Pētniecības pamatprogrammu īstenošana (īss izklāsts) 
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir ziņojums, ko Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas vārdā iesniedza Maria Da Graça Carvalho, par pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošanu.
Maria Da Graça Carvalho
Zinātne, izglītība un inovācijas ir ekonomiskās izaugsmes un darba vietu radīšanas balsti. Eiropai ir jāveic lielāki ieguldījumi zinātnē, jāatver tās zinātnes sistēmas, jāveicina pētnieku brīva pārvietošanās un jāpalielina un jāveicina izcilība. Faktiski pašlaik notiek daudzpolāras pasaules veidošanās visās nozarēs, tostarp zinātnē. Lai to pierādītu, pietiek minēt tikai dažus skaitļus: piemēram, pasaules līmenī 80 % pētnieku strādā ārpus Eiropas, un 69 % patentu ir reģistrēti ārpus Eiropas.
Eiropa zinātnes un inovāciju jomā veic mazāk ieguldījumu nekā Japāna, Dienvidkoreja un ASV, un šāda atšķirība ir tādēļ, ka ieguldījumus veic privātais sektors. ES zinātnes un inovāciju sistēma nav pilnīga, un šādas nepilnības ir jānovērš, sākot ar finanšu līdzekļu nepietiekamību un beidzot ar sadrumstalotību un pārmērīgu birokrātiju. Zinātniskajai sistēmai Eiropā ir jābūt efektīvākai, un vispirms ir jāvienkāršo finansēšanas noteikumi. Šajā jautājumā man bija gods būt par referenti un sagatavot ziņojumu par noteikumu vienkāršošanu attiecībā uz iesaistīšanos pašreizējās un turpmākās Eiropas zinātniskās un inovāciju programmās.
Šim ziņojumam Eiropā var būt īpaši svarīga loma, un tas ir sagatavots tieši laikā, ņemot vērā, ka tiek pārskatīta Septītā pamatprogramma un izstrādāta astotā programma. Esmu šī ziņojuma referente, un es nolēmu sākt debates par šo jautājumu un organizēt sabiedrisku apspriešanu. Es dažādām struktūrām izsūtīju vairāk nekā 8000 ielūgumu. Atsaucība bija milzīga, kas apliecina to, cik šis jautājums ir svarīgs ES iestādēm un sabiedrībai.
Ziņojumā ir ierosināts vienkāršot finanšu uzraudzību un kontrolēt un pastiprināt tehnisko un zinātnisko vērtējumu, izmantojot speciālistu veiktu salīdzinošu pārskatīšanu, kas pamatota ar izcilību. Šī ziņojuma mērķis ir paaugstināt riska pielaides līmeni, vienkāršot birokrātiskos uzraudzības mehānismus un vairot uzticību zinātnieku un uzņēmēju aprindās. Taču šajā ziņojumā ir izklāstīts tikai šī procesa sākums, kas nebūt nav vienkārši. Komisijas pienākums būs nodrošināt to, lai ierosinājumi tiktu īstenoti, un, lai to sekmīgi izdarītu, Komisijai būs nepieciešams Parlamenta un Padomes atbalsts uzraudzības un politikas jomā.
Turpmāk varēs vienkāršot arī citas Eiropas programmas, proti, struktūrfondus. Arī tās programmas, kuru noteikumi ir vienkāršāki, būs pārredzamākas un efektīvākas. Paldies par atbalstu arī maniem kolēģiem, Beļģijas prezidentūrai, Komisijai un visiem, kuri piedalījās sabiedriskā apspriešanā. Ir ļoti nepieciešams vienkāršot piekļuvi finanšu līdzekļiem pētniecības jomā un izveidot tādu izvērtēšanas kultūru, kuras pamatā būtu partnerība, nodrošinot visu dalībnieku savstarpējo uzticēšanos, lai stiprinātu pētniecības un inovāciju nozari Eiropā, veidojot Eiropu par vietu, kur ir patīkami dzīvot, strādāt un justies laimīgam.
Ilda Figueiredo
(PT) Vispirms es vēlos izteikt atzinību referentei par paveikto darbu, jo pētniecības pamatprogrammu īstenošana ir jāvienkāršo, un, kā referente jau minēja, tā ir tikai viena no daudzām reformām, kas ir nepieciešama, lai uzlabotu pētniecības finansēšanu ES, padarot to efektīvāku un noderīgāku attīstības un sociālā progresa veicināšanas jomā.
