Priprave na neformalni vrh predsednikov držav in vlad (Lizbona, 18. in 19. oktober 2007)
Predsednik
Naslednja točka so izjave Sveta in Komisije o pripravi na neformalni vrh predsednikov držav in vlad v Lizboni 18. in 19. oktobra 2007.
Manuel Lobo Antunes
predsedujoči Svetu. - (PT) Gospod predsednik, gospe in gospodje ter gospod predsednik, razumeli boste, da bi se vam pred obravnavo določene točke dnevnega reda, zaradi česar sem tukaj, v imenu portugalske vlade in portugalskega predsedstva Sveta rad zahvalil za tako toplo in prijateljsko počastitev spomina, po mojem mnenju zelo zasluženo, ki ste jo izrazili ob tako nepričakovani in žalostni izgubi mojega sodržavljana in poslanca Parlamenta dr. Fausta Correie.
Portugalska je bila pretresena ob tej novici, saj smo izgubili resnično dobrega človeka, ki nam je bil vsem za zgled v boju za človeško dostojanstvo in vrednote, v katere verjamemo: vrednote pravne države in spoštovanje človekovih pravic.
Nedvomno je izguba velika; če zmoremo, bi morali skušati slediti njegovemu zgledu. Resnično sem hvaležen za počastitev spomina, ki jo je izrazil Parlament in ki se ji portugalska vlada seveda pridružuje.
(Ploskanje.)
Margot Wallström
podpredsednica Komisije. - Gospod predsednik, lansko leto sem v Parlamentu govorila o tem, kaj Komisija obravnava kot gibalo napredka v današnji Evropski uniji, in začrtali smo tako imenovani "dvotirni" pristop, kar pomeni, da sta bila program dejavnih politik in ambiciozen pristop k reformi pogodbe cilja, ki sta drug drugega dopolnjevala. Med to razpravo je bilo izraženih veliko enotnih stališč, za kar po mojem mnenju obstajajo trije razlogi.
Prvič, to izraža stopnjo zrelosti v Evropski uniji, ker je Evropa zdaj prisotna na veliko področjih življenja ljudi, kar je ustvarilo pričakovanja. Umik Evrope na najmanjši skupni imenovalec bi bila velika napaka. Drugič, mislim, da sta komunikacija med Evropo in državljani ter obveščanje državljanov o Evropi potrebovala svež pristop z večjo ozaveščenostjo o tem, kako Evropa izpolnjuje njihove socialne potrebe, gospodarsko prizadevanje in osnovne vrednote. Poleg tega ta novi pristop ni temeljil le na političnem čutu: temeljil je na delu Komisije v okviru načrta "D" za demokracijo, dialog in debato, pri katerem je dejavno sodelovalo veliko poslancev Parlamenta.
Na neuradnem srečanju Evropskega sveta naslednji teden bo uveden dvotirni pristop. Na eni strani si moramo prizadevati, da predsedniki držav in vlad končajo medvladno konferenco ter sprejmejo novo reformno pogodbo. Na drugi strani je predsedstvo izrazilo svojo namero za poglobitev razprave o tem, kako se Evropa odziva na globalizacijo.
Če začnemo pri reformni pogodbi: zdaj imamo pred seboj besedilo, kar je velik dosežek. Rad bi pozdravila delo portugalskega predsedstva, kot smo pozdravili tudi delo nemškega predsedstva, ker je z veliko zavzetostjo mirno in postopno spodbujalo proces.
Tako kot moj kolega iz predsedstva tudi jaz pozdravljam konstruktivno vlogo Parlamenta v tej zadnji fazi. Skupaj smo dobro sodelovali in zahvaljujoč gospodu Broku, gospodu Barónu Crespu ter gospodu Duffu so se določbe o pravicah in državljanstvu v pogodbi izboljšale. Poleg tega bo Listina o temeljnih pravicah z uradno razglasitvijo postala pravno zavezujoča.
Spomnite se, koliko jih je dejalo, da EU-27 nikoli več ne bo sposobna sprejeti besedila pogodbe. Zdaj jim nameravamo ponovno dokazati nasprotno. Naša odločenost, da dosežemo sporazum, kaže, da ima Evropa veliko idej za prihodnost. Če naslednji teden dosežemo sporazum, bomo zagovarjali strogo upoštevanje mandata. Zdaj moramo premagati še zadnje ovire. Prepričana sem, da se bodo predsedniki držav in vlad popolnoma zavedali, da obtoževanje in oporekanje v Lizboni ne bosta koristila procesu ratifikacije.
Seveda bi se radi izognili izključitvam, a če je to cena napredka na področju ambiciozne reformne pogodbe, se moramo sprijazniti s tem. To je značilno za kompromise in pogajanja.
Zahvaljujem se tudi Parlamentu, ker se je hitro in učinkovito odzval na poziv Evropskega sveta, naj oblikuje predloge za njegovo prihodnjo sestavo. To je težko in občutljivo vprašanje za vse vas ter za države članice, zato poudarjam potrebo po tem, da se Parlament in Svet strinjata.
V zvezi s pogodbo bi dodala še nekaj: politični sporazum Evropskega sveta je pomemben korak, vendar vsi vemo, da je treba zagotoviti še druge pogoje. Upam, da bomo lahko v procesu ratifikacije, ki ponuja priložnost za komunikacijo, razlago in obveščanje o Evropski uniji, sodelovali. Kot je prejšnji teden predlagala Komisija v novem dokumentu "Partnerstvo za komuniciranje o Evropi", se moramo usklajevati, kadar je to mogoče.
Prav tako potrebujemo pogodbo, ki bi bila čim bolj dostopna in razumljiva ter bi vsebovala prečiščeno besedilo in bi bila na voljo čim prej po koncu medvladne konference. Na vzdušje med procesom ratifikacije, ki bo trajal do volitev v Evropski parlament leta 2009, bo enako pomembno vplivalo tudi oblikovanje političnega programa za Evropejce, medtem ko bo naslednji teden zahvaljujoč predsedstvu potekala razprava o Evropi in globalizaciji. Čas razprave je zelo ustrezen: iz leta v leto postaja vedno bolj jasno, da to generacijo Evropejcev najbolj skrbi globalizacija. Na državljane vpliva z več vidikov: blago in storitve, ki jih kupujemo, televizija, ki jo gledamo, energija, ki jo porabljamo, in delo, ki ga opravljamo. Evropska unija uspešno razvija politiko, ki priznava temeljno povezavo med gospodarsko uspešnostjo in socialno varnostjo. A globalizacija ni statična, kar so letos poleti jasno pokazali pretresi na finančnih trgih. Spreminjajočim se razmeram se moramo stalno prilagajati.
Kot je gospod Lobo Antunes omenil prejšnji teden, je Komisija za to razpravo sprejela dokument, ki bo med drugim podlaga za predloge o pregledu lizbonske strategije za rast in delovna mesta, oblikovane v nadaljevanju leta. Ta dokument poziva Evropo, naj se pripravi na globalizacijo, da bo učinkovito obvladala pritisk globalizacije na naše gospodarstvo, institucije in državljane, ter da izkoristi priložnosti za večjo blaginjo, odpravo revščine med ljudmi, nove trge za naše proizvode, tesnejše sodelovanje in večjo delitev vrednot. Dokument tudi zelo jasno navaja, da globalizacija ni neustavljiva zunanja naravna sila, ki jo EU le pasivno opazuje. Globalizacijo lahko delno oblikujemo po svojih željah. To je naša naloga: moramo biti dovolj samozavestni glede svojih vrednot, vizije in razpoložljivih orodij, da se zagotovi uspešnost Evrope v dobi globalizacije.
Dokument tudi zavrača protekcionizem. Podpira zaščito naših državljanov, vendar zavrača protekcionizem nad njimi, ki jih lahko le osiromaši. Prinaša tudi sporočilo našim partnerjem: ne bomo naivni; branili bomo evropski interes. To pomeni enake konkurenčne pogoje; pomeni, da bomo zagotovili, da je odprtost dvosmerna; pomeni, da želimo jasno poudariti, da ne bomo znižali svojih visokih standardov na področju zdravja, varnosti ter varstva okolja in potrošnikov.
Dokument je enako odločen tudi glede naših vrednot. V obdobju globalizacije smo lahko uspešni, vendar na svoj način. Naša rast mora biti trajnostna. Določili smo ambiciozne cilje glede zmanjšanja emisij toplogrednih plinov in uporabe obnovljivih virov energije, ki jih nameravamo doseči. Srečanje bo Evropi zagotovilo pomembno priložnost, da potrdi svojo vodilno vlogo pred konferenco na Baliju.
Koristi globalizacije bomo celotni družbi zagotovili s socialnimi modeli. Ti spadajo med naše največje prednosti. Našim državljanom bodo pomagali, da se prilagodijo in da bodo lahko uspešno obvladovali hitre spremembe. Tristranski socialni vrh tik pred neuradnim zasedanjem Evropskega sveta bo zagotovil odlično podlago.
Jasno je, da Evropska unija Evropejcem danes ponuja način, kako čim učinkoviteje izkoristiti globalizacijo, da se oblikuje celinski okvir, s katerim se posamezne države ne morejo primerjati. Za izvajanje evropskega interesa že imamo uvedeno orodje v obliki lizbonske strategije za rast in delovna mesta. Gospodarska analiza kaže, da je lizbonska strategija že začela kazati pozitivne vplive. Dokument izpostavlja več področij politik, ki jim je treba v naslednjem triletnem ciklu do leta 2010 nameniti še večjo pozornost: izobraževanje in prožna varnost, pri čemer je treba poudariti dejavne politike vključevanja in ustrezno socialno zaščito; peta svoboščina za ideje in raziskovalce; ekološke inovacije; zakonodaja o malih podjetjih za Evropo, ki bo pomagal milijonom malih podjetij v EU pri rasti in ustvarjanju več novih delovnih mest. Naloge niso lahke, vendar so uresničljive. Prepričana sem, da bo Parlament še naprej zelo vključen v spremljanje napredka lizbonske strategije na ravni EU in nacionalni ravni. Vaša stališča glede tukaj omenjenih vprašanj bodo bistveno prispevala k paketu, ki ga bomo sprejeli decembra.
Neuradno zasedanje Evropskega sveta je pomemben sestanek v pomembnem času. Izkoristimo to priložnost, da Evropejcem pokažemo, da je Evropska unija usmerjena v prihodnost, svoje politike oblikuje v skladu s prihodnjimi izzivi in se opremlja z ustreznimi orodji.
(Ploskanje.)
Elmar Brok  
poročevalec. - (DE) Gospod predsednik, predsedujoči Svetu, gospa podpredsednica, kolegi poslanci, tu imamo primer dobrega sodelovanja med dvema predsedstvoma Sveta: nemško predsedstvo Sveta je pripravilo mandat, ki se je zdaj izkazal za zelo stabilnega, daljnosežnega in temeljitega, saj ga je izvajalo portugalsko predsedstvo Sveta. Dejstvo, da smo po delu pravnih strokovnjakov zdaj v položaju, v katerem so področja jasna in opredeljiva, pri čemer bomo morda uspešni tudi ta ponedeljek na srečanju ministrov za zunanje zadeve, kaže, da obstaja velika možnost, da bo reformna pogodba sprejeta že naslednji četrtek.
Trije predstavniki so se odločili podpreti ta mandat. Ne zato, ker se bodo v tem mandatu uresničile naše sanje, ampak ker je to najboljše, kar lahko naredimo glede na sedanje stanje, da bi dosegli večjo demokracijo in zmožnost ukrepanja. Za zmožnost razširjene Unije za ukrepanje in večjo zmožnost ukrepanja v skladu z novimi izzivi današnjega sveta, kot so varnost oskrbe z energijo, terorizem, zunanja in varnostna politika kot celota, globalizacija, organizirani kriminal, podnebne spremembe in še mnogo več.
Uspešni smo zato, ker smo izboljšali možnosti za odločanje v Svetu ter ker sta sektor za varnost oskrbe z energijo in področje pravne in notranje politike dobila nove pristojnosti, o katerih bodo več povedali moji kolegi, zato imamo rešitev za tretji steber. Tu Evropski parlament, in to je druga korist, postane nosilec soodločanja o teh vprašanjih, zato da bi imel Evropski parlament v prihodnosti v skladu s to pogodbo enako moč soodločanja v 95 % primerov zakonodaje, celo na področju kmetijske politike in proračuna kot celote. Pogosto se pozablja, da je vse to vključeno v ta paket. To pomeni, da pomanjkanje demokracije, kar je do zdaj veljalo za Evropsko unijo, dejansko izginja. To je bistven napredek.
Druge države s težavami so imele priložnost, da bi prilagodile neravnovesja znotraj obsega tega mandata in med pogajanji na podlagi izključitve, pri čemer so roki jasno postavljeni, tako rast kot celota posledično ne bo omejena, medtem ko bodo njihove priložnosti, ki izhajajo iz skupne zakonodaje itd., ohranjene. Njene meje so posledično zagotovljene, kar bi moralo olajšati tudi proces ratifikacije brez referenduma, če sem pravilno razumel ustrezne obveze ali izjave, ki so bile dane med pogajanji.
Ko bo Listina EU o temeljnih pravicah postala pravno zavezujoča, bo ta Unija postala skupnost vrednot, celo z možnostjo izključitve, do česar imajo vsi pravico. Vendar to ne velja za evropske odločitve, ker smo evropsko zakonodajo ustvarili skupaj. Ostane le še vprašanje uporabe v posameznih državah članicah v smislu pravic sodišč in državljanov, pri čemer moramo videti, da tudi tu z Listino EU o temeljnih pravicah in nastankom pravne osebe ustvarjamo nove razsežnosti.
Vseeno mora Evropska unija obravnavati še nekaj točk. Točka 1: Člen 24 mandata, ki govori o varstvu podatkov v zunanjih odnosih, se mora po mojem mnenju preoblikovati ali se mora natančneje opredeliti z izjavo, da ne vpliva na splošna vprašanja varstva podatkov, kot so evidence podatkov o potnikih. Tu je potrebno dodatno pojasnilo. Varstvo podatkov pomeni, da se podatki o državljanih ne smejo posredovati brez sodnega nadzora in vključenosti Parlamenta. Menim, da je to ključno.
