningar som gjorts av Institute of Fruit Farming and Floriculture (institutet för frukt- och blomsterodling) i Skierniewice, kommer skörden detta år att bli mindre än tidigare år som resultat av frosten. Skillnaden kommer att bli 60-70 procent i fråga om äpplen, 80 procent för päron, 90 procent för plommon, 40-50 procent för moreller och 50 procent för svarta vinbär. Skördarna av körsbär, persikor, aprikoser och valnötter har nästan blivit helt förstörda. Man håller nu på att uppskatta förlusterna i hela Polen. Enligt Fruit Farmers' Association (fruktodlarföreningen) kommer förlusterna att uppgå till några miljarder zlotys.
Tiotusentals jordbrukarfamiljer har förlorat hela sin årsinkomst, och som följd av detta sin försörjning och möjlighet att påbörja produktionen igen nästa år. Flera tusen ägare till företag för frukt- och grönsaksförädling väntar på stöd. Vi måste hjälpa dessa människor, oavsett var de bor och var deras affärsverksamhet ligger. De nationella regeringarna och kommissionen måste visa solidaritet genom att bevilja stöd.
Vi behöver använda medel från EU:s solidaritetsfond som inrättades genom rådets förordning av den 11 november 2002. Om fondens kriterier inte kan uppfyllas måste annan möjlig finansiering sökas. Det är särskilt de nya medlemsstaterna som behöver detta stöd med tanke på att de, till skillnad från de gamla medlemsstaterna, inte får fullständigt jordbruksstöd från EU:s budget, men i betydande utsträckning finansierar den gemensamma jordbrukspolitiken från sin egen budget.
Jag vill dra nytta av detta tillfälle för att rikta ett varmt tack till er för ert stöd för våra insatser att se till att de nya medlemsstaterna får extra finansiering, och jag vill be er att komma ihåg dem som har drabbats mest ...
(Talmannen avbröt talaren)
Charlie McCreevy
ledamot av kommissionen. (EN) Herr talman! Jag vill uttrycka mitt tack för denna fråga och informera ledamöterna om att kommissionen är väl medveten om situationen.
Kölden har drabbat fruktproducenter inte bara i Polen, utan även i Ungern, Tjeckien och Slovakien. Kommissionen kommer att övervaka utvecklingen i sektorn.
I den nuvarande gemensamma organisationen av marknaden för färsk frukt och färska grönsaker finns inga bestämmelser om direkt stöd till producenter som drabbas negativt av klimatförhållanden eller naturkatastrofer. Genom GOM ges EU-stöd till producentorganisationer och producentgrupper i förhållande till deras operativa program och som erkännande av de planer som i viss mån kan täcka deras förluster.
I förslaget till reformen av den gemensamma organisationen av marknaden föreslog kommissionen att omfattningen för krishanteringsverktygen skulle utvidgas och att producentorganisationerna skulle få möjlighet till medfinansiering av EU för att täcka kostnaderna för skördeförsäkringar och senare inrätta placeringsfonder.
När det gäller möjligheten att bevilja statligt stöd kan medlemsstaterna under vissa omständigheter använda bestämmelserna i förordning (EG) nr 1857/2006 för att från anmälningsplikten undanta ett stödsystem som är öronmärkt för ersättning av förluster på grund av köld. Om det angivna stödsystemet inte helt uppfyller bestämmelserna i förordningen kan medlemsstaterna ändå anmäla det enligt gemenskapens riktlinjer för statligt stöd i jord- och skogsbrukssektorn, 2007-2013.
Jag vill tillägga att medlemsstaterna även får använda de minimis-mekanismen. I detta fall skulle stödet vara begränsat till 3 000 euro per förmånstagare på tre år, inom ramen för det högsta belopp som anges för varje medlemsstat i bilagan till förordningen.
Enligt lagstiftningen för landsbygdens utveckling har medlemsstaterna två möjligheter att stödja producenter som lider av följderna av naturkatastrofer. I första hand kan medlemsstaterna genomföra vissa åtgärder för att återställa jordbrukets produktionspotential som har skadats av naturkatastroferna, och de kan även införa lämpliga förebyggande åtgärder. I detta förslag för det polska programmet för landsbygdens utveckling för perioden 2007-2013 föreskrivs inte att denna åtgärd ska inkluderas i programmet. Kommissionen är öppen för att diskutera denna möjlighet med de polska myndigheterna, om de vill göra det.
En annan möjlighet till stöd för landsbygdens utveckling föreskrivs enligt force majeure-regeln i politiken för landsbygdens utveckling. Om en naturkatastrof allvarligt påverkar marken och arrendet och jordbrukaren inte kan uppfylla de relevanta åtaganden som han har gjort enligt ett system för landsbygdens utveckling kan medlemsstaterna slå fast att force majeure föreligger. Det innebär att de jordbrukare som gynnas av stödet för landsbygdens utveckling inte behöver betala tillbaka det mottagna stödet.
