Kyselytunti (kysymykset komissiolle) 
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana kyselytunti (B6-0462/2008).
Käsittelemme komissiolle osoitettuja kysymyksiä.
Ensimmäinen osa

Aihe: Euroalueen budjettivajeen rajat
Euroopan unionin vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjen mukaisesti euroalueen maiden pitäisi pitää budjettivajeensa 3 prosentissa BKT:sta.
Voiko komissio antaa päivitetyn arvion sääntöjen noudattamisesta tällä hetkellä?
Pitääkö komissio nykyisiä verosääntöjä tarpeeksi joustavina, jotta hallitukset voivat reagoida taloudellisiin ongelmiin, mutta kuitenkin riittävän tiukkoina julkistalouden kestävyyden varmistamiseksi?
Onko olemassa olosuhteita, joissa euroalueen valtiot saavat ylittää 3 prosentin budjettivajeen, ja jos on, niin mitä ne ovat?
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Ensimmäisen kysymyksen aihetta on käsitelty seikkaperäisesti komission kertomuksessa, joka koskee julkista taloutta EMUssa vuonna 2008. Ainoa merkittävä talousarviotapahtuma, jota ei käsitellä kertomuksessa, on hiljattain Yhdistyneen kuningaskunnan osalta käynnistetty liiallisia alijäämiä koskeva menettely.
Koska komissio olettaa Yhdistyneen kuningaskunnan talousarvion alijäämän ylittävän 3 prosentin viitearvon sekä tilivuonna 2008-2009 että 2009-2010 perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti, neuvosto on tänä vuonna päättänyt, että Yhdistyneen kuningaskunnan alijäämä on liiallinen. Samassa yhteydessä neuvosto asetti 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti yhden vuoden määräajan liiallisen alijäämän korjaamiseksi.
Yleisesti ottaen komissio seuraa perustamissopimuksen sekä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisten valtuuksiensa nojalla jatkuvasti talouden ja talousarvion kehitystä jäsenvaltioissa ja on tarvittaessa valmis ottamaan käyttöön julkisen talouden valvonnan välineet.
Vastaus toiseen kysymykseen on myönteinen etenkin siltä osin kuin se koskee korjaavaa menettelyä. Vuonna 2005 tehdystä uudistuksesta alkaen liialliset alijäämät on korjattu, ja parhaillaan liiallisia alijäämiä koskeva menettely on käynnissä vain Yhdistyneen kuningaskunnan ja Unkarin osalta. Kaiken kaikkiaan euroalueen rakenteellinen julkisen talouden alijäämä oli vuonna 2007 kaikkein alhaisin sitten vuoden 1973. Tästä huolimatta ennaltaehkäisevää osiota on toisinaan sovellettu epätasaisesti. Vuoden 2007 huhtikuussa annetussa Berliinin julistuksessa euroalueen valtiovarainministerit sitoutuivat saavuttamaan julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa viimeistään vuoteen 2010 mennessä. Periaatteessa tämä sitoumus vahvistettiin tänä vuonna. Samanaikaisesti vuonna 2005 tehty uudistus vahvisti riittävästi sopimuksen taloudellista perustaa, jotta vakaviin häiriöihin pystytään reagoimaan tarvittaessa joustavasti etenkin tarkistetulla joustolausekkeella ja sisällyttämällä implisiittiset vastuut keskipitkän aikavälin tavoitteisiin.
Tarkistetun sopimuksen toiminta on dokumentoitu huolellisesti julkista taloutta EMUssa koskeviin komission kertomuksiin vuosilta 2006, 2007 ja 2008 sekä niihin liittyvään tiedonantoon. Tämän vuoden kertomuksessa on esitelty myös menetelmäehdotus implisiittisten vastuiden sisällyttämiseksi kertomuksen ennaltaehkäisevän osion keskipitkän aikavälin tavoitteisiin.
Kolmannen kysymyksen osalta todettakoon, että uudistetun vakaus- ja kasvusopimuksen mukaan talousarvion alijäämä voi EU:n jäsenvaltiossa ylittää 3 prosentin viitearvon ainoastaan tiukasti rajatuissa olosuhteissa johtamatta liiallisen alijäämän toteamiseen. Todettakoon erityisesti, että kyseisissä tapauksissa alijäämien on aina oltava lähellä viitearvoa ja väliaikaisia. Lisäksi viitearvon ylityksen on joko oltava poikkeuksellinen, ja/tai siihen on laskettava mukaan talouden vakavasta taantumasta johtuva alijäämä, joka määritellään negatiiviseksi kasvuksi tai pitkittyneeksi tuotannon supistumiseksi.
Jos alijäämä on lähellä viitearvoa ja tilapäinen, on aina otettava huomioon lukuisia muita perustekijöitä, mutta tässä on oltava hyvin tasapuolinen. Muita olennaisia tekijöitä ovat esimerkiksi kasvua edistävät tutkimus- ja kehittämismenot. Menoeriä ei kuitenkaan voida vähentää suoraan alijäämästä. Todettakoon lopuksi, että viitearvoksi on joka tapauksessa asetettava julkisen talouden rakenteessa vuosittain aikaansaatava noin 0,5 prosentin parannus suhteessa BKT:hen.
Mairead McGuinness
(EN) Sulattelen jonkin aikaa vastauksenne yksityiskohtia. Mainitsitte erityisesti Yhdistyneen kuningaskunnan. On selvää, että mielenkiintoni kohdistuu Irlannin tilanteeseen, ja odotamme Irlannin saavan muutaman viikon sisällä tiukan talousarvion. Haluaisin teidän kommentoivan niitä keskusteluja, joita olette käyneet Irlannin ministerin kanssa alijäämästämme ja varsinkin siitä, ylittyykö viitearvo ja mitä vaikutusta sillä on EU:n näkökulmasta.
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Olemme aina totuudenmukaisia. Kaikki keskustelut kollegani Joaquín Almunian ja irlantilaisten kollegojen välillä käydään lisätiedon saamiseksi, mutta tiedot ja luvut analysoidaan vuoden lopussa. Siksi en valitettavasti voi vastata tähän kysymykseen, mutta se on hyvin ymmärrettävää. Kuten tänään totesin, liiallisia alijäämiä koskeva menettely on käynnissä Yhdistyneen kuningaskunnan ja Unkarin osalta.
Richard Corbett
(EN) Hyväksyykö komissio sen, että - toisin kuin vakaussopimuksessa - perustamissopimuksen mukaan3 prosenttia ei ole raja- vaan viitearvo? Komission kertomuksessa, joka koskee kyseisen viitearvon ylittäneitä jäsenvaltioita, on otettava huomioon - siteeraan perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohtaa - "muut merkitykselliset tekijät, jäsenvaltion keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne ja talousarviotilanne mukaan luettuina".
Eikö jäsenvaltioiden taloudellinen tilanne ole komission mielestä muutamien viime päivien ja viikkojen aikana pakostakin muuttunut, ja oikeuttaisi kenties ylimääräiset joustot?
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Mielestäni olemme saaneet varsin hyviä tuloksia aloittaessamme liiallisia alijäämiä koskevat menettelyt. Kolme prosenttia on kynnysarvo, johon todella kiinnitimme huomiota. Sen ylittyessä menettely jätetään käynnistämättä vain hyvin poikkeuksellisissa olosuhteissa. Pohjimmiltaan siis 3 prosenttia on se kynnysarvo, joka otetaan huomioon, ja arvelen meidän noudattavan samoja menettelyjä kuin ennenkin. Emme muuta pelisääntöjä edes nykytilanteessa.