Šajā ziņojumā ir minēts priekšlikums paplašināt Komisijas sākotnējā priekšlikuma darbības jomu; mūsuprāt, šis priekšlikums ir pamatots, jo īpaši, ņemot vērā tādus svarīgus jautājumus, kā Finanšu regula un konkrētu priekšlikumu sagatavošana, kas paredz vienkāršot vidējo personāla izmaksu aprēķinu un atcelt laika uzskaites mehānismus, piemēram, darba laika uzskaites tabulas. Vienlīdz svarīgi ir arī tas, lai Komisija atļautu radušos izmaksu kompensāciju pēc iepazīstināšanas ar projektu, ja tas ir veiksmīgi izvēlēts, lai atvieglotu rūpniecisko partneru un jo īpaši MVU dalību.
Ņemot vērā, ka zinātne, inovācijas un izglītība ir ekonomiskās izaugsmes un darba vietu radīšanas balsti, ir īpaši būtiski ņemt vērā šajā ziņojumā minētos priekšlikumus un vairāk uzmanības pievērst zinātnei un pētniecībai.
Jean-Pierre Audy
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Paldies M. Carvalho kundzei par milzīgo darbu un paldies arī Eiropas Komisijai. Komisāres kundze, lūdzu, nododiet pateicību arī M. Geoghegan-Quinn kundzei, kura izprot šo vienkāršošanas un saziņas procesu. Mums ir jāvienkāršo turpmākās darbības, taču mums ir arī jāatrisina iepriekšējās problēmas. Komisijas revidentiem nevajadzēja piemērot noteikumus, kas ir stingrāki par jau apstiprinātiem noteikumiem, un tāpēc, komisāres kundze, mums ir jāatrisina senas problēmas.
Mēs tikko izvairījāmies no nelaimes saistībā ar pētniecības institūtiem, kuri ar aizdomām vērtēja Eiropas Savienības darbību. Pašlaik, liekot lietā pieredzi, ievērojot atbilstošas pārvaldības principus un izmantojot pieļaujamo kļūdas riska līmeni, kā arī ņemot vērā neatkarīgās atkārtotās revīzijas, un neveiksmes gadījumā - kā minēts manā priekšlikumā, kas tika pieņemts, - iesaistot neatkarīgu vidutāju, ir jāatjauno uzticība visiem pētniecības institūtiem, nodrošinot atbilstošu uzraudzību un, protams, arī Eiropas finansējumu. Pēc tam, balstoties uz dalībvalstu un Eiropas Savienību savstarpēju uzticēšanos, mēs sāksim sarunas par nākamo finanšu plānu, lai precīzāk noteiktu galvenos aspektus pētniecības jomā un lai tos pielīdzinātu Eiropas līmenim.
Marisa Matias
(PT) Vispirms es vēlos izteikt atzinību M. Carvalho kundzei par lielisko ziņojumu, par kuru viņa mums šodien pastāstīja, un par viņas demokrātisko ieguldījumu šajā procesā gan Parlamentā, gan plašākās aprindās. Manuprāt, tas ir jāņem vērā, un tāpēc es par to saku paldies.
Septītā pamatprogramma ir pētniecības jomā plašākā un vispatverošākā programma pasaules līmenī, un šajā jomā īpaša nozīme ir Komisijas ierosinātajiem priekšlikumiem par šīs programmas vienkāršošanu. Taču šis Parlamenta priekšlikums savā ziņā pastiprina Komisijas priekšlikumu, norādot, ka ar vienkāršošanu nepietiek, un skaidri un kritiski nošķirot pētniecību un inovācijas, novērtējot dažādas pētniecības jomas, norādot uz skaidrību, pārredzamību, līdzdalību un demokrātiju pētniecības jomā, nodrošinot vienlīdzīgas iespējas finansējuma piekļuvei, izvēloties metodi, kas ir mazāk saistīta ar birokrātiju un birokrātisko kontroli un kas ir vairāk vērsta uz izcilību pētniecības jomā, atzīstot dažādu zinātnes nozaru nozīmīgumu un atbalstot nosacījumu, kas paredz, ka partneri tiek izvēlēti un ka partneru savienības tiek veidotas, ievērojot vienlīdzīgus principus.
Priekšsēdētāja kungs! Tāpēc nobeigumā es vēlos teikt, ka, īstenojot šo priekšlikumu, noteikti uzlabotos darba apstākļi visiem pētniekiem Eiropā, un tiktu uzlabots pētniecības nozares prestižs un kvalitāte Eiropā. Tāpēc mums ir jāsadarbojas.