(Ploskanje.)
Druga točka zadeva prehodne dogovore. Svet in Komisijo tudi prosim za podporo, kar je v interesu Komisije. Ko bo pogodba 1. januarja 2009 začela veljati, se ne bo moglo zgoditi to, da po "enostavnem" postopku zunanjega ministra, ki ga ne smemo več tako imenovati, torej visokega predstavnika, določi Svet. Želimo si, da bi se vse to razrešilo v enem paketu leta 2009 ob upoštevanju pravic Evropskega parlamenta. Visoki predstavnik je hkrati podpredsednik Komisije in mora zanj vse to veljati. Tu je bil tudi interes Komisije: prihodnji predsednik Komisije mora sodelovati pri izbiri visokega predstavnika, ki je hkrati podpredsednik. Zaradi tega visoki predstavnik ne more zasesti mesta, dokler Evropski parlament ne izvoli predsednika Komisije. To zaporedje je treba upoštevati, da se ne ogrozijo demokratične pravice in ne nastane neravnovesje moči. V naslednjih dneh moramo dodati še nekaj končnih popravkov.
(Ploskanje.)
Predsednik
Najlepša hvala, Elmar Brok. Prav zares bi me presenetilo, če bi si vzeli devet minut.
Naslednji bo govoril predstavnik na medvladni konferenci Enrique Barón Crespo.
Enrique Barón Crespo  
poročevalec. - (ES) Gospod predsednik, predsedujoči Svetu, podpredsednik Komisije, gospe in gospodje, predstavniki Evropskega parlamenta govorimo različne jezike in pripadamo različnim skupinam, a smo združeni v želji, da bi Evropska unija napredovala z dokončanjem lizbonske pogodbe, ki vključuje zakonodajno soodločanje, edinstveno osebnost Unije, napredek pri prenosu notranje, pravosodne ter zunanje politike na Skupnost ter sodelovanju nacionalnih parlamentov.
Hočemo večjo demokracijo in večjo učinkovitost. Obžalujemo dejstvo, da preglednost ni večja, a to je del metod medvladne konference. Moram reči, da so nam odvetniki, zlasti tisti iz Parlamenta, omogočili, da interpretiramo hieroglife, kar je ta naloga postala, na pozitiven način.
Predsedujočega Svetu prosim, naj Parlamentu potrdi nekaj, kar razumem kot zelo jasno obvezo. Državljani, ki so bili v pogodbi zelo nepravično obravnavani, podpirajo Pogodbo o EU, in sicer besedilo, ki je ostalo nespremenjeno že od maastrichtske pogodbe. To je za nas kot predstavnike državljanov bistveno.
Moram priznati, da nam je v nenavadni gesti politične jasnosti predsedujoči Svetu sam povedal, da je to nemogoče, a je vseeno doseženo: prvi pomemben dosežek.
Drugi je Listina o temeljnih pravicah, ki je simbol identitete evropskih državljanov. To ni izjava in ni protokol (številka 11): to je "listina", v zvezi s katero bo tu naslednji mesec potekalo uradno glasovanje s predsedniki treh institucij Skupnosti, preden se začne proces ratifikacije. Listina bo pravno zavezujoča, kar pravim zato, ker verjamem, da je zanjo pomembno, da je zapisana danes, saj mislim, da so za Evropski parlament to popolnoma osnovni pogoji, temeljni za podporo te pogodbe.
Obstajajo tudi drugi elementi, glede katerih bi lahko dosegli napredek. Kolega poslanec Elmar Brok je omenil temo varstva podatkov, ki je nadvse občutljiva.
Za nas je pomembnih tudi nekaj drugih elementov. Sem spada tudi dialog med socialnimi partnerji, ki je bil nepravično obravnavan v Pogodbi o delovanju Evropske unije, druga pomembna zadeva, pri kateri po našem mnenju pomagamo tako, da podpiramo reševanje težav z zaupanjem, je skrb za varnost z deklaracijo, kot je kompromis iz Ioannine, ki že obstaja, a se ne bi smel razvijati. Po našem mnenju ni smiselno, da v Pogodbi o Uniji, ki deluje na podlagi večine in kvalificirane večine, obstajajo elementi soglasja, ki bi brezpogojno uničili proces. V mestu Viana do Castelo sem omenil, česar se predsednik najbrž spominja, da je smiselno imeti atomsko bombo, če se ne uporabi. Če jo uporabimo, bo uničila vse. Mislim, da je to pomembno opozorilo.
Gospod predsednik, obstaja točka, ki je pomembna za Parlament, in mislim, da govorim v imenu večine Parlamenta, večine držav članic in očitno tudi v imenu tistih, ki so ratificirali ustavno pogodbo, ki smo jo žrtvovali, da bi dosegli soglasje, zato je ob tej priložnosti za nas zelo pomembno, da sodelujemo v skupni zvestobi in solidarnosti, da bi dosegli ratifikacijo. Sicer bi se lahko znašli v zelo težkih okoliščinah. Mislim, da bi morali vsi ostati zvesti zavezi, ki smo jo sprejeli. Najlepša hvala, gospod predsednik.
Andrew Duff  
poročevalec. - Gospod predsednik, strinjam se s svojimi kolegi, da je na medvladni konferenci v Lizboni mogoče doseči politični sporazum. Vendar nas seveda vse skrbi, kakšna bo kakovost tega sporazuma. V sedanji fazi medvladne konference moram izraziti zaskrbljenost nad samoupravo Evrope, ki jo spodbujajo predvsem britanske zahteve po izključitvah na področju pravosodja in notranjih zadev ter temeljnih pravic.
Vsekakor je treba v Veliki Britaniji sprožiti razpravo o tem, zakaj bi morali biti britanski prebivalci izključeni iz ugodnosti povezovanja na vseh teh pomembnih področjih, vendar morajo Britanci svoje stališče natančneje razložiti tudi na medvladni konferenci. Kaj točno želijo doseči s temi izključitvami? Ali res lahko verjamemo, da bodo dogovori v zvezi z upravljanjem tega pristopa "izberi in se odloči" veljali tudi v praksi in zagotovili, da bodo skupne politike na področju svobode, varnosti in pravosodja še vedno dovolj skupne ter bodo zagotovljena vsa sredstva in instrumenti za njihovo izvajanje? Zagotovo bo izključitev Združenega kraljestva in Poljske iz listine omajala sklep, da bo listina obvezujoča za vse ostale. Upam, da bo medvladna konferenca sposobna obravnavati vprašanje z ustrezno zavzetostjo.
Ali bo predsedstvo prisililo Veliko Britanijo, da bo podprla predlog Parlamenta za odstopno klavzulo iz njihovega neuspešnega protokola o listini? Enako velja za kompromis iz Ioannine: predsedstvo in Komisija nam morata popoldne zagotoviti, da ne bosta privolila v nerazumne zahteve za prenos klavzule iz Ioannine iz sekundarne v primarno zakonodajo. Kompromis iz Ioannine je zgodovinski naslednik luksemburškega kompromisa; ta sporazum je bil neformalen, in kot je sklenil Svet, mora tak ostati tudi pri vključitvi v pogodbo.
Joseph Daul
v imenu skupine PPE-DE. - (FR) Gospod predsednik, predsedujoči Svetu, podpredsednik Komisije, gospe in gospodje, v imenu skupine PPE-DE se zahvaljujem gospe Wallström in gospodu Lobu Antunesu za njuna govora.
Končuje se obdobje razmisleka in razprav, ki bodo odločile o prihodnjem vodenju EU-27. Ali smo postali zrelejši? Ali smo pripravljeni ukrepati, ne le razpravljati? Junija je gospa Merkel pokazala kombinacijo poguma, odgovornosti in politične volje. Brez izogibanja temam, v katerih se razhajamo, nam je uspelo zmanjšati razlike. Evropska unija je končno dobila dostop do orodij, ki so potrebna za učinkovitejše delovanje.
Minili so trije meseci in portugalsko predsedovanje nas vodi v pravo smer. Če se bo načrt, določen v juniju, upošteval do konca, tj. do zasedanja Evropskega sveta v Lizboni, bo lahko portugalsko predsedstvo zagotovilo sporazum v zvezi z reformo naših pogodb. Tu pozdravljam odločenost portugalskega predsedovanja med delom medvladne konference. Za Evropski parlament in po mnenju kolegov poslancev gospoda Broka, gospoda Baróna Crespe in gospoda Duffa, ki se jim toplo zahvaljujem, je ocena medvladne konference v skladu s pričakovanji, pri čemer se je program, ki so ga določili predsedniki držav in vlad, na splošno upošteval.
Gospe in gospodje, čeprav smo se pripravljeni sprijazniti z uravnoteženim kompromisom, ne smemo pozabiti, da je tako določeno. Osebno mislim, da je koristneje poudariti razloge za podporo osnutka pogodbe. Prvič, verjamemo, da lahko le združena, močna in učinkovita Evropa vpliva na dogajanje v svetu, ki se hitro premika, spreminja ter postaja vse bolj zapleten in nestabilen. Osnutek pogodbe podpiramo tudi zato, ker učinkovita EU-27 ne more graditi na pravilih pogodbe iz Nice. Še več, zaradi dvomov, ki so jih izrazili evropski državljani, smo zahtevali večjo demokracijo in preglednost.
Zavzemamo se za jasno delitev pristojnosti, za večje sodelovanje sodržavljanov v procesu oblikovanja EU, za aktivno vlogo in velik prispevek nacionalnih parlamentov. Reforma pogodbe je pravilen odgovor na pričakovanja državljanov. Revidirana pogodba ni cilj sama po sebi, ampak sredstvo za doseganje cilja. Njena oblika in ime nista pomembna. Štejeta njena vsebina in napredek, ki ga vključuje za evropske državljane.
Mi, člani skupine PPE-DE, nočemo evropske superdržave. Zahtevamo le učinkovitost, demokracijo, preglednost in spoštovanje načela subsidiarnosti. Zahtevamo učinkovite evropske institucije, ki so se sposobne odločati, in dokler so nacionalne izključitve pogoste, je naša naloga, da omejimo njihove negativne učinke, da Evropa ne bi postala ohromljena. Vsak poskus oviranja procesa odločanja v EU se mora preprečiti. Državljani od Evrope pričakujejo, da ukrepa, kadar lahko kaj spremeni: v zvezi s podnebjem, energijo, priseljevanjem, inovacijami in terorizmom. Upam in želim si, da nam bo ta pogodba to omogočila, pri čemer jo bomo mi podprli.
Martin Schulz
v imenu skupine PSE. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, iskreno se zahvaljujem predstavnikom Parlamenta na medvladni konferenci. Naši kolegi poslanci Enrique Barón Crespo, Elmar Brok in Andrew Duff so odlično zastopali interese Evropskega parlamenta. Za to se jim v imenu naše skupine iskreno zahvaljujem.
(Ploskanje.)
Kolega poslanec gospod Daul je upravičeno dejal, da je naloga portugalskega predsedstva končati potrebno delo po neuspelem poskusu sprejetja evropske ustave, tj. predložitev preoblikovane in revidirane pogodbe, strinjanje glede ključnih elementov reformnih zahtev med 27 državami v EU, pravna in politična zaščita oblikovanja združene Evrope na medvladni konferenci, ki se zdaj končuje, uspešno končanje zadev na vrhu v Lizboni in nato njihova dejanska ključna faza, ratifikacija te revidirane pogodbe v 27 državah članicah pod posebnimi pravnimi in ustavnimi pogoji vsake države.
Zato zlasti poudarjam dejstvo, da smo lahko optimistični v zvezi z Lizbono. Če razlikujemo med tem, kar je bilo doseženo na vrhu tu v Bruslju med nemškim predsedovanjem Svetu kot mandat za medvladno konferenco, in tem, kar je bilo doseženo na medvladni konferenci, lahko glede na poročila svojih predstavnikov sklepamo tudi, da razen nekaj izjem skoraj ni razlike. Kot skupina socialdemokratov pravimo: tako mora biti. Kot socialisti ne moremo in ne bomo sprejeli sprememb, ki izhajajo iz časa pred mandatom, ki je bil dogovorjen v Bruslju, in to naj bo vsem jasno. Vendar sklepamo, da imamo pred sabo osnutek, ki ustreza temu, o čemer smo se tu dogovorili junija in zaradi česar smo vsi pohvalili gospo Merkel.
Zanimivo bo, ko bomo poslali ta osnutek v Lizbono. Potem bo vprašanje, ali bo to pogodbo ratificiralo 27 držav članic, in vse bo odvisno od poslancev Evropskega parlamenta, zaradi česar se bomo mogli boriti. Boriti se bomo morali tudi, da bodo oblikovanje združene Evrope sprejele vse države članice. Upam si napovedati, da bo nadaljnji propad te revidirane pogodbe, kot je propadla tudi ustava, pomenil konec Evropske unije v sedanji obliki. Vse, ki se nočejo pridružiti nasprotnikom Evrope, ki sedijo v tem parlamentu ter ki bi se radi zavzemali za spodbujanje Evrope in njeno usklajevanje, pozivam, da se borijo za to pogodbo. Gospod Daul, upam, da bodo to storili vsi člani vaše skupine. O tem rahlo dvomim.
Rad bi vam povedal tudi, na kaj moramo poslanci misliti, če projekt propade. Kaj sledi, če Evropski uniji ne bo uspelo pri naslednjem poskusu, da bi zavarovala revidirano pogodbo? Kaj čaka Evropsko unijo? Evropejci verjamemo, da smo velika celina s 500 milijoni prebivalcev v 27 državah članicah, kar predstavlja obsežen notranji trg. Predstavljamo 8 % svetovnega prebivalstva. Indija ima 1,1 milijarde prebivalcev, Kitajska 1,3 milijarde, pri čemer obe državi skupaj predstavljata tretjino svetovnega prebivalstva. Če hočemo dolgoročno ostati konkurenčni, če hočemo braniti, kar smo v Evropi dosegli na socialnem področju, če hočemo stabilizirati gospodarsko podlago, kar je predpogoj za socialno pravičnost, moramo biti sposobni sobivati v harmoniji po vsem svetu. V svetu bo Unija močna le, če bo skladna na gospodarskem, socialnem in političnem področju. Potrebuje reformno pogodbo, da bi to dosegla. Če EU razpade na posamezne dele, če sledimo nacionalistom, ki ljudem pravijo, da lahko več dosežemo sami kot 27 držav skupaj, potem to celino čakajo težki časi.