Puhemies
(EN)
Aihe: Asuntolainakriisi ja rahoitussäätely
Kevään mittaan olemme nähneet kuinka rahoitusmarkkinoiden ongelmat ja globaaleihin rahoitusmarkkinoihin kohdistuva paine jatkuvat, varsinkin asuntolainakriisin leviämisen myötä. Nyt sekä Fannie Mae ja Freddy Mac ovat saaneet Yhdysvaltain hallitukselta pääomasijoituksia ja näin asuntolainamarkkinat ovat raunioina. Olin Washingtonissa viimeksi heinäkuussa ja tapasin useita senaattoreita, joiden mielestä asuntolainakriisin pohjaa ei vielä ole saavutettu vaan se tulee vastaan vuonna 2010.
Kuinka kauan rahoituskriisi mielestänne vielä jatkuu? Millaisen merkin Yhdysvaltojen päätös pelastaa yrityksiä antaa markkinoille? Yhdysvalloissa valtio ei yleensä puutu yritysten vaikeuksiin, mutta nyt poikkeuksena oli ensin Bear Stearns, sitten myös Fannie May ja Freddy Mac.
Kuinka komissio suhtautuu nykyisiin ja tuleviin säännösten päivityksiin kuten Lamfalussyn menetelmää ja Capital Requirements -pääomavaatimuksia koskeviin direktiiveihin, joiden muutokset voisivat irtipäästessään vahingoittaa Euroopan kilpailukykyisiä rahoitusmarkkinoita?
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Kansainvälisillä rahoitusmarkkinoilla on kuohunut noin vuoden ajan, ja rahoitusjärjestelmään kertyvien tappioiden ja heikkenevien maailmanlaajuisten talousnäkymien yhteisvaikutus vaikeuttaa huomattavasti sekavan tilanteen päättymisen ennustamista. Rahoitusmarkkinoiden nykytilanne osoittaa, miten ongelma, joka vaikutti alussa rajoittuvan määrättyyn markkinoiden osa-alueeseen - Yhdysvaltoihin ja subprime-asuntoluottoihin - voi nopeasti vaikuttaa koko kansainväliseen rahoitusjärjestelmään.
Kun Yhdysvaltojen subprime-asuntoluottoihin liittyvät tappiot ovat levinneet toisiinsa sidoksissa olevien markkinoiden ja monimutkaisten rahoitustuotteiden kautta, useat keskeiset luottomarkkinat ovat häiriytyneet. Kyseiset markkinoiden toimintahäiriöt ovat kuitenkin vaikuttaneet kaikkein voimakkaimmin pankkitoimintaan, jolle on aiheutunut huomattavia tappioita, ja markkinoiden maksuvalmiusvaje on edellyttänyt keskuspankkien tukea.
Tästä huolimatta muutamat rahoituslaitokset Yhdysvalloissa ja Euroopassa on pelastettu maksukyvyttömyydeltä niiden jouduttua vakaviin vaikeuksiin rahoitusomaisuuden saannissa. Näistä julkisen sektorin toimista on käynyt ilmi huoli rahoitusalan vakauteen kohdistuvista riskeistä, ja yleisesti ottaen rahoitusmarkkinat ovat suhtautuneet niihin myönteisesti.
Yhdysvalloissa aiemmin vastuuttomasti myönnettyjen subprime-asuntoluottojen seurauksena kyseisten kiinnitysluottosopimusten tarkistaminen jatkunee vuoden 2009 puoleenväliin saakka. Kansainvälisten rahoitusmarkkinoiden ongelmat ovat edelleen vakavia - olette jo keskustelleet näistä kysymyksistä tänään - ja johtuvat osittain rahoitusmarkkinoiden kehityksestä ja osittain taloudellisen toimintaympäristön heikkenemisestä.
Epävarmuus luottotappioiden lopullisesta suuruudesta ja sijoittumisesta heikentää edelleen sijoittajien luottamusta, ja pankkien toistaiseksi ilmoittamat kokonaistappiot jäävät selvästi alle rahoitusjärjestelmän arvioitujen kokonaistappioiden, jotka perustuvat lukuisiin asuntoluottotappioista tehtyihin laskelmiin.
Pankit joutuvat yhä useammin korottamaan pääomaansa, usein hyvin korkein kustannuksin ja vaikeassa markkinatilanteessa. Lisäksi pankkitoiminnan ongelmat ilmenevät yhä useammin tiukempina luotonantovaatimuksina ja pankkien luotonantotoiminnan vähentymisenä.
Rahoituskustannusten kasvulla ja luotonsaannin vähentymisellä, joihin viitattiin, on todennäköisesti yhteisvaikutuksia muiden maailmantaloutta uhkaavien vastoinkäymisten, kuten korkean öljyn hinnan ja inflaation kohoamisen kanssa.
Tällä perusteella EU:n ja euroalueen talousnäkymät ovat huonontuneet entisestään komission keväällä 2008 tekemästä ennusteesta. Talousnäkymät vaihtelevat eri jäsenvaltioissa. Taloudellisten edellytysten huonontuessa pankkien taseisiin kohdistuvat paineet jatkuvat.
Heikko markkinatilanne edellyttää viranomaisilta, kuten keskuspankeilta, valvontaelimiltä ja valtiovarainministereiltä, jatkuvaa valppautta markkinatilanteen seurannassa. Järjestelmäkriisin sattuessa lisätoimien tarvetta ei voida sulkea pois.
Laajemmassa yhteydessä käsitellään konkreettisia toimia rahoitusmarkkinajärjestelmän heikkouksien korjaamiseksi. Talous- ja rahoitusasioiden neuvoston lokakuussa 2007 käymän keskustelun lisäksi on hyväksytty sääntelytoimia koskeva etenemissuunnitelma.
Vaikka etenemissuunnitelma koskee vain EU:ta, se on yhdenmukainen vastaavien maailmanlaajuisten aloitteiden kanssa. Etenemissuunnitelman tavoitteita ovat avoimuuden lisääminen, arvonmäärityskysymysten käsittely, pankkien vakavaraisuusvalvonnan vahvistaminen, markkinarakenteen ongelmien tarkastelu asiaa koskevan sääntelyn puutteista tehtävän analyysin avulla ja sopivien poliittisten ratkaisujen kehittäminen. Komissio työskentelee parhaillaan varmistaakseen, että etenemissuunnitelma esitetään ajallaan, samoin kuin siihen kuuluvat konkreettiset aloitteet sijoittajia, markkinoita ja sääntelyelimiä koskevan avoimuuden lisäämiseksi, pankkien tarkistetut vakavaraisuusvaatimukset ja luottoluokituslaitoksia koskeva sääntely.
Tätä varten komissio on saattanut päätökseen vakavaraisuusdirektiivin muutosehdotuksia koskevan ulkoisen kuulemisen ja aikoo esittää ehdotuksen lähikuukausina.
Se harkitsee myös luottoluokituslaitoksia koskevia säädöksiä. Tätä asiaa koskeva julkinen kuuleminen käynnistettiin heinäkuun 2008 lopussa.
Myös valvontaelinten rajatylittävä yhteistyö EU:n alueella on edistynyt uuden, heinäkuun 2008 alussa voimaan tulleen yhteisymmärryspöytäkirjan ansiosta.
Yksi Lamfalussyn prosessin tarkistuksen yleisistä tavoitteista on parantaa uutta valvontakäytäntöä, jonka yhteydessä komissio suunnittelee esimerkiksi tarkistavansa EU:n valvontakomiteoiden päätökset.
Komissio ymmärtää täysin kaikkien tavoitteidensa edellyttämän ratkaisun maailmanlaajuisen ulottuvuuden, ja tässä mielessä se koordinoi ratkaisunsa kumppaneidensa kanssa.