Seán Kelly
Priekšsēdētāja kungs! Ārkārtīgi daudz neapšaubāmi laba darba, ko ir paveikusi Eiropas Savienība, ir sagrāvuši komentāri par to, cik šis process ir sarežģīts, un jo īpaši par to runā cilvēki, kuri vēlas saņemt finansējumu, bet nespēj tam piekļūt, neraugoties uz to, ka tiek ieguldīts milzīgs darbs, piemēram, pieņemot darbā cilvēkus uz pilnu slodzi vairākus mēnešus, lai sagatavotu pieteikumu, kurš pēc tam netiek apstiprināts. Man ir zināmi vairāki šādi gadījumi.
Tas attiecas arī uz pieteikumiem finansējumam kultūras un izglītības programmu jomā. Ja ir kāda lieta, ko mēs šajā gadījumā varam darīt, tad tā ir sasniegt 2020. gada mērķi, kas paredz par 25 % samazināt birokrātiju. Patiesībā, ja iespējams, būtu jāuzstāda augstāks mērķis - birokrātiju samazināt par 50 %, jo, kā tika minēts, saistībā ar pieteikumiem un revīziju liela daļa mūsu pūļu izrādās veltas, ņemot vērā stāstus par grūtībām, kas radušās tādēļ, ka šīs programmas ir pārāk sarežģītas.
Šīs programmas ir jāvienkāršo.
Cecilia Malmström
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos izteikt atzinību M. Carvalho kundzei par šo visaptverošo ziņojumu. Viņa vērš uzmanību uz galvenajām bažām, kādas ir Eiropas pētniecības nozarē: par sarežģītiem noteikumiem, kas ir jāņem vērā atbalsta saņēmējiem, un par īpaši lieliem administratīvajiem šķēršļiem.
Šī gada aprīlī Komisija pieņēma paziņojumu šajā jautājumā, kurā ir minēti daudzi iespējamie īstermiņa un ilgtermiņa risinājumi šīs procedūras vienkāršošanai. Tas rosināja īpaši svarīgas iestāžu debates. Komisija ir pateicīga par to, ka Parlaments šo jautājumu ir noteicis kā vienu no prioritātēm. Komisija ir arī ļoti gandarīta par to, ka ar šo ziņojumu tiek pausts atbalsts lielākajai daļai priekšlikumu un ka šajā ziņojumā ir minēti arī daži interesanti Parlamenta priekšlikumi.
Līdzīgu atbalstu sniedza arī Padome, un, ņemot vērā iestāžu lielo vienprātību, ir jāsāk rīkoties. Mēs esam pilnīgi apņēmušies vienkāršot šīs programmas un stingri ievērot vienkāršošanas principus, kā minēts jūsu sagatavotajā ziņojumā: pieeja pētniecības iestāžu jomā, kuras pamatā ir vienkāršība, pārredzamība, juridiskā noteiktība, saskanība, izcilība un, kā minēja J.-P. Audy kungs, lielāka uzticība, protams, ir svarīgs pamatnosacījums.
Dažus priekšlikumus, kas ir minēti jūsu sagatavotajā ziņojumā un Padomes secinājumos, var īstenot, izmantojot pašreizējo programmu. Komisijas dienesti pašlaik strādā, lai rastu ātrus risinājumus. Mēs izvērtējam risinājumus, kas paredz plašāk atzīt vidējo izmaksu metodoloģiju un īstenot elastīgāku pieeju attiecībā uz procentiem par priekšfinansējumu un vienreizējiem maksājumiem MVU īpašnieku/vadītāju personāla izmaksām.
Mēs arī ļoti nopietni uztveram bažas par to, ka dažādi dienesti, īstenojot FP7, nekonsekventi interpretē noteikumus un procedūras. Mēs aktīvi strādājam pie tā, lai īstenotu pasākumus, kas nodrošinātu noteikumu vienādu interpretāciju un piemērošanu.
Mēs arī turpināsim darbu pie tā, lai samazinātu kavējumus dotāciju un maksājumu piešķiršanas jomā. Ir jāņem vērā tas, ka, lai veiktu vērienīgākas izmaiņas, ir jāpārskata Finanšu regula un šīs regulas īstenošanas noteikumi. Tikai tā ir iespējams novērst dažus galvenos ierobežojumus.