Zato upam, da bo dogovor iz Lizbone prestal ratifikacijo, za kar se bomo morali boriti. Kdor hoče mir v Evropi, kdor hoče, da je Evropa dejavnik miru v svetu, kdor hoče gospodarsko rast, več delovnih mest in pravičnejšo razporeditev bogastva v Uniji, mora okrepiti to reformno pogodbo, jo braniti in izvajati. Kdor tega noče in je osredotočen na ponovno nacionalizacijo, bi moral slišati govor Françoisa Mitterranda v Parlamentu: nacionalizem je nasprotje evropski enotnosti in dolgoročno vedno vodi v vojno. Vendar je Evropa koncept, ki je izšel iz vojnih ran na tej celini, zato je evropska enotnost, ki temelji na reformni pogodbi, cilj vseh demokratov in naprednih sil na tej celini.
Zato želim vso srečo medvladni konferenci in vrhu. Vendar vam želim še več sreče pri ratifikaciji v 27 državah članicah.
(Ploskanje.)
Graham Watson
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, predsednik vlade Sócrates se zagotovo počuti kot angleški kralj Henrik V. pred bitko pri Agincourtu: sovražne vlade se pripravljajo na boj, ki bo oslabil ali celo preprečil reformo pogodbe. Predsedujoči, vaš predsednik vlade mora strogo upoštevati meje Evrope in naslednji teden pripraviti pogodbo, ki bo lahko okrepila moč, odzivnost in učinkovitost Unije. Zato "še enkrat skoz vrzel, še enkrat, fantje", saj naj bi bila to zadnja bitka v tej ustavni vojni.
Parlament bo vaša pehota. Zavedamo se, da bo nesprejetje dogovora o reformi pogodbe tragedija shakespearjevskih razsežnosti. Zakaj? Zato ker sedanje stanje ni delovalo, ne deluje in nikoli ne bo moglo delovati. Soglasje Sveta v praksi pomeni, da se osnovna zakonodaja opusti ali omeji na raven skupnega imenovalca. V vedno bolj neizprosnem globaliziranem svetu, v katerem izzivi, kot so podnebne spremembe, preseljevanje in terorizem, zahtevajo temeljite ukrepe, najmanjši skupni imenovalec preprosto ni dovolj dober.
Reformna pogodba lahko kot pravni dokument, čeprav ni enaka ustavi, tiho prinese revolucionarne spremembe v Evropo. Spodbuja demokracijo ter zagotavlja, da odločanje temelji na soodločanju in glasovanju s kvalificirano večino. Podpira subsidiarnost z jasnejšo delitvijo pristojnosti, krepitev vloge nacionalnih parlamentov in enotno pravno osebo Unije ter prispeva k preglednosti z razširitvijo običajnega zakonodajnega postopka na področja svobode, varnosti in pravosodja, tj. področja, ki se že predolgo urejajo za zaprtimi vrati v nasprotju z miselnostjo Unije, ki spoštuje pravice.
Osnutek besedila spremenjene pogodbe ni brez napak: izguba simbolov Evrope je udarec za federaliste, kar velja tudi za nejasnost glede sistemov glasovanja, ki so jo povzročili Poljaki. Vendar to lahko sprejmemo, če kompromis iz Ioannine ne bo za vedno del pogodbe.
Vendar se ne moremo odpovedati opredelitvi evropskega državljanstva iz člena 8 Pogodbe o Evropski uniji, ker je državljanstvo simbol, ki je v nasprotju z zastavo ali himno konkreten pojem in dejansko vpliva na več kot 450 milijonov ljudi.
Podobno tudi preimenovanje našega zunanjega ministra v "visokega predstavnika" ni resen razlog za zaskrbljenost, medtem ko bi bili zaskrbljeni, če bi bil visoki predstavnik le lutka Sveta. Parlament in Komisija morata sodelovati, da se zagotovi strogo upoštevanje enotnosti zunanjepolitičnega delovanja ter da Sodišče Evropskih skupnosti nadzoruje uporabo osebnih podatkov v okviru skupne zunanje in varnostne politike.
Na koncu, kar je morda najpomembnejše, ne smeta obstajati dva razreda državljanov. To je popolnoma v nasprotju z duhom evropskega združevanja, zato moramo storiti vse, da britanska in poljska izključitev ne bosta trajali večno, in v ta namen določiti klavzulo, ki omogoča preklic, ne da bi bilo treba sklicati medvladno konferenco.
Ne smemo se boriti le proti izključitvam: obstajajo tudi "vključitve". Če niso pravilno oblikovane, lahko omogočijo vladam, da najprej oslabijo osnovno zakonodajo Skupnosti na področjih pravosodja in notranjih zadev ter se nato po petih letih dialoga in razprav umaknejo. Če nekatere države ne morejo skleniti razumnega kompromisa, jim moramo sporočiti naslednje: začeti morajo razmišljati o sporazumni odcepitvi od Unije in je ne izkoriščati za lastne interese, saj morajo imeti interesi Evrope prednost pred njimi.
(Ploskanje.)
Zato pozivam Svet, Komisijo in naše predstavnike s Shakespearjevimi besedami: "Napnite vse kite [...], zadržite dih, napnite duha do skrajnosti" ter zaščitite skupni interes.
(Ploskanje.)
Konrad Szymański
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospod predsednik, bližamo se koncu svojega dela v zvezi z reformo pogodbe. Za uspešen konec vrha v Lizboni je potrebna politična domišljija. Tisti, ki se zavedajo pomembnosti reforme pogodbe, naj se vprašajo zlasti: Ali se je vredno upreti Poljski in Združenemu kraljestvu; ali je vredno ogroziti izid dolgoletnih pogajanj?
Če gre verjeti njenim zagovornikom, lahko Listina o temeljnih pravicah le okrepi zavezujoče določbe, ki že veljajo. Morda imajo prav tisti, ki poudarjajo dejansko nepredvidljive posledice, če bi njene določbe uporabljalo Sodišče Evropskih skupnosti. Imam podobne zadržke, zato v celoti razumem pomisleke Združenega kraljestva in Poljske.
Pomembna elementa nadomestila izgub, ki jih je Poljska utrpela zaradi opustitve sistema iz Nice, sta mehanizem iz Ioannine in stalen položaj poljskega generalnega pravobranilca na Sodišču Evropskih skupnosti. Ogrožanje teh rešitev zdaj v nas zbuja dvome o iskrenosti namenov. Kot vsaka druga država ima Poljska pravico pričakovati boljše instrumente za nadzor nad zakonodajnim procesom EU. Zaradi odsotnosti ustrezne uzakonitve bo evropski projekt v prihodnosti propadel. Pomanjkanje nadzora nad zakonodajnim procesom ni le izmišljotina evroskeptikov ali hujskačev k vojni, kot trdi vedno delno razdražen Martin Schulz. Zaradi tega so zaskrbljeni iskreni Evropejci. Nekdanji predsednik Zveznega ustavnega sodišča v Karlsruheju in nekdanji predsednik Nemčije Roman Herzog je pred kratkim vprašal, ali v Nemčiji še vedno velja parlamentarna demokracija, če upoštevamo dejstvo, koliko uredb je bilo sprejetih zunaj zvezne skupščine.
Monica Frassoni
v imenu skupine Verts/ALE. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, le nekaj dni pred koncem medvladne konference se pripravljamo na prekupčevanje, ki bo kot običajno trajalo ves dan in noč ter se bo kot vedno končalo s kompromisom, ki se nagiba k najmanjšemu skupnemu imenovalcu.
Pogled na različna besedila, ki smo jih dobili prek psevdoskrivnostnih kanalov, ker se tu zelo malo stori vsem na očem, razkrije, da jih je zelo težko brati in zagotovo niso uporabniku prijazna. Pri čemer pogajalci, kot vsi dobro vemo, sploh nočejo biti uporabnikom prijazni ali svojim državljanom razložiti ali jih vključiti v nekaj, kar bi moralo biti pomemben sestavni del njihovega demokratičnega življenja.
Nasprotno, še med predstavitveno fazo smo obsodili dejstvo, da ugovor, da je bilo 90 % besedila ustavne pogodbe vključenih v reformno pogodbo, ne more zakriti resničnosti nenavadnega besedila, polnega opomb in odstopanja, ki slabijo Evropsko unijo, zlasti glede zunanje politike in jasnosti zakonodaje.
To pogajanje je bilo v celoti v rokah vlad, potekalo je brez vednosti državljanov ter imelo koristi zaradi dejstva, da je neskončno lingvistično in birokratsko postavljanje teorij prevladalo nad strastjo in demokratičnim sodelovanjem, kar je bilo v dobrem ali slabem lastnost faze konvencije in tudi referenduma.
Trije naši poslanci so sodelovali pri delu medvladne konference in sledili delu pravnikov, a ne moremo zanikati, da jim ni uspelo vidno izboljšati preglednosti procesa, in čeprav jim je morda uspelo zmanjšati storjeno škodo, niso mogli doseči posebnih izboljšav, ker za to niso imeli priložnosti.
Torej, gospod Schulz, gospod Brok, gospod Barón in gospod Duff, če sem iskren, se mi to ne zdi logično. Morali bi ravnati premišljeno in se zavedati skupne odgovornosti za to besedilo, in čeprav se seveda strinjam, da bi morali zagotoviti, da države članice ratificirajo to besedilo, čeprav je to zdaj odvisno od končnega sporazuma, ne vem, zakaj bi morali pretiravati. Če poslušamo gospoda Schulza, bi morali celo tu, med seboj, trditi, da bi bilo tragično, če besedilo ne bi bilo sprejeto, ker je enkratno, ker je to besedilo ... To besedilo je obupno. Vsak bralec lahko hitro spozna, da državljani niso imeli v mislih tega.
Kljub povedanemu je očitno, da je bolje kot nič. Kljub povedanemu je očitno, da je bolje - ne, Martin, pomiri se, ker ne pravim, da ga hočem zavrniti, pravim le, da bi morali biti v očeh državljanov odgovorni in verodostojni ter da ga bomo podprli, čeprav to nikakor ni posebno ustrezen sporazum. Vseeno ne moremo lagati in trditi, da smo se potrudili po najboljših močeh, ker so nam vlade odvzele ta ustavni proces in ga spremenile v to, kar je danes, in nedvomno bi bil lahko veliko boljši, kot je.
Francis Wurtz
v imenu skupine GUE/NGL. - (FR) Gospod predsednik, ne bom ponovno govoril o splošni oceni naše skupine v zvezi z novim osnutkom pogodbe. Nasprotujemo mu, a ne zaradi nacionalizma, gospod Schulz, ki ga preziram tako kot vi, ampak ker se nobena od osnovnih kritik, ki so zaznamovale razprave v zvezi s starim osnutkom ustavne pogodbe, in ne govorim o simbolih EU, ki se nam niso zdeli sporni, ampak o političnem zagonu EU, ni upoštevala. Občutek imam, da se nam bo ta sproščeni pristop prej ali slej maščeval.
Zdaj bi rad obravnaval določeni člen novega osnutka, o katerem smo že govorili: člen 24 Pogodbe o Evropski uniji. Videti je, da med nami obstaja široko soglasje, da ga poskušamo ovreči, kar je dobro. To je res občutljivo vprašanje: varstvo državljanov v zvezi z obravnavo osebnih podatkov. Zakonodajni postopek, ki bi se uporabljal, bi se razlikoval glede na to, ali so ti podatki obravnavani v Evropski uniji ali so poslani v tretjo državo. V prvem primeru ima Parlament vso pristojnost, medtem ko v drugem nima nobene besede.
To je pravna grozovitost in resno onemogočanje demokracije. Dejansko je neposredno povezan s precedensom, ki ga je določila zadeva v zvezi z evidenco podatkov o potnikih, ko se je Svet strinjal, da bo organom ZDA poslal zaupne podatke o potnikih, ki potujejo v Združene države kljub odločnemu nasprotovanju Evropskega parlamenta. Svet bi rad nadaljeval tako ravnanje, zato si je priskrbel potrebna sredstva. To je nesprejemljivo, kar bi moral Parlament jasno sporočiti Evropskemu svetu.
Dodal bom še to: ta spor posredno razkriva več dejstev, na katera je moja skupina vedno opozarjala. Prvo dejstvo je le majhen dejanski vpliv, ki ga bo imela Listina o temeljnih pravicah. Člen 8 listine izrecno obravnava varstvo osebnih podatkov, vendar se to varstvo brez zadržkov krši in se bo kršilo še naprej. Sledi skoraj neprepoznavna narava nekaterih ključnih odlomkov pogodb, a zanko take vrste lahko odkrije le zelo dobro ozaveščeno branje. Na koncu izpostavljam namerno nejasnost pri delu medvladne konference, ki je daleč od javnega in preglednega sestavljanja besedila, katerega namen je določiti življenje in prihodnost EU-27 in pol milijarde državljanov.
Vse to potrjuje našo zahtevo po demokraciji na dveh ravneh; na eni strani je potrebna obsežna pluralistična razprava v vsaki državi v zvezi s tem, kaj je tvegano v pogodbah, medtem ko je na drugi strani potrebna ratifikacija z referendumom.
Jens-Peter Bonde
v imenu skupine IND/DEM. - (DA) Gospod predsednik, EU je objavila nov osnutek pogodbe v petek ob 17. uri in si tako zagotovila, da mediji o tem ne bodo poročali med koncem tedna. Če je cilj vtihotapiti pogodbo, gre nedvomno za strokovne odnose z mediji, vendar hkrati za spletkarsko in gnusno obnašanje.
Na zadnjem srečanju konference predsednikov v Strasbourgu je predsednik svečano obljubil, da bodo vse politične skupine imele dostop do dokumentov medvladne konference. Še vedno jih nismo prejeli. Tri skupine imajo privilegiran dostop do medvladne konference, medtem ko je pet skupin izključenih. To je diskriminatorno in v nasprotju z načelom enakosti, torej je to spet spletkarsko in gnusno obnašanje.