Olle Schmidt
(EN) Toisinaan kysymys menettää merkityksensä, ja myönnettäköön, että tämä kysymys saattaa olla hieman vanhentunut, mutta kiitän komissiota näin rehellisestä vastauksesta. Vetoan siihen ja olen huolissani siitä, että ylireagoimme, ja toivon, että komissio voisi pohtia tätä. Olen samaa mieltä siitä, että meidän on toimittava ja reagoitava, mutta emme saisi liioitella, koska tarvitsemme tasapainoisen strategian. Muutoin saatamme haitata kasvua EU:ssa, ja tätä meidän on mielestäni tarkasteltava pitkällä aikavälillä. Kannatan siis tasapainoista strategiaa ja luotan siihen, että komissio huolehtii näiden toimenpiteiden asianmukaisesta täytäntöönpanosta.
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Mielestäni komissio on hyvin tasapuolinen. Tunnin kestäneen keskustelumme aikana monet parlamentin jäsenet vaativat erittäin pikaisia toimia, mutta komission strategia on todellakin hyvin tasapuolinen.
DanutBudreikait
(LT) Tänään keskustelimme maailman rahoituskriisistä ja sen vaikutuksesta EU:n talouteen. Yksi jäsenistä mainitsi, että hänen kotimaassaan eräs pankki oli jo mennyt vararikkoon. Oletteko tietoinen siitä, uhkaako pankkeja vararikko omissa valtioissamme, EU:n jäsenvaltioissa?
Paul Rübig
(DE) Olisin kiinnostunut kuulemaan nykytilanteesta, joka koskee energia-alan todellisia ostoja eikä suinkaan rahoitustoimia. Ehdottaako komissio, että tilastoissa ilmoitettaisiin selvästi, mitkä ovat todelliset energiaostot ja millä ostoilla ainoastaan käydään kauppaa rahoitusmarkkinoilla, ja aikooko se antaa ylimyyntiä koskevia sääntöjä?
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (LV) Kotimaassani Latviassa on runsaasti pankkeja, ja varmasti maksukyvyttömyyttä voi esiintyä. Mielestäni meillä on verraten pitkälle kehittyneet markkinat. Toiminta on kuitenkin keskuspankin valvonnassa, ja ainakaan Latvian rahoitusmarkkinoilla ei ollut minkäänlaista kuohuntaa. Siksi voin vakuuttaa teille, että Latvian rahoitusmarkkinat ovat erittäin vakaat, eikä häiriöitä ole esiintynyt. On kuitenkin erittäin tärkeää korostaa pankkivalvonnalle kuuluvaa merkitystä ja sitä, että liikepankit täyttävät kaikki valvontaa koskevat edellytykset.
Energiaostoista totean, että mikäli arvoisa parlamentin jäsen suostuu, vastaan hänelle kirjallisesti, sillä mielestäni kysymys on hyvin yksityiskohtainen, ja olen epävarma konkreettisesta luvusta.
Puhemies
(EN)
Aihe: Lentoliikenteen turvallisuus
Äskettäinen monia kuolonuhreja vaatinut Spanairin lentoturma Madridissa ja Ryanairin Boeing 737:n tekemä pakkolasku Limogesissa, jossa loukkaantui 26 ihmistä, herättävät jälleen kysymyksiä yhteisön lainsäädännöllisen ja valvontaa varten varatun "arsenaalin" toimeenpanon riittävyydestä ja tehokkuudesta lentoliikenteen turvallisuuden alalla. Asetuksessa (EY) N:o 1899/2006 määritellään yksiselitteisesti lentotoiminnan harjoittajien velvoite toteuttaa onnettomuuksien ennaltaehkäisyä ja lentojen turvallisuutta koskevia ohjelmia sekä vaatimukset (hyväksymistodistukset, valvonta, huolto, mittarit ja varusteet, turvavaatimukset ym.), joita on noudatettava käytettäessä siviililentokoneita ilmakuljetukseen.
Katsooko komissio näiden säännösten olevan tyydyttäviä ja riittäviä vai uskooko se, että lentotoiminnan harjoittajille on määrättävä tiukempi valvontakehys? Millä tavoin komissio arvioi direktiivin 2003/42/EY, jossa säädetään onnettomuuksia ja vakavia poikkeamia turvallisuuden alalla koskevan ilmoitusjärjestelmän käyttöönotosta, tähänastista täytäntöönpanoa? Pitääkö komissio turvallisuudeltaan kyseenalaisten yhtiöiden kohdalla sovellettavien valvontamekanismien ja varhaisvaroitusjärjestelmien sekä niiden säännöstenmukaisuutta koskevien tarkastusten, joita Euroopan lentoturvallisuusvirasto suorittaa jäsenvaltioiden ilmailuviranomaisten kohdalla, tähänastista tukemista ja "mustan listan" laatimista varten ilmoitettavia tietoja tyydyttävinä?
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Lentotoimintaa koskevien yhteisön sääntöjen täytäntöönpanosta voidaan todeta, että komission tietoon ei ole tullut puutteita tai turvallisuuteen liittyviä porsaanreikiä asiaa koskevassa lentoturvallisuuslainsäädännössä, jota alettiin soveltaa yhteisössä vasta hiljattain, 16. heinäkuuta 2008. Lentotoimintaa koskevia teknisiä sääntöjä muutetaan jatkuvasti tutkimustiedon kehityksen mukaan. Tämä toteutetaan seuraamalla jatkuvasti toiminnanharjoittajien tuloksia, eikä komissio näin ollen pidä tiukempaa valvontajärjestelmää tässä vaiheessa tarpeellisena.
Poikkeamien ilmoittamista koskevien yhteisön sääntöjen soveltamisesta voidaan todeta, että komissio on tyytyväinen siihen, että kaikki jäsenvaltiot ovat perustaneet pakollisen ilmoitusjärjestelmän ja keräävät tiedot kansallisiin tietokantoihin. Näihin sääntöihin kuuluu tietojenvaihtojärjestelmä, ja niissä annetaan tietojen levittämistä koskevia määräyksiä. Tietojenvaihto ei vielä toimi kaikilta osin, koska se edellyttää sopimista kunkin jäsenvaltion ja komission välisistä yksittäisistä pöytäkirjoista, jotta keskusrekisteri voidaan saattaa ajan tasalle komission asetuksen mukaisesti. Jäsenvaltiot ja komissio työskentelevät tämän asian parissa aktiivisesti, mutta tässä vaiheessa tietoa on jo saatavilla jäsenvaltioissa.
Tietojen levittäminen on toteutettu asianmukaisesti syyskuun 24 päivänä 2007 annetun komission asetuksen perusteella. Tietosuojan täytäntöönpano on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, mutta vasta ajan myötä pystymme arvioimaan kyseisten säännösten tehokkuutta. Ne ovat hyvän tiedotuskäytännön kulmakivi, koska niillä varmistetaan ilmoittajilta vaadittava luotettavuus.
Käsittelen seuraavaksi turvallisuudeltaan kyseenalaisten lentoyhtiöiden valvontaa. Komissio voi vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että se soveltaa tunnollisesti yhteisön sääntöihin sisältyviä säännöksiä, jotka koskevat toimintakiellon määräämistä turvallisuusvaatimuksia laiminlyöville lentoliikenteen harjoittajille. Nykyisin 54 prosenttia kaikista EU:ssa suoritetuista ilma-alusten asematasotarkastuksista koskee eurooppalaisia toiminnanharjoittajia. Näin ollen komissio kiinnittää yhtä paljon huomiota sekä eurooppalaisten että muunmaalaisten lentoyhtiöiden turvallisuustasoon. Komission jatkuvan ja tiiviin yhteistyön ansiosta jäsenvaltioiden siviili-ilmailuviranomaiset ovat lisäämässä lentoliikenteen harjoittajiensa valvontaa. Asematasotarkastusten tulosten avulla on onnistuttu erityisen hyvin ennaltaehkäisemään lentoliikenteen harjoittajille määrätyt toimintarajoitukset yhteisössä.