En av de mest relevanta åtgärderna inom ramen för force majeure är miljövänligt jordbruk. Om förmånstagaren under ett visst år inte kan uppfylla åtagandena på grund av en naturkatastrof kommer han helt eller delvis att inte få betalt under detta år. Han behöver dock inte återbetala de medel som han har tagit emot under återstoden av avtalsperioden. Medlemsstaten bjuds in att diskutera olika aspekter på detta fall med kommissionens tjänsteavdelningar.
När det gäller tillämpningen av force majeure är det viktigt att förmånstagaren meddelar detta skriftligt till den behöriga myndigheten, tillsammans med relevanta bevis, inom 10 arbetsdagar från den dag då förmånstagaren är i en sådan ställning att han kan göra det.
Czesław Adam Siekierski
Herr talman! Nästan varje år upplever olika regioner i Europa olika slag av naturkatastrofer. Vi hör talas om torka och översvämningar som orsakas av skyfall eller starka vindar. I år besparades vi tyvärr inte frostens härjningar. De frostperioder som drabbade norra och östra delarna av Centraleuropa mellan april och maj, när marktemperaturen föll till -10 grader Celsius, orsakade omfattande förödelse inom jordbrukssektorn.
De skördar som drabbades omfattade tidiga grönsaker, äppel- och päronträd, bigarråer och moreller, plommon och trädgårdsbär. I vissa områden i Polen har förlusterna varit så stora att det ekonomiska läget för många jordbruk allvarligt förvärrats. Hittills har polska jordbrukare och fruktodlare endast sällan försökt skydda sina skördar från frosten, eftersom detta är ett mycket kostsamt förfarande, och eftersom de ofta helt enkelt inte hade råd med det.
Men köldperioden påverkade inte bara mitt land. Fruktodlare och jordbrukare drabbades också, men i mindre omfattning, i Tyskland, Nederländerna, Tjeckien, Slovakien, Österrike, Ungern och till och med i norra Rumänien.
Herr kommissionsledamot! Vi behöver konsekventa åtgärder som syftar inte bara till att ge ekonomiskt stöd till drabbade fruktodlare, jordbrukare och producenter, utan framför allt för att finna lösningar som skulle kunna motverka eller mildra effekterna av naturkatastrofer, som inträffar allt oftare på grund av klimatförändringar.
Luis Manuel Capoulas Santos
för PSE-gruppen. - (PT) Herr talman! Till skillnad från många andra ekonomiska verksamheter pågår jordbruket naturligtvis under bar himmel, vilket ofta gör att jordbrukarna är utelämnade åt klimatrelaterade katastrofer bortom deras kontroll.
Jordbrukare som faller offer för sådana katastrofer får inte vara beroende av välgörenhet, vare sig på nationell nivå eller EU-nivå. De måste garanteras rättigheter, så att de får lika villkor när sådana situationer uppstår på europeiskt territorium Det var mitt synsätt när jag föredrog resolutionsförslaget om jordbruket i samband med naturkatastrofer, vilken antogs för ett år sedan, och ett av de förslag jag lade fram var att inrätta ett försäkringssystem inom EU med tredubbel finansiering - jordbrukare, medlemsstater och EU - för att hantera just denna typ av situation.
Därför vill jag, förutom att stödja kravet på solidaritet med de drabbade jordbrukarna, fråga kommissionen om man har för avsikt att ge en konkret form åt det förslag som antogs av en rungande majoritet för ett år sedan här i parlamentet. Förslaget var utformat för att införa detta försäkringssystem och skulle inte medföra någon ökning av gemenskapsbudgeten. Om kommissionen tänker göra detta, när kommer den att lägga fram ett sådant förslag?
Ilda Figueiredo
för GUE/NGL-gruppen. - (PT) Herr talman! Naturkatastrofer inträffar om och om igen, och det är dags för kommissionen att agera snabbt på sådana situationer. Jag vill först förklara vår solidaritet med alla polska jordbrukare som drabbats av de senaste frostperioderna som förstörde större delen av årets frukt- och grönsaksskördar. Vi uppmanar till att man ger dem allt nödvändigt stöd.
Kommissionen måste också visa solidaritet i sin reaktion. Vi måste också nämna de hagelbyar och allvarliga stormar som man hade i maj i Portugal, som orsakade allvarliga skador på jordbruken i områdena Murça, Sobral de Monte Agraço, Azambuja, Torres Vedras, Alenquer, Alvito, Vidigueira och Cuba. Vi uttrycker vår solidaritet med dessa jordbrukare, och kräver att de får det stöd de behöver.