V novi pogodbi je EU pristojna za 105 novih zadev tako kot ustava. Pravici do veta in predstavniške vlade sta bila omejeni na 62 področjih, v ustavi pa na 61. Novo je dejstvo, da so 255 strani sprememb vstavili v 2 800 strani pogodbe, zaradi česar je besedilo neberljivo za vse razen za "piflarje", torej spet lahko govorimo o spletkarskem in gnusnem obnašanju. Nova ustava EU bo imela 3 000 strani, medtem ko je zavrnjena ustava obsegala 560 strani. To je rezultat Sarkozyjeve t. i. mini pogodbe. Predstavljajte si, da se na ljudi obrnete z vprašanjem praktične mini pogodbe, vendar jim nato ponovno predstavite zavrnjeno ustavo, a tokrat brez referenduma - to je spet spletkarsko in gnusno obnašanje.
Prav vse dele zakonodaje, ki bi jih lahko sprejeli na podlagi ustave, bi lahko sprejeli tudi na podlagi nove pogodbe. Ti dve besedili sta enaki v smislu pravnih obveznosti; razlika je le v imenu in izogibanju referendumom, torej je to spet spletkarsko in gnusno obnašanje.
Kakšne reve. Predlagajte svoje načrte in jih predstavite volivcem. Podpišite peticijo za referendume na spletni strani www.x09.eu.
Frank Vanhecke
v imenu skupine ITS. - (NL) Gospod predsednik, poleg zadržkov prejšnjega govornika v zvezi s podobnostjo z novo pogodbo, ki določa ustavo za Evropo, ki nam jo vsiljujejo na popolnoma nedemokratičen način, je očitno glavni cilj evropskega predsedovanja, da je uspešno v zvezi s skupno evropsko politiko priseljevanja. V zvezi s tem je najmanj, kar lahko rečemo, da je taka politika na evropski ravni, določena v krogih z odnosom "to ni moja stvar", v katerih prevladujejo izrazito dvomljive odločitve Komisije in Sveta, s katerimi smo žal že seznanjeni, popolnoma nedemokratična.
Težava priseljevanja na naše državljane vpliva osebno in na njihovo zasebno področje. Poleg tega je po mojem mnenju prenos odločanja v zvezi s tem na evropsko raven brez prave preglednosti za kogar koli ne le nedemokratično, ampak preprosto nevarno.
Portugalski predlog, da bi nezakonito priseljevanje "usmerjali" prek zakonitega priseljevanja, je nadvse nesmiseln. Proti nezakonitemu priseljevanju se je treba boriti s strogo politiko "oko za oko", ki vključuje spremljanje in izgon, neprepusten nadzor zunanjih mej ter tudi evropske prostore za pridržanje in sprejemne centre v državah izvora ali vsaj celini izvora.
Glede "absolutne nujnosti" zakonitega priseljevanja bi rad opozoril na to, da ima Evropa že zdaj približno 20-25 milijonov brezposelnih prebivalcev, pri čemer je med njimi več milijonov nezaposlenih priseljencev. Nov val zakonitega priseljevanja z vsemi povezanimi "združitvami družin" bi predstavljal le eksponentno naraščanje zlasti resnih težav vključevanja in asimilacije.
Če bo šlo res le za visokokvalificirane delavce, čemur nasprotujem, potem je to organiziranje bega možganov iz revnih držav, kar je naravnost šokantno; ali je namen ohranjanje revnih in premalo razvitih držav, kar bi nam moral Svet enostavno povedati.
Maciej Marian Giertych
(PL) Gospod predsednik, o čem sploh razpravljamo danes? O ustavi za Evropo. Razpravljamo o dokumentu pod drugim imenom in z drugačnim besedilom, a z enako osnovno vsebino kot ustava, ki je bila že zavrnjena. Ta dokument je domnevno manj pomemben, da se o njem ni treba odločati na referendumih. Politične elite EU, kamor spadajo poslanci Parlamenta, Evropska komisija in nacionalne vlade, skušajo prevarati svoje volivce in ljudi.
Podpreti bi morali reformno pogodbo, ki je dejansko preimenovana evropska ustava, ki so jo volivci v Franciji in na Nizozemskem zavrnili na referendumih, medtem ko je številne druge države niso ratificirale v zahtevanem času.
Spomnimo se besed Angele Merkel: "Uporaba drugačne terminologije brez spremembe pravnega bistva, na primer v zvezi z naslovom pogodbe, imenovanje pravnih aktov in ministra Unije za zunanje zadeve."
Prav to se je storilo, pri čemer se zdaj od nas zahteva, naj sprejmemo to prevaro. Ne smemo slepiti sebe in svojih volivcev.
João de Deus Pinheiro
(PT) V svojem današnjem govoru, v svojem imenu in imenu skupine, ki jo predstavljam v Parlamentu, izražam globoko žalost zaradi smrti Fausta Correie. Bil je mož nazorov, a prijazen in zelo dober, zelo solidaren mož. Zelo ga pogrešamo.
Drugič, rad bi povedal, da je portugalsko predsedstvo izkazalo odločenost, kar je treba poudariti, saj ne dovoljuje nobene spremembe ciljev pogodbe, kot so se dogovorili predsedniki držav in vlad. Prepričani smo, da bo vztrajno in da bomo še pred 20. oktobrom imeli novo pogodbo. Zato ne bom rekel ničesar več.
Glede lizbonske strategije moram čestitati predsedstvu in Komisiji, ker sta končno uresničila to, o čemer smo že dolgo govorili: če Komisija ne bo dobila širših pristojnosti in odgovornosti na podlagi lizbonske strategije od tistih, ki jih je dobila leta 2000, lizbonska strategija ne bo učinkovita. Ustrezna pot bi bila okrepitev vloge Komisije, da bo postala ključna točka lizbonske strategije, in upamo, da bo tako svež pristop sčasoma prinesel rezultate.
Končno, vključitev globalizacije v razpravo na prihajajočem neformalnem vrhu je dobro znamenje, ker je današnji svet tesno povezan z globalizacijo in je nepredstavljivo, da na vrhove z Afriko ali Rusijo, za katere upamo, da bodo zelo uspešni, ali razpravo o menjalnem tečaju japonskega jena ali ameriškega dolarja ne bo vplivala globalizacija.
Po vzoru komisarja je treba izpostaviti, da je pomembno imeti skupna pravila v mednarodni trgovini in pri odpiranju trgov, pri čemer je zelo pomembna tudi vzajemnost naših dogovorov z drugimi poslovnimi in trgovinskimi partnerji. To je pomembna točka in že ta razlog sam, čeprav bi bil edini, bi zadostoval za hvaljenje tega sporočila Komisije.
Gospod Lobo Antunes, želim vam, da ste v zvezi z neformalnim vrhom, ki bo morda eden od najpomembnejših v Evropski uniji v zadnjih letih, uspešni.
Jo Leinen
(DE) Gospod predsednik, kolegi poslanci, portugalsko predsedstvo moramo pohvaliti za način, kako je vodilo pogajanja: zelo predano in usmerjeno k cilju.
Dobro je, da ste strogo upoštevali junijski mandat, čeprav z nekaj izjemami, in zavrnili veliko dodatnih zahtev, kot je zahteva Evropske centralne banke po členu o želji Avstrije, da omeji število učencev iz drugih držav. Nič od tega ni del nove pogodbe in verjamem, da se bližate koncu. Le malo stvari nas zdaj lahko ustavi pri sklenitvi sporazuma v zvezi z novo pogodbo.
Izključitve so žalostne. Dajejo vtis nesoglasja in neskladja. Ločujejo EU in tudi sprejemanje odločitev v tretjem stebru je dolgotrajno. Ne delujejo spodbudno in so predvsem to, kar je hotelo Združeno kraljestvo. Andrew Duff je govoril o samopostrežni miselnosti. Upam, da to ne določa precedensa.
Mislim, da so izpolnjene vse glavne zahteve Londona. Zaskrbljeno berem, o čem so še včeraj razpravljali v spodnjem domu. Ničesar več ne morem dodati. Bilo bi popolnoma nesprejemljivo, da bi zdaj zahtevali še več.
Razpravljalo se bo o poljski zahtevi po uveljavitvi Ioannine, a se ne da povečati možnosti za oviranje. Resnično želimo povečati zmožnost ukrepanja. To mora ostati izjema. To je neformalni sporazum, ki ne bi smel postati pravilo.
Želim si, da bi lahko skupaj s Komisijo in Svetom tri institucije razglasile listino tu v dvorani. To bi bilo res dobro sporočilo državljanom. Prav tako bi rad videl, da se v pogodbo ponovno uvrsti zahteva gospe Wallström, tj., da se državljanom podeli pravica do prejemanja informacij. Dve tretjini ljudi se ne čutita obveščeni. To bi bil dober dodatek k pogodbi.
Predsedujoči Svetu, Parlament bo na vsak način skušal zagotoviti, da bo lizbonska pogodba začela veljati. Zahvaljujem se našim trem predstavnikom in predsedniku, ki bodo za to poskrbeli na vrhu v Lizboni.
Sophia in 't Veld
Gospod predsednik, z velikim razočaranjem ugotavljam, da pravice državljanov nikakor niso v središču nove pogodbe. Listino o temeljnih pravicah smo žal žrtvovali zaradi strahu nizozemske vlade pred referendumom. Listina o temeljnih pravicah mora biti v celoti pravno zavezujoča za vse, saj zagotavlja uveljavljanje naših skupnih vrednot v praksi.
Kaj torej pomeni izključitev? Ali je to izključitev iz teh skupnih vrednot? Ali to pomeni, da Poljska in britanska vlada navidezno podpirata te vrednote, vendar državljanom ne omogočata uveljavljanja svojih pravic? Kaj pomeni izključitev? Ali s tem ne ustvarjamo nevarnega precedensa? Vprašajmo se, ali bodo imele prihodnje države članice enako pravico do izključitve. Če Turčija, država, s pristopom katere k Evropski uniji se zelo strinjam, zahteva izključitev iz Listine o temeljnih pravicah, ali bo imela enako pravico do tega?
Druga težava je, da je med ustavo in pogodbo nastal dodaten, nižji standard varstva podatkov, ki velja na področju skupne zunanje in varnostne politike. Predvidevam, da se bodo države članice v prihodnosti želele izogniti predpisom v zvezi z varstvom podatkov, na primer z označevanjem protiterorističnih ukrepov kot skupno zunanjo in varnostno politiko namesto kot sodelovanje policije in pravosodja.
Nazadnje bi rada pozvala Komisijo in države članice, naj takoj, ko bo pogodba podpisana, upoštevajo načela nove pogodbe in vključijo Evropski parlament kot sooblikovalca zakonodaje na področjih pravosodja in notranjih zadev, s čimer se bo hitro odpravila demokratična vrzel, s katero smo tako dolgo živeli.
Mirosław Mariusz Piotrowski
(PL) Gospod predsednik, predsedniki držav in vlad že spet spreminjajo način delovanja Evropske unije tako, da so ji dali novo pogodbo. Ta skrb za narode Evrope in njihovo prihodnost je ganljiva.
A odločitve neformalnega vrha ne morejo nadomestiti demokratične poti referendumov v zvezi s sprejetjem pogodbe v posameznih državah. Tako bi prevarali prebivalce držav članic, ki imajo pravico do neodvisnega odločanja glede tako pomembnih zadev.
Stara ustavna pogodba se ni bistveno spremenila. To dokumentu omogoča, da je, odvisno od sedanjih političnih potreb, predstavljen kot popolnoma nov dokument ali kot prejšnja pogodba brez temeljnih sprememb. Zato bi rad vprašal: Kako Svet in Komisija opredeljujeta zadevni dokument? Ali je to nova pogodba ali okrnjena različica stare; ali se bo proces njene ratifikacije začel ponovno v vseh državah članicah?
Johannes Voggenhuber
(DE) Gospod predsednik, kdor je videl, kako so vlade napadale ustavo v zadnjem letu, da je postala neprepoznavna, nečitljiva ter nima več svojega duha in evropske karizme, mora priznati, da vse to nikakor ni povezano z željami državljanov, celo tistih, ki se niso strinjali z njo v Franciji in na Nizozemskem.
Vseeno mora vsak, ki je lahko opazoval potrpežljivost in čas, porabljena za sedanje dogajanje pred medvladno konferenco, videti, da so vlade strukturo te ustave skupaj z odvetniki in vladnimi kabineti napadale kot termiti. Zrno za zrnom in element za elementom so zavlačevali s to ustavo. Zares se čudim, zakaj nihče ne sprašuje vlad, kaj skušajo doseči. Ali je to res le njihova moč, se res ne zavedajo pričakovanj ljudi ali je to navaden nacionalizem, ki se spet širi po Evropi?
Jezik. Danes me je delegacija poslancev avstrijskega parlamenta vprašala: Kako naj dosežem, da bo vaš "da" tej ustavi komur koli razumljiv? Ne morem je brati. Ne morem je več razumeti. Nič več ne vem, kaj pomenijo besedilo, reference, opombe in pasti.
Menim, da bo ob koncu te medvladne konference obstajala Evropa, v kateri ljudje prvič v zgodovini ne bodo mogli prepoznati političnega reda, v katerem živijo. Izgubili boste veliko privržencev, celo tistih, ki so se veliko let borili za to ustavo.
Temeljne pravice. Podpredsednik Komisije, sklicujete se na duh kompromisa. A zakaj se ne sklicujete na naravo univerzalnih temeljnih in človekovih pravic, zaradi katerih si ne moremo predstavljati, da bi oblikovali skupnost vrednot, v kateri nekaj držav izjavlja: "Ne pripadam tej skupnosti vrednot." Kako naj kljubujemo gospodu Putinu in mu rečemo: mi smo obsežna skupnost vrednot in se zavzemamo za univerzalne človekove pravice - razen nekaj nas. To je tak razkorak v verodostojnosti Evrope, da se ne moremo sklicevati na duh kompromisa. To je popolnoma drugačen duh. Tu prevladuje močan politični demon. Ne verjamem, da bo sedanje dogajanje naletelo na odobravanje državljanov, ki ga tudi nočemo več.