EASAn suorittamasta kansallisten siviili-ilmailuviranomaisten standardointitarkastuksesta puheen ollen komissio haluaa vakuuttaa arvoisalle parlamentin jäsenelle, että jäsenvaltioiden siviili-ilmailuviranomaisten ja EASAn tiiviin yhteistyön ja keskinäisen luottamuksen ansiosta Euroopan lentoturvallisuusvirasto ja tarkastetut viranomaiset ovat pääsemässä sopimukseen kestävistä ratkaisuista ja niiden kehittämisestä. Osoituksena hyvästä yhteistyöstä virasto on pystynyt kaksinkertaistamaan tarkastusten määrän sen jälkeen, kun asiaa koskevat säännöt hyväksyttiin vuonna 2006, ja poistamaan eräälle jäsenvaltiolle kyseisen vuoden lopussa määrätyt suojatoimenpiteet tällä viikolla.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Arvoisa komission jäsen, olen erittäin kiitollinen komission vastauksesta, mutta painottaisin silti, että vaikka lento-onnettomuuksia sattuu verrattain harvoin lentojen määrään nähden, ne ovat silti onnettomuuksia, joissa kuolee paljon ihmisiä ja jotka herättävät epäilyksiä kansalaisten keskuudessa ja heikentävät luottamusta toimiamme ja tarkastuksiamme kohtaan.
En ole huomannut teidän ehdottavan toimenpiteitä tai myöntävän uusia vastuualueita tai tehtäviä turvallisuusvirastolle. Tämä ei koske vain lentoyhtiöitä vaan myös tarkastuksista vastaavia siviili-ilmailuviranomaisia jäsenvaltioissa. Tämä koskee myös mustaa listaa: mihin kriteereihin se perustuu? Kannatatteko sitä? Ette ole vastannut tyydyttävästi kysymykseeni, joka koskee lento-onnettomuuksien seurauksia ja niitä ongelmia, joita syntyy ihmisten elämään kohdistuvien murheellisten vaikutusten lisäksi.
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Vakuutan teille, että EU:n turvajärjestelmä on hyvin korkeatasoinen. On täysin selvää, että se pannaan täytäntöön, ja kaikki toimenpiteet ovat käytössä.
Valitettavasti se ei estä onnettomuuksia. Olen hyvin pahoillani siitä, että ihmisiä on kuollut, mutta se ei johdu puutteista EU:n turvallisuustasossa.
Heti kun saamme onnettomuuden syitä koskevat tulokset, teemme analyysejä, ja jos joitakin toimenpiteitä on syytä tehostaa, teemme sen.
Voin kuitenkin tänään vakuuttaa teille, että Euroopan lentoturvallisuus täyttää maailman tiukimmatkin vaatimukset.
Jörg Leichtfried
(DE) Tilanne on seuraava: Euroopan lentoturvallisuusviraston (EASA) toimivaltaa on lisätty entisestään, jotta taataan yhtenäinen turvallisuustaso Euroopassa, mikä on erittäin myönteistä. Sen toimivaltaa laajennetaan nyt toista kertaa. EASAn määrärahoja ei kuitenkaan lisätä eikä sille nimetä muita rahoituslähteitä. Tässä tilanteessa on kaksi vaihtoehtoa. Ensimmäinen vaihtoehto on se, ettei kaikkia virastoja kohdella samalla tavoin. En menisi niin pitkälle kuin jotkut kollegat, jotka sanovat, että jos joidenkin virastojen toiminta lopetettaisiin, kukaan ei huomaisi sitä. EASAan tämä ei päde: jos EASAlla ei ole määrärahoja, vaarannetaan ihmishenkiä.
Toinen vaihtoehto on kolmannen osapuolen rahoitus eli EASAn varojen lisääminen jonkinlaisella lippuperusteisella maksulla. Kysynkin, kumpaa näistä vaihtoehdoista kannatatte?
Arvoisa puhemies, haluaisin myös luvallanne huomauttaa lyhyesti esityslistan ulkopuolelta seuraavaa: olen täysin samaa mieltä puolalaisen kollegamme toteamuksesta, joka koski istunnon johtamista.
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Mielestäni paras rahoitustapa kaikille virastoille ovat verovarat, sillä viraston omilla tuloilla ei koskaan voida taata varsinaisten julkisten palveluiden tarjoamista. Näin ollen kaikkien virastojen rahoitus on parasta hoitaa talousarviovaroista, mutta jos lisävarojen hankkimiseen on mahdollisuus, sitä olisi arvioitava. Joka tapauksessa kutakin talousarviota käsitellään EU:n lainsäädännössä määrätyn menettelyn ja tiukkojen säädösten mukaisesti.
Toinen osa
Puhemies
(EN)
Aihe: Sähköä tuottavien ydinvoimaloiden turvallinen toiminta
Tosiasia on, että Euroopan unionin on käsiteltävä välittömästi alati kasvavien energiatarpeidensa ongelmaa. Kun otetaan huomioon, että öljy- ja maakaasuvarat sekä uusiutuvat energialähteet kattavat vain osan kyseisistä tarpeista, ydinvoiman käyttö nousee säännöllisesti esiin yhtenä ratkaisuna. Samalla eurooppalaisten kansalaisten levottomuus ydinvoimaloiden turvallisesta toiminnasta ja ydinjätteiden asianmukaisesta hallinnasta kasvaa, etenkin Ranskassa ja Sloveniassa vastikään sattuneiden ydinvuotojen jälkeen.
On siis perusteltua esittää monia kysymyksiä, esimerkiksi seuraavaa: kuinka turvallista ydinvoimaloiden toiminta kaikissa EU-maissa on, kuinka turvallista on rakentaa tulevaisuudessa uusia ydinvoimaloita Turkkiin ja muihin Balkanin maihin ja mitä takuita niiden turvallisesta toiminnasta on? Onko komissio laatinut tutkimuksia siitä, onko uusia ydinvoimaloita tarpeen rakentaa? Mihin tuloksiin tutkimuksissa on päädytty? Onko arvioitu, kuinka riippuvainen ydinvoimasta EU lähitulevaisuudessa on?
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Ydinvoiman osuus EU:n energiantuotannosta on nykyään 30 prosenttia, joka vastaa kahta kolmasosaa hiilidioksidipäästöjä tuottamattomasta EU:n sähköntuotannosta. EU:n energiantarpeen ennustetaan kasvavan 20 prosentilla ja sähköntarpeen 38 prosentilla vuoteen 2030 mennessä.
Sähkön osuus lopullisessa energiantarpeessa kasvaisi siten 20 prosentista 23 prosenttiin. Sähköntuotantokapasiteetin ennustetaan kasvavan 31 prosentilla, mutta komission tarkastelemien uutta energiapolitiikkaa koskevien PRIMES-oletusten perusteella ydinenergian osuus sähköntuotannosta laskee 30 prosentista 20 prosenttiin.
Kansainvälinen energiavirasto on niin ikään todennut hiljattain julkaistussa, EU:n energiapolitiikkaa käsittelevässä katsauksessaan seuraavaa: "EU:n ydinvoiman tuotantokapasiteetti pienenee jatkossa, ellei lähitulevaisuudessa tehdä merkittäviä investointeja laitosten käyttöiän pidentämiseksi ja käyttöiän loppua lähestyvien laitosten korvaamiseksi".