Pašreizējās kontroles stratēģijas attiecībā uz izdevumiem pētniecības jomā mērķis ir konstatēt un novērst nepilnības, lai samazinātu atlikušo kļūdu īpatsvaru, kas būtu mazāks nekā 2 %. Komisija piekrīt, ka tas ir dārgi un ka tas rada lielu administratīvo apgrūtinājumu potenciālajiem atbalsta saņēmējiem un Komisijai. Tāpēc, kā minēts arī jūsu sagatavotajā ziņojumā, nosakot augstāku pieļaujamo kļūdas risku, Komisija varēs labāk modulēt kontroles mehānismu, lai optimizētu izmaksu lietderību un līdzsvarotu nepieciešamību pēc efektīvas kontroles, veidojot lielākas uzticēšanās attiecības ar pētniekiem.
Liels paldies par ziņojumu un paldies visiem, kuri piedalījās šī ziņojuma sagatavošanā! Tas ir pamats ļoti labam un svarīgam turpmākajam darbam.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks rīt, ceturtdien, 2010. gada 11. novembrī, plkst. 12.00.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Luís Paulo Alves
Inovācijas un pētniecība pašlaik ir īpaši svarīgi aspekti, apsverot jauno attīstības stratēģiju šajā kontinentā: stratēģiju "ES 2020”. Saistības pētniecības un attīstības jomā konkrēti ietekmē saimniecisko darbību, jo tikai inovācijas var turpmāk nodrošināt ražošanu ar augstu pievienoto vērtību, un tādējādi arī radīt arvien vairāk jaunu darba vietu un uzlabot Eiropas Savienības konkurētspēju starptautiskā līmenī. Es vienmēr esmu uzskatījis, ka tieši reģionālais līmenis ir piemērotāks pētniecības un inovāciju veicināšanai, ņemot vērā augstskolu, valsts pētniecības iestāžu, lielo uzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu un reģionu un vietējo pašvaldību kopīgo darbu, jo īpaši kā kopu darbību. Manis pārstāvētajā reģionā, Azoru salās, tas ir skaidrs, ņemot vērā to, cik liela nozīme ir okeānu un jūras pētniecībai, ko veic Azoru salu universitātes Okeanogrāfijas un zivsaimniecības fakultāte. Veicinot inovācijas reģionālā līmenī, var arī mazināt sociālās un reģionālās atšķirības, norādot, cik svarīgi ir tas, lai kohēzijas politika arī turpmāk finansētu šos pasākumus attālākajos reģionos, piemēram, Azoru salās.
Roberta Angelilli
Ņemot vērā Septītās pētniecības pamatprogrammas vidusposma pārskatīšanu un nākamās pamatprogrammas turpmāko noteikumu sagatavošanu, ir jāizvērtē un jārod risinājumi, lai novērstu šķēršļus, kas ieinteresētajām pusēm apgrūtina piekļuvi ES finansējumam.
Lai veidotu uz zināšanām un inovācijām balstītu Eiropas ekonomiku, ir jāveic ieguldījumi pētniecības jomā, tādējādi ļaujot MVU, universitātēm, valsts pētniecības iestādēm un reģionu un vietējām pašvaldībām izmantot pieejamos ES finanšu līdzekļus.
Taču, lai piekļūtu finansējumam pētniecības nozarē, ir nepieciešams ievērojams tehniskais nodrošinājums un visaptverošas zināšanas administratīvo un finanšu procedūru jomā. Taču ir arī vērojama tendence atbalstīt projektus atkarībā no rezultātiem jeb projektus ar zemu riska pielaides līmeni, kas liedz iespēju īstenot izteikti novatoriskus projektus.
Tas attur privātā sektora pārstāvjus no iesaistīšanās, un rodas iespaids, ka pētniecības nozarē tiek īstenoti tikai neinteresanti projekti, kas mazina Eiropas konkurētspēju pasaules ekonomikā.
Es atbalstu priekšlikumus, kas ir minēti šajā ziņojumā un kas aicina Eiropas Komisiju veicināt pieeju, kas paredz nodrošināt labvēlīgāku attieksmi pret lietotājiem, atvieglot piekļuvi finansējumam un pamatnostādņu dokumentiem, kuri būtu jāapkopo rokasgrāmatā un jāpārtulko ES oficiālajās valodās, un veicināt uzticību zinātnieku un uzņēmēju aprindām.