Dessa situationer visar att jordbrukarna är de som påverkas mest av effekterna av klimatförändringar. Det är därför viktigt att driva en allmän politik varigenom jordbrukarna garanteras en inkomst också under krisperioder och när skördarna förstörs på grund av klimatrelaterade problem, vare sig det sker i form av frost eller hagel, översvämningar eller torka.
Det är dags att inrätta ett försäkringssystem som finansieras av gemenskapen. Men det är också viktigt att garantera skydd åt marknaderna för jordbruksprodukter och främja en ny jordbrukspolitik som är en del av den lokala och regionala utvecklingspolitiken, som sammanför olika politikområden och åstadkommer sammanhållning mellan dem.
Det behövs en ny jordbruksstrategi, en som tar hänsyn till naturliga fördelar, som inkluderar behovet av ökning av produktivitets- och produktionsnivåerna, en strategi där varje regions klimatförhållanden beaktas i produktionssystemen, en strategi som syftar till att förbättra livsmedelskvaliteten, en som är ägnad att öka jordbrukarnas intäkter och höja deras levnadsstandard och på så vis garantera framtiden för unga jordbrukare, samt en strategi som garanterar den livsmedelssuveränitet som varje land har rätt till.
Béla Glattfelder
(HU) Jordbrukarna har lidit förfärliga förluster, inte bara i Polen, utan även i Ungern. Många jordbrukare har fått sina skördar helt förstörda.
Av det som den ärade ledamoten sagt framgår det att den gemensamma jordbrukspolitiken för närvarande ger jordbrukarna ganska begränsade framtidsutsikter. Det behöver inte sägas att de nuvarande lagbestämmelserna i första hand överlåter ansvaret på medlemsstaterna för att ge stöd åt dessa jordbrukare som är i allvarliga trångmål. Detta är det problem som i första hand måste lösas i Warszawa och Budapest. Men vi måste ändra detta i framtiden. Den gemensamma jordbrukspolitiken har möjlighet att göra lite nytta här. Med andra ord kan vi inte betrakta naturkatastrofer som en kalkylerbar risk som åtföljer marknadens utveckling och jordbruksproduktionen.
EU måste visa solidaritet med jordbrukarna. Vi måste sträva efter att i framtiden på EU-nivå skapa en institution för att ge ömsesidigt stöd, vilket vi också behöver därför att om lösningen på dessa problem i huvudsak fortsätter att ligga undermedlemsstaternas domsrätt, kommer det att skapa bristande jämlikhet, där de olika medlemsstaterna var och en kommer att reagera på dessa problem på olika sätt. I vissa länder kommer jordbrukarna att få stöd, medan de i andra länder inte får det, vilket innebär att kravet på lika konkurrensvillkor inte kommer att uppfyllas.
Av det skälet vädjar jag till kommissionen att lägga fram detta förslag så snart som möjligt, vilket kommer att bidra till att inrätta en EU-institution för inbördes stöd.
Zita Pleštinská
(SK) Den frost som drabbade de polska frukt- och grönsaksodlarna i slutet av april och början av maj minskade förmodligen deras årliga avkastning med omkring 90 procent. Vädrets nycker har inte heller skonat dem som har liknande odlingar i Slovakien. Enligt rapporter förstördes 80-100 procent av fruktträdens blommor på grund av frosten, beroende på läge och typ av gröda. Jag bor i ett område nära den slovakisk-polska gränsen, och jag kan se att klimatkatastroferna i avlägsna områden kan få konsekvenser inte bara för jordbrukarna, utan indirekt också öka arbetslösheten och leda till ännu större skillnader mellan regionerna.
Fruktodlarnas överlevnad kommer att äventyras om inte EU hjälper dem. Därför bör EU införa en mekanism för att mildra skadorna, som är utformad för att kompensera förluster som beror på naturkatastrofer. EU bör inte heller glömma bort affärskontakter som byggts upp under många år. En lösning kan vara att göra det möjligt för inhemska odlare att sälja importerad frukt direkt till sina etablerade kundkontakter. Det skulle innebära riktat kortsiktigt EU-stöd och göra det möjligt för fruktodlarna att förbli konkurrenskraftiga i framtiden.
EU:s underliggande principer inkluderar solidaritet. Därför uppmanar jag kommissionen att vidta konkreta åtgärder och visa solidaritet med de fruktodlare vars skördar har förstörts av frost.
Charlie McCreevy
ledamot av kommissionen. (EN) Herr talman! Jag vill bara ta upp en sak. Efter den punkt som togs upp av Zdzisław Zbigniew Podkański vill jag klargöra att utbetalningar ur solidaritetsfonden inte görs för inkomstbortfall för enskilda jordbrukare.
Jag vill tacka ledamöterna för deras bidrag till debatten och kommer att informera min kollega Mariann Fischer Boel om de frågor som har tagits upp.
Talmannen
Jag vill tacka er, herr kommissionsledamot, och er grupp för att ni har stannat så länge.
Talmannen
Debatten är avslutad.