Yksittäiset jäsenvaltiot voivat itse päättää ydinenergian käytöstä sähköntuotannossa, uusien hankkeiden käynnistämisestä tai siitä, ettei ydinvoimaa käytetä lainkaan. Jos jäsenvaltiot päättävät investoida uuteen ydinenergiatuotantoon, komissio käyttää toimivaltaansa varmistaakseen, että alan hankkeet täyttävät ydinturvallisuuteen, ydinturvaan ja ydinaseiden leviämisen estämiseen liittyvät korkeimmat mahdolliset Euratomin perustamissopimuksen vaatimat standardit.
Korkean ydinturvallisuuden ja suojatoimien tason varmistaminen ydinlaitosten koko elinkaaren ajan on niin ikään ensisijainen toimi EU:n laajentumisessa sekä EU:n pitäessä yllä suhteitaan kolmansiin maihin ydinturvallisuusalan yhteistyövälineen puitteissa.
Komissio seuraa ydinenergia-alalla EU:ssa käynnissä olevien investointien yleistilannetta. Komissio hyväksyi vuonna 2007 ohjeellisen ydinalan ohjelman, jossa luodaan yleiskatsaus EU:n asemaan ydinenergia-alalla. Komissio päivittää parhaillaan kyseistä tiedonantoa osana kokonaisvaltaista ja strategista energiakatsaustaan. Päivitys valmistunee vuoden 2008 loppuun mennessä.
Komissio on pannut alulle myös kaksi aloitetta vauhdittaakseen ydinenergian tulevaisuudesta käytävää keskustelua sekä kartoittaakseen alan kehittämistarpeita. Ensimmäinen aloite on ydinturvallisuutta ja ydinjätehuoltoa käsittelevän korkean tason työryhmän perustaminen. Työryhmän työ painottuu ensisijaisten turvallisuuskysymysten käsittelyyn sekä suositusten antamiseen toimista, joihin EU:ssa olisi ryhdyttävä.
Toinen aloite on Euroopan ydinenergiafoorumi, jossa sidosryhmät voivat käydä laaja-alaista ja avointa keskustelua ydinenergian mahdollisuuksista ja vaaroista.
Emmanouil Angelakas
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission puheenjohtaja, odotamme käsittääkseni vuoden loppuun saadaksemme näiden tutkimusten tulokset, joiden pohjalta voimme tehdä nykyistä tarkempia päätelmiä.
Halusin kuulla komission jäsenen huomiot viime vuodesta lähtien tiedossa olleista tiedoista. Tietojen mukaan Venäjä rakentaa parhaillaan maan syrjäiseen osaan siirrettävää kelluvaa ydinvoimalaa, jonka on tarkoitus valmistua vuonna 2010. Suunnitelmissa on lisäksi kuuden muun kelluvan voimalan rakentaminen ja vieminen maihin, jotka saattavat tilata niitä ja ovat jo esittäneet kiinnostuksensa.
Miten kommentoitte tätä turvallisuuden näkökulmasta?
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Myös Venäjä kuuluu kansainväliseen atomienergiajärjestöön, ja Venäjän ydinteknologia täyttää kansainväliset standardit. Jos siis jokin valtio on kiinnostunut venäläisestä ydinteknologiasta, Venäjä noudattaa tiettyjä kansainvälisiä sääntöjä.
Venäjän toimittamaa teknologiaa voidaan käyttää EU:ssa, jos komissio suhtautuu siihen myönteisesti ja jos Venäjän teknologia on laadultaan kilpailukykyinen muiden maiden toimittaman teknologian kanssa.
Se, että ydinteknologia on venäläistä, ei siis tee siitä turvattomampaa kuin muiden maiden toimittama teknologia.
Justas Vincas Paleckis
(EN) Arvoisa komission jäsen, haluan esittää vielä kerran kysymyksiä tunnetusta Ignalinan atomivoimalastamme.
Maamme pääministeri tapasi äskettäin Euroopan komission puheenjohtajan José Manuel Barroson. Lisäksi sanomalehtiemme tulkintojen mukaan atomivoimalan töitä olisi mahdollisuus jatkaa.
Mikä on kantanne ja mitä suosittelisitte Liettuan hallitukselle tässä tilanteessa?
Zita Pleštinská
(SK) Ydinvoimalat ja ydinlaitokset kuuluvat niiden laitosten joukkoon, joiden turvallisuutta valvotaan tiukimmin.
Slovakian mahdollisuudet käyttää ydinvoimatekniikkaa, joka edellyttää kolmannen ja neljännen ydinreaktorin rakentamisen Mochovceen, sekä Slovakian tasavallan aikeet sulkea Jaslovské Bohunicen reaktorit vuosina 2006 ja 2008 ovat hankalia kysymyksiä Slovakialle.
Arvoisa komission jäsen, miksi komissio suhtautuu poliittisesti niin varovaisesti Mochovcen ydinvoimalan rakentamiseen? Onko komissiolla todellista syytä epäillä sen turvallisuutta?
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Aloitan Ignalinasta, sillä olen puhunut aiheesta monta kertaa.
Liettua ja neuvotteluosapuolet eli muut jäsenvaltiot olivat sopineet liittymisneuvotteluissa, että Ignalinan ydinvoimala suljettaisiin turvallisuussyistä vuoden 2009 loppuun mennessä. Sopimus on osa primaarioikeutta, ja kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet sen. Komissio ei ole mukana prosessissa, mutta sen tehtävänä on valvoa sopimusta ja pitää huoli siitä, että lakia todella noudatetaan.
Näin ollen minulla ei ole myönteistä kerrottavaa komission kannan mahdollisesta muuttumisesta, sillä kyseinen sopimus sanelee komission kannan. Mitä sitten voidaan tehdä? Sopimuksessa on käsittääkseni myös yleisiä määräyksiä Liettuan energia-alan muutosten tukemiseksi. Tukipaketin arvo on tietääkseni yhteensä 1,3 miljardia euroa, ja se on suunnattu aloille, joilla voidaan parantaa Liettuan energiansaantia yhteistyötä tiivistämällä sekä energiatehokkuuteen liittyviä toimenpiteitä ja vaihtoehtoisia energiatoimituksia rahoittamalla. Näin siis edetään, mutta sopimusta ei käsittääkseni voida mitenkään muuttaa, koska Euroopan unionin primaarioikeutta on mahdollista muuttaa ainoastaan hallitustenvälisessä konferenssissa tai ratifioimalla.
Mitä Mochovceen tulee, komission mukaan tilanne on itse asiassa sama kuin Ignalinan kohdalla, joten lähestymistapa on sama. Olemme tosin arvioineet Mochovcen tilannetta ja tulleet siihen tulokseen, että uusiin haasteisiin liittyy erityisvaatimuksia. Olemme lisäksi pohtineet sekä turvallisuus- että turvatoimikysymyksiä siitä näkökulmasta, että lentokoneita voidaan mahdollisesti käyttää ydinlaitoksiin suuntautuvissa iskuissa. Uusia reaktoreita varten suunnitellussa teknologiassa ei ole otettu huomioon tätä näkökohtaa riittävän hyvin. Sen vuoksi kehotimme operaattoreita ja Slovakian ydinenergian valvontaviranomaisia ryhtymään lisätoimiin, joilla varmistettaisiin, etteivät ydinvoimalat vahingoittuisi pysyvästi mahdollisissa lentokoneiskuissa.
Puhemies
(EN)
Aihe: Ensimmäisen sukupolven biopolttoaineita koskevat investoinnit etusijalla toisen sukupolven biopolttoaineisiin nähden
Turmesin mietintöluonnos (2008/0016/COD), joka koskee ehdotusta direktiiviksi uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä, on parhaillaan käsiteltävänä parlamentin valiokunnissa. Siinä harkitaan uudelleen neuvoston ja komission liikenteelle asettamia biopolttoaineita ja uusiutuvaa energiaa koskevia tavoitteita, koska toisen sukupolven biopolttoaineiden tutkimuksessa ja kehittämisessä ei ole kyetty tekemään läpimurtoa.