Pedro Guerreiro
(PT) Gospod predsednik, na začetku govora naj najprej izrazim žalost, ki jo tako jaz sam in tudi moja skupina občutimo zaradi smrti našega kolega poslanca Fausta Correie.
Glede reforme pogodb je predsedstvo Sveta le ponovilo, da zelo upa, da bo doseglo nadaljnjo stopnjo, ne zadnjo, v procesu obnovitve projekta, zastavljenega v evropski ustavi. To pomeni, da naredi še en korak v procesu, ki se je začel v začetku junija pod vodstvom nemškega predsedstva, da bi vsebino zavrnjene pogodbe vsilili tako, da bi jo predstavili v drugačni obliki ter se tako približali želji ljudi, kar je prava politična prevara.
Ta pogodba je poskus utiranja poti za neoliberalne politike, ki so v nasprotju s pridobljenimi socialnimi pravicami in napredkom ter so namenjene interesom velikih multinacionalk. Vsiljuje se nam federalizem pod prevlado glavnih velesil v okviru, ki Uniji priznava status pravne osebe, ko države nimajo več svoje moči in je Evropska unija obravnavana kot ena od stebrov Nata; vse to z namenom, da se zagovarja vmešavanje in posredovanje v skladu z interesi glavnih velesil. Ta pogodba skuša vzpostaviti gospodarski, politično-militaristični blok z imperialističnimi težnjami. Ta pogodba ne bo premagala globokih in nepopravljivih nasprotij tega evropskega vključevanja, ampak jih bo nasprotno še poudarila.
Mi bomo še naprej obsojali prave cilje te pogodbe, trdili, da bi jo morali zavrniti, ter zahtevali obsežno nacionalno razpravo in posvetovanje portugalskega naroda v dobro Evrope, v kateri poteka sodelovanje med suverenimi državami, ki imajo enake pravice, s ciljem napredka in miru.
Na koncu izražam podporo obsežnim demonstracijam, ki jih organizira zveza sindikatov CGTP-IN in bodo potekale 18. oktobra v Lizboni.
Patrick Louis
(FR) Gospod predsednik, gospe in gospodje, naj se veselimo ali žalujemo, vsi se strinjamo, da je pogodba, ki bo podpisana v Lizboni, le reciklirana evropska ustava, ki je bila zavrnjena na dveh referendumih leta 2005. Kot je bilo izpostavljeno v včerajšnjem poročilu spodnjega doma, zajema vse: primarnost evropske zakonodaje in celo sekundarne zakonodaje nad nacionalno zakonodajo, celo ustavno pravo; status pravne osebe za EU; kar bo Komisiji dovolilo zastopanje držav članic na mednarodni ravni; ministra za zunanje zadeve pod drugim imenom; največji prenos pristojnosti v celotni zgodovini evropskega vključevanja; vsaj 40 novih tem in obsežno polje temeljnih pravic.
Znotraj teh zidov, znotraj katerih imamo besedo "demokracija" stalno na koncu jezika, bi rad poskusil nagovoriti vašo vest. Kateri pristni demokraciji bi se lahko zdelo normalno uzakoniti besedilo, ki so ga ljudje že zavrnili na referendumu? Zakaj ljudje ne bi smeli izraziti mnenja o novi pogodbi in katerih koli novih širitvah? Kakšen politični režim gradite z nadaljnjim podrejanjem naših demokracij sistemu, v katerem pristojnosti niso razdeljene, v katerem vlade niso politično odgovorne, pri čemer narodi z izjemo enotnega evropskega naroda niso zastopani?
Italijanski federalist Tommaso Padoa-Schioppa je na to že odgovoril. Citiram: "Med dvema poloma splošnega soglasja in vodstva nekaj vlad je Evropo ustvarila metoda, ki bi jo lahko opredelili kot ,razsvetljeni despotizem'." Prav ima. "Ne" ljudstva kot odgovor na njihov razsvetljeni despotizem je prepričal federaliste, da morajo ponovno nadaljevati pod krinko, ker je edina razlika med zavrnjeno ustavno pogodbo in prihajajočo pogodbo ta, da prva ni lagala.
Jim Allister
Gospod predsednik, glede na pretekle izkušnje predvidevam, da bodo v Svetu britanske rdeče črte postale rožnate packe, nato pa bodo povsem izginile zaradi federalizacije Sodišča Evropskih skupnosti. Naj gre za izključitev ali vključitev, britanska vlada bo razglasila zmago, drugi pa ji bodo javno popustili, saj kakršne koli vidne koncesije dejansko nimajo vrednosti. Vse to bo vzbudilo v britanski javnosti lažno prepričanje, da se reformna pogodba dejansko materialno razlikuje od zavrnjene Ustave, čeprav to ni res.
Ker zdaj Gordon Brown ni izvedel volitev, je britanski referendum še bolj potreben. Če ni volitev, je treba upoštevati obveznost referenduma iz laburističnega manifesta iz leta 2005. Če ni izveden referendum, gospod Brown ne more dobiti mandata za nadaljevanje ratifikacije, kar je ključno vprašanje, o katerem se morajo dogovoriti vsi demokrati Združenega kraljestva.
Timothy Kirkhope
Gospod predsednik, rad bi se zahvalil Svetu in Komisiji za njuni izjavi. Neuradno srečanje v Lizboni bo pomemben dogodek, na katerem bodo predsedniki držav in vlad obravnavali objavo osnutka reformne pogodbe. Vendar je bil postopek medvladne konference prehiter. Britanska vlada je izjavila, da je imela dejansko na voljo le dva dni za obravnavo osnutka mandata. Kot so dejali drugi govorci, je besedilo predlogov dejansko skoraj enako izvirnemu ustavnemu besedilu.
Britanski predsednik vlade ima težavo. Imenuje se zaupanje - zaupanje v njegove izjave. V zadnjih nekaj tednih je spodbujal svoje ministre, naj promovirajo volitve v Združenem kraljestvu, ko se je politično dogajanje zaostrilo, pa se je umaknil. Mislim, da morajo biti evropski kolegi in evropski voditelji zelo pazljivi glede njegovih izjav v Lizboni, saj bodo verjetno v nasprotju z njegovim mišljenjem. Britanski konzervativci bodo seveda ponovno zahtevali referendum o Pogodbi. Želi si ga velika večina britanskega naroda, vključno z večino podpornikov vlade. Če se bo predsednik vlade še naprej upiral temu pritisku kljub jasnim zahtevam za volitve v skladu z manifestom, bo britanski narod dobil dodatno potrditev, da mu ne morejo zaupati. Voditelj moje stranke je izjavil, da bi to lahko bila očitna zloraba zaupanja, in sicer ena od največjih in najbolj očitnih zlorab zaupanja v sodobni politiki.
Želim si tudi, da bi se Evropa bolj osredotočila na izzive globalizacije, zmanjšanje svetovne revščine in obvladovanje podnebnih sprememb. To so lekcije, ki bi se jih morali do zdaj že naučiti. Upam, da bo naš predsednik vlade iskren do britanskega naroda o vprašanjih, ki bodo zastavljena v Lizboni. Želimo uspešno Evropo, vendar se mora ta osredotočiti na zadeve, ki jih ljudje dejansko podpirajo in razumejo.
Edite Estrela
(PT) Najprej se vam v imenu portugalskih socialdemokratov zahvaljujem za izrečeno sožalje glede smrti mojega kolega Fausta Correia. Njegova smrt je velika izguba za vse, portugalsko demokracijo, portugalsko socialistično stranko in ta parlament.
En teden pred neformalnim vrhom želim biti optimistična in verjeti, da bo prevladala razsodnost. Želim biti optimistična in verjeti, da bo vseh 27 držav članic prevzelo politično odgovornost, ki jo imajo do svojih državljanov, evropskih državljanov in sveta. Želim verjeti, da bo 19. oktobra Evropski svet dosegel politični dogovor in sprejel reformno pogodbo ter s tem končal ta zastoj, ki že predolgo traja.
Sem optimistična, ker se vsi zavedamo, da se moramo odzvati na pričakovanja in dvome evropskih državljanov, ki se upravičeno sprašujejo, kakšno vlogo ima Evropska unija v svetu in kaj jim lahko zagotovi v prihodnosti. Želim biti optimistična, ker ves svet opazuje Evropo in čaka na pozitiven znak. Vsi vemo, da svet potrebuje združeno in soglasno Evropo. Vsi vemo, da se svet vrti naprej, pri čemer Evrope nacionalni egoizem ne sme več omejevati. Vsi vemo, da je treba zastoj odpraviti, zato da se bomo lahko osredotočili na spodbujanje gospodarskega razvoja, ustvarjanje delovnih mest in boj proti podnebnim spremembam. To so prednostne naloge.
Pravniki so dosegli sporazum o sestavi besedila in prilog pogodbe. Rešene so bile zapletene tehnične/pravne težave. Medvladna konferenca je izpolnila mandat, ki ji ga je dodelil Svet. Portugalsko predsedstvo je naredilo vse, kar je bilo v njegovi moči, za odpravo ovir. Evropski parlament je opravil svoje delo v okviru medvladne konference, h kateri so neprecenljivo prispevali Elmar Brok, Enrique Barón Crespo in Andrew Duff, ter izven nje. To pomeni, da so do zdaj vsi odgovorno izpolnili svoje dolžnosti v predpisanem roku. Zdaj upamo, da ne bodo izpostavljene namišljene ovire, ki jih bodo narekovale kratkoročne nacionalne politične razmere in ne objektivni pomisleki glede vsebine pogodbe. Nihče ne bi razumel, če bi voditelji držav in vlad, ki so potrdili mandat medvladne konference, ravnali v nasprotju z zavezami. S tem bi izgubili verodostojnost. Zagotovo bi se znašli v krizi z nepredvidljivimi posledicami. Besedilo mogoče ni najboljše, vendar je priložnost in bolje kot nič.
Končala bom s citatom Jeana Monneta: "Vedno sem verjel, da se bo Evropa oblikovala skozi krize in rešitve teh kriz." Modre in preroške besede. Upajmo, da je Evropa sposobna v zgodovino zapisati še eno poglavje o izgradnji Evrope.
Alexander Lambsdorff
(DE) Gospod predsednik, v okviru ustavnega procesa, tj. procesa za oblikovanje te reformne pogodbe, smo si precej uspešno prizadevali za več demokracije in večjo učinkovitost, vendar o preglednosti ne moremo govoriti. O vsem, kar je Svet tukaj izjavil, da bi informiral ta parlament, bi lahko prebrali v časopisu. Primerne bi bile tehtnejše izjave predsedstva. Zato se mora boj za preglednost nadaljevati. Parlament si je zelo prizadeval za okrepitev pravne države, za kar se iskreno zahvaljujem našim predstavnikom. Varovanje podatkov v okviru skupne zunanje in varnostne politike, okrepljeno sodelovanje parlamenta, odprava tretjega stebra v korist politike pravosodja in notranjih zadev, pravno zavezujoča narava listine so vprašanja, ki so pomembna celo za liberalno sredino in temeljijo na skupnih vrednotah.
V zvezi z izvzetji naj povem naslednje. Razlikujemo lahko med tistimi, ki zadevajo politiko notranjih zadev, in tistimi, ki zadevajo zunanjo politiko. Na področju politike notranjih zadev zadevajo pravno kulturo, nacionalne tradicije in različno pojmovanje družbenih vrednot. Razumem ali celo odobravam, da tukaj glasujemo za izvzetje. Medtem ko ne razumem in ne odobravam oviranja nekaj držav članic, zlasti Združenega kraljestva, na področju skupne zunanje in varnostne politike. Timothy Kirkhope je pravkar rekel, da moramo razvijati politiko, ki jo državljani podpirajo. Državljani podpirajo verodostojno skupno zunanjo in varnostno politiko. Ta je glede na izzive, s katerimi se spopadamo, nujno potrebna: boj proti terorizmu, kriza na Bližnjem vzhodu, boj proti revščini, nalezljivim boleznim in migraciji. V zvezi s tem je veliko izzivov, s katerimi se lahko soočimo le skupaj.
Zato se nepristransko sprašujemo - tudi Martin Schulz se je, pri čemer menim, da je imel popolnoma prav - kdo bo odločal o usodi sveta čez dvajset ali trideset let. Združene države, Kitajska, Indija ali ... Združeno kraljestvo? Tega nihče ne verjame. Tudi Nemčija in Francija ne bosta odločali o tem. O tem bomo odločali skupaj ali sploh ne. Zato potrebujemo evropski duh in to reformno pogodbo.
Miguel Portas
(PT) V zvezi s pomanjkanjem preglednosti naj povem, da Listina o temeljnih pravicah določa, da "nihče ne sme biti obsojen na smrtno kazen ali usmrčen". To je ustrezno, vendar ni vse. Podlaga za razlago tega člena je okvir evropske konvencije, ki določa nesprejemljive izjeme. Države lahko na primer ponovno uvedejo smrtno kazen, kadar obstaja neizbežna nevarnost vojne. Kakšna zamisel je to, gospe in gospodje?
Isti pravni vir uslužbencem organov kazenskega pregona dovoljuje, da v primeru vstaje ubijajo, ter celo omogoča, znova citiram, "preventivno pridržanje". Zagotovo se spominjate Jeana Charlesa de Menezesa, ki je bil leta 2005 ubit na podzemni železnici v Londonu. Je bila to le usodna napaka ali kaznivo dejanje, ki bi bilo v skladu s prihodnjo pogodbo dovoljeno? Jose Socrates in Durao Barroso sta danes v Lizboni izrazila nasprotovanje smrtni kazni. Kateri so razlogi za podpiranje te pogodbe, ki jo zdaj prikrito omogoča?
Alessandro Battilocchio
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, menim, da je delno tudi zaradi približujočega vrha prav poudariti, kar bodo v nadaljevanju razprave potrdili tudi drugi poslanci, da je evropski državljan tisti, ki ima državljanstvo države članice v skladu z nacionalno zakonodajo.
Tako je državljan vsakdo, ki uživa pravice takšnega statusa, zlasti pravico voliti in biti izvoljen za poslanca v Evropskem parlamentu. Za koga smo delali vsa ta leta, ko smo se zavzemali za pravico do prostega gibanja, izobrazbe, zdravja, dela in dostojanstva, če ne za državljane, ki so nas demokratično izvolili?