Ioan Enciu
Pētniecība un inovācijas ir divi stratēģijas "Eiropa 2020” galvenie aspekti, kuru mērķis ir uzlabot konkurētspēju, veicināt ilgtspējīgu ekonomikas attīstību un izveidot jaunas darba vietas. Šajā saistībā ir jāuzlabo Septītās pētniecības pamatprogrammas īstenošana, jo īpaši, paātrinot un vienkāršojot ar to saistītās administratīvās procedūras, saīsinot gaidīšanas laiku un optimizējot pieteikšanās procesa pārvaldību.
Taču es vēlos uzsvērt, ka, ņemot vērā situāciju jaunajās dalībvalstīs, ar pamatprogrammu ir saistītas vairākas problēmas, nevis tikai tās, kas attiecas uz administratīviem un pārvaldības jautājumiem. Galvenokārt problēma ir tā, ka šajās valstīs nav pētniecības infrastruktūras, un tāpēc no strukturālā viedokļa nav iespējams piekļūt finanšu līdzekļiem, kas tiek piešķirti šīs programmas ietvaros. Tāpēc Komisijai jaunākajā priekšlikumā programmas vienkāršošanai būtu jāiekļauj arī konkrēti pasākumi, kas paredz jaunajās dalībvalstīs izveidot attīstītas infrastruktūras, lai garantētu šīm valstīm vienlīdzīgas iespējas piekļūt šādām pētniecības programmām.
Edit Herczog
Pirms dažām dienām mēs ar citiem deputātiem pieņēmām Maria da Graça Carvalho kundzes rezolūciju par Pētniecības pamatprogrammas finansēšanas noteikumu vienkāršošanu. Šajā rezolūcijā ir minēti labi izstrādāti priekšlikumi, taču ir nepieciešami vēl stingrāki pasākumi. Pašreizējā ES reglamentatīvā sistēma paredz tādu birokrātisko sagatavošanas procedūru, ka tā liedz finansējumu IT iniciatīvām, maziem un vidējiem uzņēmumiem un mazām pētniecības iestādēm. Tādējādi finansiālo atbalstu saņem institūti, kuros strādā labākie grāmatveži, nevis patiesi labākie pētnieki. Pašreizējā finanšu pārraudzība nespēj novērst nekādus riskus, un pētniecības un attīstības jomā tas nav pieļaujams, jo bieži vien tiek veikti ieguldījumi, skaidri neapzinoties ieguldījuma iznākumu. Ir jānodrošina risku pārvaldība, nevis riski ir jāizslēdz. Šim nolūkam ir paredzēti atbilstoši reglamentatīvie akti, un tie ir stingri jāievēro. Taču noteikumi, kas ir strukturāli nesavienojami ar pētniecības nozari, ir jāmaina. Vēl viena ne mazāk būtiska nepilnība ir pētniecības pamatprogrammas ietvaros piešķirtā finansējuma nevienmērīgais ģeogrāfiskais sadalījums. Pētniekiem, kas dzīvo jaunajās dalībvalstīs, ir daudz mazākas iespējas saņemt finansējumu, nekā pētniekiem, kas dzīvo vecajās dalībvalstīs. Ņemot vērā, ka Eiropas Savienības pētniecības pamatprogrammas mērķis ir visiem talantīgajiem Eiropas iedzīvotājiem nodrošināt iespēju sasniegt izcilību, šāda diferenciācija programmas īstenošanas jomā nav pieļaujama.
Richard Seeber
Mūsdienu sabiedrības pamatā ir zināšanas, un būtiska nozīme ir kompetencei, jo īpaši, ņemot vērā pēdējā laikā dziļāko ekonomikas krīzi. Pētniecība, attīstība un inovācijas ir ārkārtīgi svarīgas, lai saglabātu Eiropas kā globāla ekonomikas dalībnieka pozīciju un lai saglabātu konkurētspēju. Eiropas iniciatīvas attiecībā uz valsts finansējumu pētniecības programmām joprojām ir saistītas ar pārāk lielu birokrātiju un pārāk augstām administratīvajām izmaksām. Tāpēc ir īpaši svarīgi vienkāršot Septīto pamatprogrammu (FP7), kas pašlaik ir lielākā valsts finansētā programma pētniecības un tehnoloģiskās attīstības jomā, lai izveidotu atbilstošu zinātniskās pētniecības iniciatīvu. Pētniecības finansējuma pārvaldībai Eiropā ir jābūt balstītai uz lielāku uzticību un lielāku riska pielaidi attiecībā uz dalībniekiem, lai varētu īstenot arī tādus projektus, ar kuriem ir saistīts lielāks risks, un lai varētu veikt jaunākos pētījumus.