Eikö ole kuitenkin niin, että meidän olisi vahvistettava selkeä sääntelypolitiikka ensimmäisen sukupolven biopolttoaineisiin investoineita varten? Miksi? Nämä samat investoijat ovat investoineet myös toisen ja kolmannen sukupolven tutkimukseen ja kehittämiseen ja ne rakentavat voimaloita, jotka voidaan helposti muuntaa vastaamaan toisen ja kolmannen sukupolven teknologian tarpeita. Niillä ei ole varaa jättää investoimatta seuraavan sukupolven voimaloita koskevaan tutkimukseen ja kehittämiseen, koska niiden nykyiset voimalat tulevat vanhanaikaisiksi.
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Komissio yhtyy arvoisan jäsenen näkemykseen, jonka mukaan ensimmäisen sukupolven biopolttoaineisiin investoineita varten tarvitaan selkeä sääntelypolitiikka, jotta voidaan siirtyä toisen sukupolven biopolttoaineisiin.
Komissio pitää ensimmäisen sukupolven biopolttoaineita siltana siirryttäessä toisen sukupolven biopolttoaineisiin, joiden raaka-aineena käytetään lignoselluloosaa.
Innovatiivisia ja tehokkaita energiatuotteita on vaikea saada markkinoille ilman ensimmäisen sukupolven biopolttoaineiden tehokasta kotimaista tuotantoperustaa. Näin ollen selkeä sääntelypolitiikka on ensisijaisen tärkeässä asemassa paitsi biopolttoaineteollisuuden piristämiseksi myös ympäristöhaittojen estämiseksi. Biopolttoaineita ei myöskään pidä kehittää elintarviketurvallisuudesta tinkien, eikä kehittäminen saa vaikuttaa ruoan hintaan.
Ei pidä olla epäilystä myöskään siitä, että komissio haluaa vauhdittaa toisen sukupolven biopolttoaineiden kehittämistä.
Uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämistä koskevassa direktiiviehdotuksessa täsmennetään selvästi, että jätteistä, tähteistä ja muista kuin elintarviketuotannon selluloosasta tuotetuilla biopolttoaineilla on kaksinkertainen painoarvo muihin biopolttoaineisiin nähden silloin, kun biopolttoaineet otetaan huomioon pyrittäessä täyttämään biopolttoaineille asetetut kansalliset velvoitteet.
Tämän lisäksi jäsenvaltiot ovat velvoitettuja ilmoittamaan keinoista, joilla niiden tukijärjestelmissä otetaan huomioon toisen sukupolven biopolttoaineet.
EU myöntää lisäksi merkittävää tukea käynnissä olevaan tutkimukseen toisen sukupolven tuotantotekniikoiden kehittämiseksi. Seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan liittyvissä EU:n toimissa painotetaan yhä enemmän toisen sukupolven biopolttoaineita ja erityisesti biomassan nesteytysprosesseja.
Tutkimukseen olisi syytä sisällyttää myös tekniikkaan ja taloudellisuuteen perustuvia pilottitutkimuksia, jotta varmistetaan paitsi kilpailukykyinen talouden kustannushyötysuhde myös sellainen suhde, joka tuottaa nettohyötyä pyrittäessä täyttämään yhteisön tavoitteet hillitä ilmastonmuutosta ja varmistaa kohtuuhintaiset elintarvikkeet kaikille maailman ihmisille.
Siten sekä komission politiikka että direktiiviehdotus on laadittu ottamalla huomioon toisen sukupolven biopolttoaineiden kehittämistarpeet sekä mahdollinen tarve käyttää ensimmäisen sukupolven biopolttoaineita kestävän kehityksen mukaisesti.
Liam Aylward
(EN) Arvoisa komission jäsen, kysyisin nyt teiltä, miksi Euroopan unioni on mielestänne häviämässä biopolttoaineiden merkittävien ja pysyvien kohteiden etuja koskevan informaatiosodan etenkin maissa, joissa energiaa on niukasti saatavilla? Kysymykseni liittyy biodieseliin, jolla voidaan parantaa huomattavasti Euroopan unionin energiansaantivarmuutta. Biodieseliä voidaan tuottaa kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti elintarvikkeiden saantia vaarantamatta, mihin viittasitte, ja biodiesel on ainoa uusiutuva energiamuoto, jonka tuotannossa Euroopalla on vahva maailmanlaajuinen ykkösasema.
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Komission ehdotuksella ei jarruteta biopolttoaineteollisuuden kehittämistä tai biopolttoaineiden käyttöä liikenteessä, sillä jalostusteollisuuden ongelmana on nimenomaan se, ettei Euroopan unionissa ole dieselöljyteollisuutta. Emme siis todellakaan halua jarruttaa biopolttoaineteollisuuden kehittämistä, mutta olen sitä mieltä, että jos kestävälle kehitykselle ei aseteta selkeitä vaatimuksia, yhden epäonnistuneen hankkeen aiheuttama vahinko vahingoittaa koko teollisuudenalaa. Tämä johtuu siitä, että biopolttoaineisiin panostetaan nykyisin niin paljon, ettei meillä ole varaa epäonnistuneisiin hankkeisiin, jotka tietäisivät loppua koko alalle.
Seuraavaksi kerron, miksi biopolttoaineita koskeva politiikkaa herättää minussa voimakkaita tunteita ja mikä on liikennesektorin tilanne. Ensinnäkin liikenteessä on entistä tehokkaampia autoja - ja autoistahan me olemme käyneet kiivaita keskusteluja täällä parlamentissa. Toiseksi on siirrytty käyttämään myös muita kulkuneuvoja, vaikka monet käyttävät silti useasti mieluummin autoa. Kolmanneksi perinteisiä polttoaineita on korvattu vaihtoehtoisilla polttoaineilla kuten biopolttoaineella, mutta on muistettava, että biopolttoaine on tuotettu maaperästä, josta saadaan myös elintarviketuotteita, minkä vuoksi olen sitä mieltä, että vaikka korvaaminen on hyvin selkeästi myönteinen asia, on toteutettava kaikki tarvittavat varotoimet.
Teresa Riera Madurell
(ES) Arvoisa komission jäsen, fakta ja fiktio sekoittuvat usein biopolttoainekysymyksessä niin, että kansalaiset menevät sekaisin. Tämä on vahingoksi tutkimukselle, innovaatioille ja alan teollisuusinvestoinneille.
Onko komissio harkinnut sellaisen Euroopan laajuisen kohdennetun ja objektiivisen tiedotuskampanjan käynnistämistä, jonka avulla tilannetta voitaisiin selkiyttää?
Avril Doyle
(EN) Nuo kaksi kysymystä olisi itse asiassa voitu esittää yhdessä, mutta irlantilaisen kollegani esittämän kysymyksen piiloviesti oli käsittääkseni se, että hän toivoo, että etusija annettaisiin - tai että ainakin lainsäädännössä etusija annettaisiin - ensimmäisen sukupolven investoinneille, ja ettemme ainakaan pyytelisi anteeksi lainsäädäntöä, jossa suositaan ensimmäisen sukupolven investointeja, koska ne johtavat toisen ja kolmannen sukupolven investointeihin.
Lähestyisin kysymystä hieman eri tavoin kysymällä puhemiehen välityksellä teiltä, arvoisa komission jäsen, seuraavaa: Eikö alaa koskevan lainsäädännön pitäisi periaatteessa olla aina teknologisesti puolueeton?