Menim, da je prav tako pomembno, da se ohrani medsebojno spoštovanje med državami članicami: desetletja je neformalni sporazum trem največjim državam EU za Nemčijo pripisoval enako težo. Na jezikovnem področju je bilo to že večkrat kršeno. Zdaj predlog Lamassoure-Severin določa odpravo te enakovrednosti tudi v smislu politične teže.
Če je to osnovni nazor, potem ne smemo biti presenečeni, da je tako težko doseči sporazum o skupnem oblikovanju prihodnosti. Zato mora evropski vrh temeljito razmisliti o zamislih o evropskem državljanstvu in demokratični legitimnosti.
Josef Zieleniec
(CS) Verjamem, da bo na naslednjem lizbonskem vrhu dosežen končni sporazum o besedilu reformne pogodbe. S podpisom in ratifikacijo te pogodbe se bo končala institucionalna kriza, ki sta jo povzročila referenduma v Franciji in na Nizozemskem.
Institucionalna reforma je potrebna, vendar ne zadostuje, da bo EU uspešno delovala v vedno bolj globaliziranem svetu in za svoje državljane. Institucionalna reforma je nepogrešljiv del rešitve, vendar sama po sebi ni rešitev. Ko bo reformna pogodba začela veljati, bomo morali začeti razpravljati o prihodnji usmeritvi evropskega združevanja. S strogim pregledom obstoječih politik bomo poiskali rešitve za evropska gospodarska, socialna in varnostna vprašanja.
Končni cilj evropskega projekta in sorodna vprašanja v zvezi z mejami EU morajo biti v središču razprave. Referenduma v Franciji in na Nizozemskem ter zapletena pogajanja o besedilu reformne pogodbe kažejo, da bo temeljna razprava o vsebini evropskega projekta veliko zahtevnejša, kot je bila do zdaj.
Zato je pomembno, da se ustrezno in takoj odzovemo na predlog predsednika Sarkozyja v zvezi z ustanovitvijo tako imenovanega odbora modrecev, ki bi zagotovil potrebno spodbudo in usmeritev za to razpravo. Ta organ mora imeti jasen mandat, pri čemer ne sme biti sestavljen iz predstavnikov vlad držav članic. Sestavljati ga mora skupina uglednih akademikov, izvrstnih podjetnikov, nekdanjih diplomatov in politikov. To morajo biti osebnosti, ki uživajo avtoriteto in ugled, in ne uradniki z nalogami, ki jim jih dodelijo njihove vlade. Ta odbor ne sme nadomestiti javno razpravo, ampak mora spodbujati razpravo in predložiti dejanske predloge o prihodnosti evropskega združevanja.
Gospod predsednik, z reformno pogodbo bomo dobili morda nepopolna, ampak potrebna delovna orodja, pri čemer je naša dolžnost, da v celoti izkoristimo njihov potencial. Evropski državljani od EU pričakujejo dejanske in stvarne rezultate. Naša naloga je, da izpolnimo ta pričakovanja.
Robert Goebbels
(FR) Gospod predsednik, medvladna konferenca se je najverjetneje sestala v najglobljem delu Rokavskega predora, da bi se izognila javnemu mnenju. Rezultat, gospa Wallström, je nemogoče pojasniti običajnim državljanom. Več kot 300 predlogov sprememb na 150 straneh je spremenilo Pogodbo o Evropski uniji in pogodbo o njenem delovanju. Poleg tega je predloženih 53 deklaracij in 12 protokolov.
Poleg simbolov EU, kot sta zastava in himna, bodo odpravljeni tudi drugi politični dosežki. Socialni dialog ne bo več horizontalna obveznost za EU. Od socialnih partnerjev se zahteva, da se ne ukvarjajo z gospodarsko politiko, ampak le s socialno. Protokol o storitvah splošnega pomena posredno določa primarnost konkurenčnega prava nad vsemi storitvami, ki jih državljanom zagotavljajo občine ali regije, ne glede na to, da niso popolnoma komercialne. Nacionalne vlade, kot nočni čuvaji, lahko odločajo le o negospodarskih storitvah splošnega pomena.
Ni res, da je listina o temeljnih pravicah zavezujoča. Protokol 7 pravi, citiram: "da bi izključili vsakršen dvom, nobena določba naslova IV Listine ne ustvarja iztožljivih pravic v razmerju do Poljske oziroma do Združenega kraljestva". Povedano drugače, Sodišče Evropskih skupnosti listine ne more uveljavljati. Preskočil bom izvzetja, ki omogočajo Evropo dveh hitrosti, v zvezi z območjem eura, schengenskim sporazumom ter predpisi o pravosodju in notranjih zadevah.
Člen 24 je značilen za totalitarno državo, pri čemer lahko samo Svet določa pravila o varstvu osebnih podatkov naših državljanov ter dovoli predložitev teh podatkov Združenim državam. Parlament in Sodišče Evropskih skupnosti ne bosta mogla varovati temeljnih svoboščin. Veliki brat Georga Orwella ni daleč stran.
Končno, na podlagi kompromisa iz Ioannine nam grozi vključitev stalne pravice vlad do veta. To je nesprejemljivo, gospod predsednik. Začel sem ponovno odkrivati nekatere prednosti pogodbe iz Nice.
Roberta Alma Anastase
. - (RO) Lizbonski vrh je za Evropsko unijo priložnost, da razpravlja in mogoče sprejme odločitev o zadevi, ki je zelo pomembna za njeno prihodnost in vlogo v 21. stoletju.
Zaradi razmer v letu 2007, ko Evropsko unijo sestavlja 27 držav in je svet vedno bolj globaliziran, smo prisiljeni preučiti cilje, prednostne naloge in način delovanja Evropske unije.
Nesporno je, da mora ukrepanje Evropske unije v 21. stoletju temeljiti na dveh temeljnih načelih: demokratični legitimnosti in tesnem odnosu z evropskimi državljani ter bolj usklajenem in učinkovitem delovanju, tudi zunaj meja EU.
Prvič, to pomeni spoštovanje in spodbujanje demokratičnih vrednot, pravic naših državljanov, tudi manjšin, pri čemer v zvezi s tem pozdravljam, da ta vidik izrecno omenjen v predlaganem besedilu pogodbe.
Drugič, evropska unija v današnjem globaliziranem svetu brez usmeritve svoje zunanje politike na reševanje sporov in spodbujanje mednarodnega in medkulturnega dialoga, zlasti v okviru politike spodbujanja regionalnega sodelovanja, ne more biti strateška akterka.
Nenazadnje ne smemo pozabiti na gonilno silo razvoja, tj. izobraževanje, ki mu je treba zagotoviti ustrezno mesto v spremenjeni različici lizbonske strategije.
Če ne bomo večjo pozornost namenili politiki na področju evropskega izobraževanja in raziskav, ne bomo mogli govoriti o reformirani, konkurenčni in močni Uniji.
Upam, da bo lizbonski vrh zagotovil tudi jasne odgovore na naša današnja vprašanja.
Hannes Swoboda
(DE) Gospod predsednik, kolega poslanec gospod Goebbels je takoj po svojem govoru izjavil, da kljub svojim kritikam ne bo umrl za Nico, pri čemer upam, da ne bo in bo še dolgo živel. Prvič, za pogodbo iz Nice ni vredno umreti. Upam, da bo pogodba, ki jo bomo dobili zdaj, imela veliko večjo dodano vrednost kot pogodba iz Nice.
Nadaljeval bom s vprašanjem, s katerim je končal gospod Lambsdorff. Naši državljani želijo močno Evropsko unijo, ki ne bo posegala v vsakdanje življenje, ampak bo lahko bolje zastopala interese naših državljanov v svetu. Menim, da je ta pogodba kljub vsem pomanjkljivostim velik napredek. Je potreben, čeprav nezadosten, pogoj za izvajanje dejavne zunanje in varnostne politike. Seveda smo zaskrbljeni zaradi problema Kosova. Videli bomo, ali je izvajanje skupne zunanje in varnostne politike zaželeno. Portugalsko in slovensko predsedstvo se morata temeljito pripraviti na to, kaj bomo storili, če sporazumna rešitev ne bo dosežena. Vendar je pomembno, da dolgoročno vzpostavimo ustrezne pogoje.
Poudarjam dve stvari. Prvič, potrebujemo delujočo diplomatsko službo v okviru Komisije. Ni smiselno, da sta za zunanjo politiko odgovorna podpredsednik Komisije in visoki predstavnik, medtem ko se sedež diplomatske službe nahaja drugje. Drugič - kar je izpostavilo že več kolegov poslancev, kot so Enrique Barón Crespo in drugi - pojasniti moramo, da ta parlament že od začetka sodeluje pri imenovanju visokega predstavnika.
Na koncu imam še pripombo za podpredsednico Komisije: večkrat poudarjate, kako pomembna so pogajanja o tej pogodbi. Vprašanje ne bo rešeno, kot je rekel kolega Schulz, z dogovorom, za katerega upamo, da ga bo Svet dosegel, ali z ratifikacijo, ampak je treba državljane med ratifikacijo in po njej prepričati, da bodo na podlagi te pogodbe njihovi interesi zastopani v svetu.
Zbigniew Zaleski
(PL) Gospod predsednik, izpostavil bom nekaj pripomb v zvezi z Lizbono. Zaradi zadnjih dogodkov v zvezi z ustavno krizo so evropski državljani spoznali, da so potrebne reforma in spremembe.
Bistvo demokratičnega sistema odločanja je doseči soglasje, na podlagi večine ali soglasne podpore določene zamisli, pri čemer pri odločanju o pomembnih zadevah veta ne uporabi en partner. Razpravljamo o vprašanju porazdelitve glasov pri odločanju v forumu združene Evrope, pri čemer se dotikamo načel delovanja skupnega organa. Zato je prav tako pomembno, da upoštevamo glas manjšine, ki lahko na primer zaradi njenega geografskega položaja, zgodovinskih izkušenj in političnih razmer, pogosto izrazi realno mnenje, ki je pomembno za Evropo.
Evrope kot živega in dinamičnega organa ne sme za vedno omejevati tog in splošen zakonodajni okvir, ki ga uvedeta ta Parlament ali Komisija. Posameznik ali nacionalna skupina imata neomejene možnosti ravnanja, pri čemer življenje in spreminjajoče razmere zahtevajo prilagajanje predpisov, ampak ne vrednot, ki morajo glede na realnost ostati stalne. Ne smemo podcenjevati sedanje vzhodne razsežnosti gospodarskih, političnih in energetskih vidikov. Ni pomemben le zahod ali Brazilija, pri čemer menim, da mora biti v zvezi s tem to predsedstvo bolj prilagodljivo.
In še to: razširjeno gospodarsko perspektivo, o kateri razpravljamo in bomo razpravljali, je treba vključiti v tako imenovano lizbonsko strategijo, če želimo dohiteti Združene države Amerike.
Končno, gospod predsednik: z večjo vključenostjo nacionalnih parlamentov, ki so jih izvolili državljani, bodo zadeve EU približane državljanom. To pomeni, da morajo več odločitev o obliki, vsebini in prihodnosti Evrope sprejeti državljani in ne le predstavniki vlade, ki je trenutno na oblasti.
Richard Corbett
Gospod predsednik, rad bi čestital portugalskemu predsedstvu za napredek pri doseganju soglasja. Vendar smo danes od veliko kolegov slišali, da je Parlament zelo nezadovoljen. Veliko jih je razočaranih zaradi izgube ideje o ustavi, ki bi nadomestila naše obstoječe pogodbe in ponovno ustanovila Unijo na novi pravni podlagi.
Nekateri so razočarani nad veliko napovedanimi spremembami ter posebnimi določbami in odstopanji za nekatere države članice. Nekatere spremembe so zagotovo neustrezne. Vendar je to cena, ki jo je treba plačati za zagotovitev sporazuma, ki ga bo lahko ratificiralo vseh 27 držav.
S takimi izzivi se srečujemo. Dejstvo je, da morajo to pogodbo sprejeti in podpisati vse države članice. Kolegi ne smejo izgubiti splošne podobe. Ta pogodba tudi v spremenjeni obliki vsebuje veliko pomembnih reform. Potrebujemo te reforme; Unija potrebuje te reforme. Vsak, ki si želi dobro delujočo in demokratično odgovorno Unijo, mora podpreti te reforme.
Nadomestilo za reformno pogodbo je večinoma enako, vendar vsako leto bolj sporno glede institucij in mehanizmov Evropske unije. Bolje bi bilo zaščititi reformno pogodbo in nato povečati sposobnost Unije, da obravnava dejanska vprašanja, ki so v interesu naroda: podnebne spremembe; delovanje našega gospodarstva; čezmorska razvojna pomoč; okolje, tj. vsa področja, ki jih mora urejati Unija, ker sami in ločeni nismo učinkoviti, skupaj pa lahko naredimo več.
Napredujmo in za vedno rešimo ta ustavna vprašanja.
Othmar Karas
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, lizbonski vrh je pomemben korak naprej in z njim se bo uspešno končalo obdobje po zasedanjih. Vendar v Lizboni še ne bomo dosegli našega cilja. Pred nami je še proces ratifikacije, ki bo od vseh nas zahteval popolno zavzetost.
Le skupaj nam lahko uspe oblikovati bolj demokratično, pregledno Evropsko unijo, ki je sposobnejša ukrepati doma in v svetu, ter jo približati njenim državljanom. Reformna pogodba je nadaljnji korak v pravo smer. Le če bomo pri tem enotni, bomo lahko državljane prepričali, da reformna pogodba evropskim državljanom, Evropski uniji in celotni Evropi zagotavlja dodano vrednost.
Vendar z reformno pogodbo nismo odpravili egoizma, nacionalizma, protekcionizma, nasprotovanja EU in zlaganosti EU. Ogrožajo skupno doktrino in prihodnost Evrope.
Metoda izvzetja je neskladna z združeno Evropo. Metoda izvzetja ogroža skupnost vrednot. Ustvarja prvorazredne in drugorazredne državljane, pri čemer se sprašujem, zakaj želijo predstavniki Poljske in Združenega kraljestva preprečiti oblikovanje skupne zunanje in varnostne politike Evropske unije.