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Aloitan jälkimmäisestä kysymyksestä. Öljykysymyksessä meidän on mielestäni oltava tietoisia siitä, että saatamme joutua samanlaiseen tilanteeseen kuin muilla aloilla, joilla kysyntä on odottamattomasti kasvanut, ja ruokahan kuuluu ihmisten perustarpeisiin. Tarvitsemme siis teknologiaa, joka takaa meille laajat mahdollisuudet. Laajat mahdollisuudet meille tuo varmasti se, että käytämme sen, jonka muutoin heittäisimme pois. Siten on mielestäni selkeä tarve kehittää toisen sukupolven biopolttoainetuotantoa. Sanoisin, ettei tämäkään vielä riitä, koska siinä ei ole riskejä. Tarvitsemme uutta teknologiaa. Ei ole kyse pelkästään öljyn korvaamisesta biopolttoaineilla, vaan myös siitä, että meillä olisi teknologiaa, jolla todella varmistetaan, ettemme joudu kokemaan kilpailua tai osittaista kilpailua. Tästä syystä uskon yhä, että toisen sukupolven biopolttoaineet ansaitsevat erityisen huomion, vaikka teoriassa kaikkien tekniikoiden pitäisi olla samalla viivalla.
Valistuskysymys sen sijaan on osa laajempaa koulutuskysymystä. On olemassa valistusohjelmia, mutta yleisesti ottaen ne eivät koske biopolttoaineita vaan niissä käsitellään kestävää kehitystä, energiatehokkuutta ja ympäristökasvatusta, jonka yhteydessä opetetaan, että kaikki, mitä kulutetaan, on otettu jostakin ja aiheuttaa aina vahinkoa ympäristölle. Biopolttoaineita koskevassa keskustelussa meillä on taipumus unohtaa, että myös öljyä tuotetaan ja että toisinaan sitä tuotetaan tervahiekasta. Hiljattain on julkaistu kuvia öljyn tuotantopaikoista. Sitä ei tuoteta maatiloilla, ja tämäkin on haaste. Siten jokaisen meistä olisi pyrittävä kuluttamaan energia mahdollisimman tehokkaasti ja suosittava ja tuettava vihreän energian käyttöä, vaikka se olisikin hieman tavallista energiaa kalliimpaa.
Puhemies
(EN)
Aihe: Biopolttoaineet
Kun määritellään biopolttoaineita koskevia tavoitteita, eikö ensisijainen asema olisi annettava biodieselille bioetanolin asemasta?
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Komissio myöntää, että biodieselistä dieselöljyn korvikkeena on Euroopan unionissa suurempi kysyntä kuin bioetanolista, joka saattaa vähentää öljynkulutusta.
Näin ollen on odotettavissa, että tulevaisuudessa biodieseliä kulutetaan EU:ssa enemmän kuin bioetanolia. Komission mielestä ei silti ole tarpeen asettaa teknologisesti suunnattuja tavoitteita, koska sekä biodiesel että bioetanoli voivat vähentää merkittävästi Euroopan liikennesektorin öljyriippuvuutta.
Siten juuri toisen sukupolven polttoaineiden tuotanto edistää biodieselin ja bioetanolin käyttöä, mutta dieselistä on kuitenkin suurempi kysyntä EU:n markkinoilla kuin etanolista. Meidän ei pidä kuitenkaan erottaa etanolia ja dieseliä toisistaan vaan suosittava toisen sukupolven polttoaineita ensimmäisen sukupolven polttoaineiden sijaan.
Avril Doyle
(EN) Voisitteko kommentoida ja esittää näkemyksiänne Turmesin mietinnössä käsiteltävästä biopolttoaineiden tai yleensäkin liikenteessä käytettävien polttoaineiden koko elinkaaren ajan kestävyydestä? Toisin sanoen voisitteko esittää näkemyksiänne hiilidioksidipäästöjen kokonaisvähennyksistä tuotantoprosessin alusta loppuun, mukaan lukien viljelykasvien tuotanto, tuotantometodit, kuljetus, jalostus ja käyttö. Minkälaista hiilidioksidipäästöjen vähentämisprosessia te kannatatte? Kannatatteko 40-45 prosentin vai 35 prosentin vähennystä?
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Kannatan 35 prosentin vähennystä, sillä on tärkeää, että jos vaadimme biopolttoaineiden täyskieltoa markkinoilla, jolloin vipuvaikutuksen riski on liian suuri, saatamme palata takaisin öljyn tai jopa hiilen ja nesteteknologian käyttöön.
Tämä olisi mielestäni pahempi vaihtoehto kuin 35 prosentin raja-arvon säilyttäminen, sillä hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen päästään myös 35 prosentin raja-arvolla.
Kannatan siis 35 prosentin vähennystä. Se, tuleeko tuohon prosenttiin muutoksia, riippuu parlamentin ja neuvoston välisistä neuvotteluista. Voin kyllä hyväksyä toisenlaisenkin luvun, mutta minusta 35 prosenttia on jo aika tiukka luku, sillä keskustellessamme siitä komission jäsenten kollegiossa kannatimme eri lukuja, joten tämä on kompromissi kahden eri leirin näkemyksestä: toinen leiri uskoo biopolttoaineisiin ja toinen aristelee niitä. Näin ollen 35 prosenttia on itse asiassa kompromissin tulos.
Zita Pleštinská
(SK) Arvoisa puhemies, tarkastelemme tänään tapoja edistää vaihtoehtoisten energialähteiden käyttöä. Kävin viime heinäkuussa yhdessä kollegani Reinhard Rackin kanssa Uudessa-Seelannissa. Siellä minuun teki vaikutuksen geotermisen energian käyttö. Kotipaikassani Slovakian Stará L'ubovňassa on myös geotermisiä energialähteitä, mutta niiden kehittäminen edellyttää huomattavia taloudellisia resursseja.
Miten komissio suhtautuu geotermisten energialähteiden käyttöön energiantuotannossa?
Reinhard Rack
(DE) Haluan ottaa esille kysymyksen, josta ei ole vielä käyty kovin laaja-alaista keskustelua. Biopolttoaineilla, biodieselillä ja bioetanolilla on kaikilla erisuuruiset energiatehokkuusarvot ja luokitukset, ja tämä koskee myös hiilidioksidipäästövähennyksiä. Emme ole vielä pohtineet kunnolla sitä, miten paljon energiaa todella tarvitaan näiden eri polttoaineiden tuotannossa. Voisiko komissio kommentoida asiaa?
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Suhtaudumme hyvin myönteisesti geotermisen energian kehittämiseen, ja uskon, että nyt käsittelemämme direktiiviehdotus sekä EU:n ilmasto- ja energiapaketti vauhdittavat uusitutuvien energialähteiden ja myös geotermisen energian hyödyntämistä.
Miksi geotermistä energiaa ei vielä käytetä? Osittain siksi, ettei uusitutuviin energialähteisiin panostaminen yksistään riitä. On paljon helpompaa siirtää fossiilisten polttoaineiden kustannukset kuluttajien maksettavaksi, sillä uusiutuvien energialähteiden sekä geotermisen energian käyttö vaativat pääomainvestointeja, jotka puolestaan edellyttävät tietynlaista ympäristöä sekä panostamista uusiutuviin energialähteisiin. Uusituvilla energialähteillä on geotermisen energian tavoin siten mielestäni paljon paremmat kehittämismahdollisuudet EU:ssa paitsi energiantuotannossa myös kaupunkien lämmityksessä, kuten Kööpenhaminassa tehdään. Teknologiaa voidaan siis soveltaa monin eri tavoin, ja sen käyttö EU:ssa tulee lisääntymään.
Seuraavaksi kommentoin energiasisältöä. On totta, että biopolttoaineiden energiasisältö on alhainen ja että niitä tarvitaan enemmän, mutta emme saa joutua sen harhaluulon valtaan, että korvaamme öljyn biopolttoaineilla. Mutta ainakin täällä ajan biopolttoaineella kulkevalla autolla, jonka ainoa huono puoli on se, että joudun tankkaamaan aiempaa paljon useammin, mutta se ei minua haittaa. Siksi väittäisin, että tässä on eroa, mutta ei niin paljon, että muuttaisin tapojani.