Želimo, da je varstvo podatkov urejeno z zakonom ob sodelovanju parlamenta. Želimo, da se odločitve v zvezi z zaposlenimi sprejmejo po volitvah v Evropski parlament. Želimo, da so socialni partnerji in socialni dialog še naprej uveljavljeni in okrepljeni. Želimo, da se izvede javno posvetovanje o dodani vrednosti reformne pogodbe in nadaljnji širitvi pravice Evropskega parlamenta do soodločanja, ker bo le tako Evropa postala bolj demokratična in pregledna ter bo bližje državljanom.
Bernard Poignant
Gospod predsednik, kar zadeva pogodbo, največja težava niso podrobnosti, ampak ratifikacija. Spomnimo se referendumov na Danskem leta 1992, na Irskem leta 2001, v Franciji in na Nizozemskem leta 2005 ter celo na Švedskem v zvezi z eurom leta 2003. Nobena država ni varna pred zavrnitvijo. Vsaka država članica je odgovorna za ratifikacijo v svoji državi, o kateri lahko odloča parlament ali državljani na referendumu, ampak ali res ni mogoče uskladiti celotnega procesa? Menim, da bi z združitvijo vseh ratifikacij preprečili neskončno vrsto nacionalnih razprav, pri čemer bi se lahko evropsko javno mnenje okrepilo.
Predlagam lahko datum, gospod predsednik: prva dva tedna v maju 2008, ker se je v tem obdobju končala druga svetovna vojna in ker je 9. maj dan Evrope, poleg tega bo letos šestdeseta obletnica Haaškega kongresa, ki predstavlja začetek evropskega povezovanja in ki mu je predsedoval Winston Churchill. Za Francoze je pomemben tudi 10. maj, ko je bil izvoljen pomemben Evropejec François Mitterrand.
Pomagalo bi, če bi bile ratifikacije usklajene. Navsezadnje smo odpravili simbole pogodbe, ampak jih lahko ponovno oživimo na koledarju. Zakaj jih ne bi zapisali v obliki datumov? Ne glede na naše mnenje o sestavljanju pogodbe - gospod Goebbels je bil zelo strog v zvezi s tem - moramo za vsako ceno zagotoviti, da bo ta korak v evropski zgodovini narejen. Zato predlagam, da se strinjate s prvima dvema tednoma.
(Ploskanje.)
Jerzy Buzek
(PL) Gospod predsednik, predsednik vlade, gospa predsednica, portugalsko predsedstvo se tako kot pred sedmimi leti spopada z nekaterimi glavnimi nalogami in izzivi.
Prepričan sem, da bo evropska pogodba soglasno sprejeta v dobrem vzdušju, pri čemer bo zagotovljena podlaga za učinkovito in uspešno vodenje EU. To je zdaj najpomembnejša zadeva, saj lahko Evropa le tako postopno postane politična sila in pozitivno vpliva na usodo sveta.
Vendar je v EU vprašanje gospodarske moči vedno bistveno, pri čemer to zdaj še bolj velja kot pred sedmimi leti. Soočamo se z izzivi globalizacije in želimo postati, citiram, "najbolj konkurenčno, na znanju temelječe gospodarstvo na svetu s sposobnostjo zagotavljanja trajnostne gospodarske rasti s številnejšimi in boljšimi delovnimi mesti ter večjo socialno kohezijo". Vendar danes vemo, kako težko je to doseči. Zato mora socialna Evropa, ki povečuje zaposlenost in se bori proti podnebnim spremembam, kar pred sedmimi leti ni počela, v celoti podpirati prosti trg. Odprt trg, na katerem ni protekcionizma in monopolov. To dolgujemo našim državljanom, če želimo ukrepati v skladu z načeli lizbonske strategije na področju konkurence, inovacij in napredka. Spomnimo se tudi, da je bilo upravljanje smernic strategije na ravni prostega trga veliko uspešnejše kot na ravni držav članic.
Končno, naš uspeh je v veliki meri odvisen od odnosov s sosednjimi državami. Portugalskemu predsedstvu čestitamo za daljnosežno zbliževanje na južnih mejah EU, vendar ne smemo niti za trenutek pozabiti na vzhodno razsežnost, zlasti zato, ker rezultati pravičnih in svobodnih volitev v Ukrajini omogočajo, da stabiliziramo vzhodno mejo Evropske unije z oblikovanjem demokracije, prostega trga in naklonjenosti Evropi. Volitve so potekale pred dvema tednoma in pol, pri čemer je to vredno povedati v Evropskem parlamentu.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Gospod predsednik, kot je razvidno iz prejšnje razprave, je z reformno pogodbo povezanih veliko pomembnih vprašanj, saj gre za vprašanji delovanja in verodostojnosti Unije. Evropski državljani ne razumejo, da se že več let ukvarjamo z ustavno pogodbo in institucionalnimi problemi, zato kot politična elita dobro vemo, da so ta vprašanja zelo pomembna za reformiranje in prenovo Unije; hkrati je razprava za nas tuja in nerazumljiva. Ne nazadnje moramo obravnavati dejanska vprašanja, ki zadevajo Evropske državljane, pri čemer se strinjam z Martinom Schulzom, da Unija ne sme biti več neuspešna.
Ne sme biti več neuspešna, ker je bila širitev leta 2004 prva, ki jo niso preprečile radikalne reforme ali radikalizacija. Ravnanje Britancev ni več presenetljivo, toda kot predstavnik nove države članice nisem zadovoljen s politično usmeritvijo poljskih kolegov, ki na žalost nasprotuje evropski enotnosti.
Reformna pogodba je edina možnost. Je bistvena, da Evropski parlament ne bo organ, v katerem potekajo nepomembne razprave, ampak da ga bosta Komisija in Svet obravnavala resno. Prav tako je pomembna za doseganje napredka na področjih, kot je vprašanje nacionalnih manjšin, pri čemer moramo obravnavati največji evropski problem, tj. razmere na Zahodnem Balkanu ali Ukrajini in Rusiji (Nedokončan stavek.). Brez reformne pogodbe tudi na tem področju ne bomo mogli narediti napredka.
Gospod predsednik, reformna pogodba je edina možnost; izbiramo lahko le med reformno pogodbo ali propadom Unije. Hvala za vašo pozornost.
David Casa   -
Imamo pomembno priložnost, da oblikujemo bolj demokratično in učinkovitejšo Evropsko unijo. Nova pogodba bo zagotovila potrebna orodja, da se bo Evropska unija uspešno razvijala tudi po zadnji širitvi. Imamo edinstveno priložnost, pri čemer moramo skupaj zagotoviti, da bodo zdaj sklenjeni potrebni kompromisi, ki bodo evropskim državljanom zagotovili boljšo prihodnost.
Več kolegov je omenilo Poljsko in Združeno kraljestvo ter njuna izvzetja. Pomembno je, da se vsak zavzema za svoje nacionalne interese, vendar je še pomembneje, da se zavzemamo za interese Evropske unije, ker jo vsi sestavljamo. To ne velja le za Svet, ampak zlasti za Evropski parlament. Ne strinjam se, da morata za evropske državljane v različnih državah obstajati različni Evropski uniji. Zato moramo izkoristiti to priložnost, ki jo bomo imeli na Portugalskem čez nekaj dni, ter poslati jasno sporočilo našim državljanom, da Evropska unija ne stagnira in da bo nova pogodba zagotovila nadaljnji razvoj. Zagotavljamo, da bomo po večletnih in težavnih razpravah o prihodnosti Evrope dosegli sporazum, ki nam bo omogočil, da bomo še naprej uspešni. Torej pogodbo, ki bo zagotovila večjo preglednost in, kot je že bilo povedano, večjo učinkovitost. Pogodbo, ki nam bo pomagala pri uveljavljanju interesov vsakega evropskega državljana. Z veseljem ugotavljam, da bo tudi država, ki jo zastopam, okrepila svojo moč v tem Parlamentu.
Evropska unija se sooča s pomembnimi izzivi, s katerimi se moramo čim prej spopasti. V tem globaliziranem svetu moramo ostati konkurenčni, zato potrebujemo ustrezne cilje, da se bomo lahko spopadli s temi izzivi, kot so podnebne spremembe, priseljevanje, ustvarjanje delovnih mest in zagotavljanje boljših pogojev za naše delavce. S temi izzivi se lahko spopademo le, če bo Evropska unija učinkovitejša in preglednejša.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Gospod predsednik, upam, da bo dogovor, dosežen v Berlinu v zvezi z najpomembnejšimi problemi glede reformne pogodbe, prispeval k uspehu prihodnjega vrha v Lizboni.
Prav tako upam, da bo poljska vlada ob upoštevanju, da 80 % Poljakov podpira naše članstvo v Evropski uniji, sprejela osnutek pogodbe ter s tem pokazala, da razume slogan "močna Poljska v močni Evropi".
Eden od najpomembnejših dosežkov tega sporazuma je, da bo listina o temeljnih pravicah postala pravno zavezujoča, pri čemer sem zadovoljen, da predsednik Evropskega parlamenta, predsednik Komisije in predsedstvo načrtujejo, da bo slovesnost ob skupni razglasitvi listine potekala med plenarnim zasedanjem Evropskega parlamenta. To dokazuje, kako pomemben je ta dokument, ki obravnava probleme, kot so dostojanstvo, svoboda, enakost, solidarnost, državljanske pravice in pravosodje.
Zato ne razumem in ne podpiram stališča poljske vlade, ki se v zvezi s poljskimi državljani zavzema za izvzetje od dolžnosti iz določb poglavja IV listine z naslovom Solidarnost. To poglavje vsebuje določbe v zvezi s pravicami zaposlenih in sindikatov, ki zlasti veliko pomenijo poljski in evropski levici. Interes vsake razumne vlade mora biti, da svojim državljanom zagotovi večje in učinkovitejšo varstvo pravic zaposlenih, zlasti v državi, kot je Poljska, kateri je svobodo zagotovila delavska vstaja poljskega sindikata Solidarnošč. Zato pozivam poljsko vlado, da spremeni svoje stališče o tej zadevi.
Maria da Assunção Esteves
(PT) Z neformalnim vrhom v Lizboni bi se lahko končalo nemirno obdobje, v katerem so se evropski cilji znašli v krizi. Reformna pogodba ne bo omogočila prestrukturiranje Evrope, za to bi potrebovali evropsko ustavo. Nova pogodba je v primerjavi z izgubljeno ustavo razočaranje; je majhen in ne velik zgodovinski korak; je največ, kar lahko dosežemo, in ne, kar bi morali doseči. Vendar zagotavlja določen napredek v smislu prilagajanja evropskih institucij na nove geopolitične izzive in prihodnjo razpravo.
Priznati moramo, da je čustveni naboj v zvezi z referendumom oviral racionalnost političnega zastopanja. Javnost ni bila pripravljena na vizionarski in kozmopolitanski pristop, ki je povzročil plah in zaprt proces v primerjavi s procesom v okviru konvencije, ki je omogočil oblikovanje ustave. Tega ne smejo pozabiti tisti, ki se bodo udeležili naslednjega zasedanja Evropskega sveta. Naloga Sveta je, da v skladu z načelom maksimalne omejitve izjem zagotovi enotnost, ki je potrebna za sprejem pogodbe, da pri odstopanju od listine odpravi morebitne vrzeli zaradi klavzul o izvzetju iz neformalnih sporazumov, kot je kompromis iz Ioannine, ter zagotovi, da bo pogodba enotna in ne razdrobljena.
Druga naloga Sveta je, da usklajuje ratifikacijo pogodbe, kar je bistveno za izpolnjevanje evropskih ciljev, ki so pomembni za vse državljane. Čas je, da se sprijaznimo, da legitimnost Evrope zagotavljajo predvsem univerzalne vrednote, usklajenost evropskih institucij in skupni projekt z namenom doseganja svetovne pravice, kar je rezultat razumevanja nujnosti. To je evropska legitimnost.
Józef Pinior
- (PL) Gospod predsednik, najprej tudi jaz čestitam portugalskemu predsedstvu za prizadevanja za dosego kompromisa o pogodbi Unije. To je bil zelo težaven proces, ki je zahteval veliko napora za dosego sporazuma.
Pogodba ne izpolnjuje vseh naših pričakovanj in ne ponazarja vizij in sanj Evropejcev. Kljub temu je vse kar trenutno imamo v Evropski uniji, ko smo razpeti med sanjami in realnostjo. Prepričan sem in upam, da bodo vse evropske države sprejelo to pogodbo.
Medtem danes v Evropskem parlamentu ostro nasprotujem izjavi poljske vlade, da ne podpira listine EU o temeljnih pravicah. Kot aktivist gibanja Solidarnost v obdobju vojaške vladavine menim, da je to nesprejemljivo. Poljska je celotni Evropi pokazala pot do svobode in demokracije in zdaj si drzne poljska vlada izjaviti, da v naši državi, moji domovini, ne bo uporabljala listine o temeljnih pravicah. Temu nasprotujem v imenu tistega poljskega prebivalstva, moških in žensk, ki se nikoli ne bo sprijaznilo, da Poljska ne upošteva listine EU o temeljnih pravicah.
Panayiotis Demetriou
(ES) Gospod predsednik, najprej čestitam portugalskemu predsedstvu za izkazano odločenost, hitrost in delavnost. Zahvaljujoč predsedstvu imamo zdaj besedilo reformne pogodbe, ki bo predloženo medvladni konferenci v Lizboni. Upam, da bodo vlade ob tej priložnosti prevzele svojo odgovornost, da se bomo premaknili z mrtve točke.
Portugalskemu predsedstvu prav tako zatrjujem, da ga podpira velika večina poslancev, pri čemer v zvezi s tem vprašanjem pričakujemo pozitiven rezultat. Najprej je treba doseči sporazum, nato morajo vse države zagotoviti ratifikacijo.
Slišal sem različne pripombe v zvezi s prizadevanji za nadaljnje združevanje Evrope, pri čemer sem bil presenečen nad tistimi, ki svojo nenaklonjenost do Evrope skrivajo za tem, da s spodbujanjem boljšega želijo uničiti dobro. Naj bodo iskreni: če Združeno kraljestvo, Francija, Nemčija in Poljska ne bodo dosegle večjega poenotenja ali povezovanja EU, potem naj se same spopadajo z izzivi globalizacije. Naj zagotovijo mir v času, ko nacionalno rivalstvo znova povzroča krizo in morda celo vojno.
Razumeti moramo, da vizije EU ne moremo preprosto prezreti, ampak jo moramo spodbujati in uresničiti. Naš cilj mora biti ohranjati nenehen napredek na podlagi načel in vrednost, da se bodo vse te države in narodi soočili s svetovno prihodnostjo in ne le evropsko. To je vizija, ki jo moramo spodbujati, pri čemer vas, predsednik vlade, ta parlament podpira.
Alexander Stubb
Gospod predsednik, zelo lepo je videti na steni svoje ime skupaj z državnim sekretarjem in komisarjem, saj mi to veliko pomeni.
Izpostavil bom tri stvari. Kot javni uslužbenec sem se udeležil treh medvladnih konferenc. V zvezi z medvladnimi konferencami bi rad poudaril, da v zadnjih 25 letih še nismo pripravljali nove pogodbe, se o njej pogajali ali jo ratificirali. Ne vem, kakšno je vaše stališče, gospod Corbett in drugi, vendar sem se jaz že naveličal medvladnih konferenc. To je treba končati. Medvladnih konferenc je bilo preveč; potekale so stalno. Ne nasprotujem spremembam, prav nasprotno, vendar je treba s tem na določeni stopnji zaključiti in upam, da bomo to storili že čez dva tedna.
Pri drugi točki bi rad izpostavil, da podpiram Ustavo, vendar se moramo zdaj zadovoljiti z reformno pogodbo. Ta zagotavlja veliko izboljšanje sedanjega stanja. Seveda imamo vsi kritike, na primer o izključitvah in vprašanju, ali je Pogodba poenostavljena ali dejansko bolj zapletena. Vsi imamo pomisleke, vendar si zapomnite: Pogodba zelo natančno opredeljuje zunanjo politiko ter nam zagotavlja pravno osebo in temeljne pravice - vsaj nekaterim - ter omogoča glasovanje s kvalificirano večino. Seveda so vedno mogoča izboljšanja, vendar je reformna pogodba zaenkrat vse, kar imamo. Zato Združenemu kraljestvu in Poljski predlagam, da se pomirita in jo sprejmeta.
Nazadnje pa bi rad izrazil svoje prepričanje, da je zdaj pravi čas za vzpostavitev zaupanja med državami članicami. Od pogajanj v Nici smo bili v slabih odnosih, saj so se majhni borili proti velikim. Vendar je zdaj po mojem mnenju čas, da zakopljemo bojno sekiro in vzpostavimo zaupanje, ki smo ga imeli pred pogajanji v Nici. Zdaj je treba pomiriti institucije, rešiti vprašanja in se osredotočiti na dejansko oblikovanje politike.
Manuel Lobo Antunes
predsedujoči Svetu. - (PT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej se zahvaljujem poslancem Evropskega parlamenta za njihovo pomembno podporo pri prizadevanjih in delu, ki ga je opravilo portugalsko predsedstvo v okviru medvladne konference, za katero upamo, da bo omogočila sprejetje nove pogodbe za našo Unijo.
Tistim, ki ste govorili zadržano o pogodbi ali ji celo nasprotovali, naj povem, da bo predsedstvo upoštevalo vaše pomisleke in kritike, ker jih obravnavamo kot del naših prizadevanj in dela, pri čemer je to naša dolžnost.
Mislim, da je Graham Watson tukaj rekel, da se portugalski predsednik vlade najverjetneje počuti, kot bi pripravljal svojo vojsko za boj na medvladni konferenci 18. in 19. oktobra. To je eden od možnih pogledov na zadevo, pri čemer naj povem, da sem vojak te vojske, ki upa, da se nam bodo pridružili tudi drugi tukaj navzoči vojaki, zato da bomo lahko v Lizboni dosegli dogovor o novi pogodbi o Evropski uniji.
Medvladna konferenca je končala delo pravnikov in strokovnjakov. Zdaj so na vrsti politiki in prepričan sem, da bodo politiki in vlade prevzeli svojo odgovornost. Tukaj je bilo rečeno, da nam ne sme spodleteti, pri čemer se portugalsko predsedstvo popolnoma strinja s to izjavo. Ne sme nam spodleteti, pri čemer sem prepričan, da bomo predložili sporazum, ki ga bodo vsi podprli; drugače ne more biti.
Pozorni bomo na občutljiva vprašanja, interese in pomisleke vseh. Nikogar ne bomo prezrli. Kot sem rekel, smo prepričani, da nam bo uspelo, glede na mnenje, da je treba razpravo, ki poteka že predolgo, končati, ter da je treba ustvariti duh izgradnje, povezanosti in pozitivne energije, da se bomo lahko v prihodnosti spopadli z veliko drugimi problemi, ki so bili tukaj že omenjeni: podnebne spremembe, energetska vprašanja, priseljevanje, naša notranja reforma, ki jo moramo doseči, da se bomo lahko spopadli s splošnejšimi problemi globalizacije. Prepričan sem, da bo v Lizboni prisoten občutek nujnosti v zvezi s sklenitvijo pogodbe, ki nas bo spodbudil k doseganju ciljev, ter da vam bomo lahko na naslednjem plenarnem zasedanju sporočili dobre novice.
Znova se zahvaljujem poslancem Evropskega parlamenta za podporo skupini pravnikov, pri čemer sem prepričan, da jih bodo podpirali tudi v naslednjih fazah, kot je tukaj izpostavilo veliko govornikov.
Na kratko še o vprašanju lizbonske strategije, da se zahvalim Joăo de Deus Pinheiru za njegov govor. V razpravo o lizbonski strategiji bomo vključili nov element, ki je povezan z zunanjepolitično razsežnostjo te strategije. Povezan je s potrebo po določitvi pravil in predpisov za zadeve, ki niso urejene s pravili in predpisi, da bomo dosegli učinkovit napredek, socialno in gospodarsko stabilnost ter mir v organiziranem in urejenem svetu, kjer so pravila in standardi jasno določeni za vse, ker jih moramo vsi upoštevati, zato da bo svet, ki ga gradimo, pravičnejši za vse.
Kot sem rekel, se bom vrnil v okviru predsedstva. Vem, da se tudi portugalski predsednik vlade namerava udeležiti naslednjega plenarnega zasedanja, pri čemer se mu bom pridružil; prepričani smo, da vas bomo lahko obvestili, da ima Evropska unija novo pogodbo: reformno pogodbo.
Margot Wallström
podpredsednica Komisije. - Gospod predsednik, zahvaljujem se za zanimivo razpravo. Vedno se naučim nekaj novega in lahko vam obljubim, da bom o tem poročala Komisiji. Natančno sem si beležila zapiske, ki jih bomo lahko pregledovali tudi na zasedanju naslednji ponedeljek v Luxembourgu.
Prejela sem tri neposredna vprašanja, na katera bi rada čim bolje odgovorila. Prvo zadeva vključevanje Parlamenta v postopek imenovanja prvega visokega predstavnika. Pogodba se v zvezi s tem sklicuje na besedilo iz leta 2004. Prepričana sem, da bodo vsi hoteli najti pragmatično politično rešitev, s katero se bodo strinjale vse strani. Zagotovo se spomnite precedenčnih primerov imenovanja komisarjev po nedavnih razširitvah. Tudi v teh primerih je Parlament opravljal svojo vlogo v praksi, čeprav pravna besedila niso bila jasna. Menim, da je v našem interesu zagotoviti Parlamentu ustrezno vlogo v celotnem postopku.
Drugo vprašanje je zadevalo člen 24 Pogodbe o varstvu osebnih podatkov na področju varnosti. V zvezi s tem lahko odgovorim vsaj Komisiji, ki razume zaskrbljenost Parlamenta v zvezi z določbami o prenosu zaupnih podatkov v državah članicah. Člen 24 Pogodbe EU omogoča Svetu, da sam določi predpise na tem področju brez sodelovanja Evropskega parlamenta. Ta nova določba seveda izhaja iz mandata medvladne konference. Velja le za države članice, medtem ko za evropske institucije velja splošni režim, pri čemer se mora predvideni postopek izvajati v skladu z zelo posebnim režimom o skupni zunanji in varnostni politiki. To pomeni, da je pristojnost Sodišča Evropskih skupnosti omejena. Bojim se, da je malo možnosti, da bi se spremenila vsebina sprejetega mandata, vendar želim v vsakem primeru zagotoviti, da ta člen ne vključuje na primer sporazuma med EU in Združenimi državami o evidenci podatkov o potnikih. Ta sporazum zdaj temelji na pravni podlagi tretjega stebra, za katero bosta morala biti v prihodnje po mnenju Komisije kot običajno pristojna Evropski parlament in Sodišče. Tako ta vprašanja obravnava Komisija.
Sedim tako, da lahko dejansko vidim vse obiskovalce. Nisem prepričana, da lahko vedno dovolj jasno razložimo vse, kar tu obravnavamo, vendar sem prepričana, da so obiskovalci čutili razočaranje ob tej razpravi in zaradi dejstva, da so nekateri s tem zelo zadovoljni in pravijo, da je to dober kompromis, drugi sploh niso zadovoljni in pravijo, da kompromis ni dovolj dober, nekateri pa pravijo, da smo šli predaleč. Seveda to izraža politične razmere in težko politično igro, ki se začnejo po dolgem obdobju dejanskega obravnavanja, kako lahko prilagodimo svoje postopke odločanja razširjeni Evropski uniji s 27 državami članicami; kako lahko dejansko vključimo vsa ta nova vprašanja, ki so se nedavno zastavila, na primer podnebne spremembe in energija, ter kako smo lahko bolj odprti in učinkoviti.
Vsi obiskovalci me tudi spominjajo na to, da bomo morali ne glede na rezultat - mislimo in upamo, da bomo lahko v sodelovanju s portugalskim predsedstvom dosegli dobre rezultate in bomo lahko sprejeli novo reformno pogodbo - drug z drugim komunicirati; državljanom bomo morali vprašanja čim bolj razložiti. Upam, da bosta lahko Komisija in Evropski parlament načrtovala tudi dejavnosti obveščanja, hkrati pa oblikovala besedilo, ki bo čim bolj razpoložljivo in razumljivo, da bomo lahko sprožili evropsko razpravo in bo mogoče spremljati razpravo tudi v drugih državah članicah; pri tem pa se moramo vsi mi in vse institucije politično zavezati k vključevanju državljanov: znati moramo razlagati, se zavzemati in poslušati. To je od zdaj naprej naša naloga.
Vendar je to le začetek. Čakata nas še ratifikacija in izvajanje. V imenu Komisije lahko trdim, da je ta reformna pogodba dobra, vendar ne popolna: seveda to pomeni kompromis, saj nočemo izključitev, ampak močno podporo, zlasti vsebine Listine o temeljnih pravicah, vendar smo dosegli kompromis in sporazum v vseh državah članicah, kar bomo zdaj izkoristili.
(Ploskanje.)
Predsednik
S tem se točka zaključuje.
Pisni izjavi (člen 142)
Alexandra Dobolyi  
v pisni obliki. - (HU) Madžarska je vedno podpirala ustavno pogodbo, ali njeno novo obliko, reformno pogodbo. Madžarska se zavzema za varovanje miru in naših temeljnih interesov ter spodbujanje blaginje približno 500 milijonov državljanov Unije, kar je tudi cilj Unije. Evropa in svet sta se spremenila. Na nove varnostne grožnje se je treba odzvati z novimi strategijami in politikami. Evropa se mora pripraviti na spremembe na vseh področjih.
Menim, da lahko reformna pogodba prispeva k določitvi prihodnje usmeritve Evrope, njenega operativnega okvira, politike in Evrope, v kateri želimo živeti in uspeti.
Menim, da je pomembno, da voditelji držav in vlad ravnajo odgovorno na neformalnem vrhu 18. in 19. oktobra, pri čemer morajo pozabiti na stare zamere, ter da sprejmejo soglasno odločitev o končnem besedilu reformne pogodbe, ki bo Uniji omogočila razvoj v pravi smeri.
Namen vrha je sprejeti besedilo reformne pogodbe ter s tem okrepiti učinkovitost razširjene Evropske unije, vlogo Evropskega parlamenta, edinega izvoljenega organa, in zunanje delovanje Unije. Evropski parlament je zagotavljal in bo zagotavljal popolno podporo ustavnemu procesu in oblikovanju reformne pogodbe, pri čemer verjame, da jo bo 27 držav članic čim prej ratificiralo. Predstavniki parlamentarnih skupin bodo zagotovili, da bo Parlament prisoten na lizbonskem vrhu ter s tem prav tako spodbudil k nastanku reformne pogodbe.
Bistvo je, da potrebujemo Evropo, v kateri 27 držav članic meni, da je naša skupna odgovornost ustrezno ukrepati za zagotovitev boljše prihodnosti.
Čas je, da to dokažemo v Lizboni.
Margie Sudre  
v pisni obliki. - (FR) Osnutek reformne pogodbe popolnoma ustreza mandatu, ki ga je junija odobrilo 27 držav članic. Izraža njihovo politično zavezanost pismu ter bo Evropski uniji omogočil, da preseže brezizhoden politični položaj, v katerem je bila več kot deset let.
Zdaj pozivam člane Evropskega sveta, da izpolnijo obljubo in ne postavljajo vprašanj, ki niso povezana z mandatom, po nepotrebnem.
Zdaj ni čas za manjše popravke v zadnjem trenutku, nenadne nacionalistične odzive ali umik, ki z uvedbo veliko ugodnih izvzetij ogrožajo skladnost te pogodbe.
Sprejetje tega besedila mora upoštevati predviden časovni razpored, da bo lizbonska pogodba začela veljati 1. januarja 2009.
Zdaj se moramo osredotočiti na ozaveščanje naših državljanov, ki so zdaj zahtevnejši in bolj kritični do Evropske unije. Potrebujejo pojasnila, ki jih moramo zagotoviti, pri čemer moramo dokazati, da smo dobri učitelji.
Odgovornost vseh je, da pokažemo navdušenje v tem novem obdobju, ki ga zaznamuje vrnitev k evropski miselnosti in potreba po demokratični preglednosti.