Tämä tulee olemaan sähköautojen ongelma. Sähköllä käyvät kaupunkiautot ovat ainakin vielä tässä vaiheessa tavallisia autoja paljon hitaampia. Jonkinlainen hybridiauto saattaisi olla tarpeen, sillä pitkillä matkoilla sähköauto ei kenties ole tyydyttävä ratkaisu. Biopolttoaineilla käyvissä autoissa tämä ei ole ongelma.
Puhemies
(EN) Kysymystä nro 41 ei otettu käsiteltäväksi, ja kysymyksiin nro 42 ja nro 45 vastataan kirjallisesti. Kysymyksiin 46, 47, 48 ja 49 vastataan yhdessä, koska ne käsittelevät samaa aihetta.

Aihe: Televiestintäalan hintojenmäärittelypolitiikka
Komissio korjasi sääntelytoimin verkkovierailupuhelujen hinnoittelua, minkä jälkeen tietoyhteiskunnasta vastaava komission jäsen ilmoitti suunnitelmista laskea verkkovierailuina toteutettavien matkapuhelinten datapalvelujen hintoja vuodesta 2009 alkaen kiinnittäen ennen kaikkea huomiota tekstiviestien hinnoittelussa esiintyviin suuriin eroihin.
What Miten komissio vastaa teollisuuden esittämiin syytöksiin populistisesta politiikasta ja pyrkimyksistä manipuloida markkinoita määräämällä kiinteitä hintoja (price-fixing) sen sijaan, että luotaisiin edellytykset televiestintäalan terveelle kilpailuympäristölle? Miten se vastaa teollisuuden ilmaisemaan haluttomuuteen noudattaa kyseistä suunnitelmaa? Katsooko se, että hintojenmäärittelypolitiikkaa olisi pitänyt noudattaa myös muilla sisämarkkinoiden aloilla?
(EN)
Aihe: Toisessa EU:n jäsenvaltiossa lähetettyjen ja vastaanotettujen tekstiviestien hinnanalennus (roaming/verkkovierailu)
Euroopan sääntelyviranomaisten ryhmä (ERG), 27 eurooppalaisen sääntelyviranomaisen yhteistyöelin, pyysi komissiota ensimmäisen kerran jo vuosi sitten määrittelemään toisessa jäsenvaltiossa lähetetyille ja vastaanotetuille tekstiviesteille yhteisen hintakaton. Komission teleoperaattoreille asettama ulkomailla lähetettyjen ja vastaanotettujen tekstiviestien ja Internet-yhteyksien hinnanalennuksia koskeva määräaika umpeutui 1. heinäkuuta 2008. Operaattorit eivät kuitenkaan ole ryhtyneet toimiin, mikä on jyrkästi kuluttajien etujen vastaista.
Voiko komissio ilmoittaa, mihin toimiin se aikoo ryhtyä pakottaakseen teleoperaattorit alentamaan kuluttajien toisessa jäsenvaltiossa lähettämien ja vastaanottamien tekstiviestien ja heidän käyttämiensä Internet-yhteyksien hintoja? Onko komission suunnitelmissa pitkittää vuonna 2007 säädetyn matkaviestinten yhteisen hintakaton voimassaoloa yli vuoden 2010?
(EN)
Aihe: EU:n verkkovierailuasetus
Miten EU:n verkkovierailuasetuksen täytäntöönpanossa on edistytty tähän mennessä? Onko matkaviestinalalla alennettu vapaaehtoisesti tekstiviestien ja matkaviestinnän datapalvelujen verkkovierailumaksuja?
Aihe: Verkkovierailumaksut
Komissio on sitoutunut asettamaan hintakattoja rajat ylittäville tekstiviestien ja datapalvelujen verkkovierailumaksuille. Mihin toimiin komissio on ryhtynyt varmistaakseen, ettei tietyn valtion raja-alueilla asuville tai sinne matkustaville henkilöille koidu yllättäviä verkkovierailumaksuja?
Viviane Reding
komission jäsen. - (EN) Kuten tiedätte, komissio teki eilen päätöksen ehdotuksesta toiseksi verkkovierailupaketiksi, joka koskee tällä kertaa tekstiviestejä ja verkkovierailuina toteutettavia datapalveluja. Parlamentti muistaa varmasti hyvin, että kyseinen markkina-analyysi tehtiin parlamentin pyynnöstä. Puhelujen verkkovierailupakettia käsiteltäessä viime vuoden kesäkuussa parlamentti teki asetuksen 11 artiklaan lisäyksen, että komission olisi palattava tekstiviestien ja datapalvelujen verkkovierailua koskevaan asiaan vuonna 2008. Näin komissio myös teki, ja olemme ehdottaneet hintakattoja, kuten tiedätte.
Tästä pääsenkin kiinteiden hintojen määrittelyyn. Mehän emme nykyisin aseta kiinteitä hintoja. Sitä vastoin määritämme hintojen enimmäismäärät, joiden rajoissa operaattorit voivat joustavasti kilpailla keskenään ja innovoida joko tarjoamalla verkkovierailupalveluja alle suullisesti sovittujen enimmäishintojen tai muunlaisin paketein, joista kuluttaja voi valita. Joustavuuteen on siis nyt annettu mahdollisuus.
Tekstiviestien kohdalla kokemus osoittaa, että viime vuoden hinnat ovat pysyneet lähinnä ennallaan ja tulevat pysymään tasolla, jota ei voida perustella vetoamalla kustannuksiin, ja että tekstiviestimarkkinoiden ongelmat ovat karkeasti ottaen samat kuin puhelujen verkkovierailumarkkinoilla.
Osallistuin tämän vuoden helmikuussa Barcelonassa järjestettyyn matkapuhelinjärjestöjen maailmankonferenssiin, jossa varoitin alan ongelmista. Tapasin henkilökohtaisesti alan johtajia, joille kerroin, että heillä olisi aikaa laskea hintoja vapaaehtoisesti heinäkuun ensimmäiseen päivään asti. Tämän jälkeen tekstiviestien verkkovierailuhinnat ovat pysyneet ennallaan viime vuodesta. Siten ehdotamme vähittäismyyntihinnaksi enintään 11:tä senttiä ja tukkuhinnaksi enintään neljää senttiä.
Palataanpa datapalvelujen verkkovierailuun. Olemme esittäneet toimia, joilla voitaisiin tehdä loppu kuuluisista tapauksista, joissa asiakkaat ovat joutuneet maksamaan jättisuuria, tuhansien eurojen laskuja palattuaan parin viikon ulkomaanmatkaltaan, jonka aikana he ovat käyttäneet matkapuhelintaan tiedon lataamiseen samaan tapaan kuin kotimaassaan, jossa tiedon lataaminen maksaa 5-15 senttiä megatavulta. Ulkomailla sama hinta voi olla jopa 16 euroa, joten voitte kuvitella laskujen suuruuden, jos olette tilanteen tasalla.
Tämän vuoksi olemme ehdottaneet useita toimenpiteitä. Ensimmäinen on avoimuuden lisäämiseen tähtäävä toimenpide, jotta ulkomaille matkustaville kuluttajille voidaan tiedottaa datapalvelujen verkkovierailun hinnoista. Toisen toimenpiteen tarkoituksena on antaa kuluttajille mahdollisuus määrittää yhdessä operaattorin kanssa hintakatto, jonka ylittävää hintaa hän ei halua maksaa, jolloin yhteys myöhemmin katkaistaan. Kolmatta toimenpidettä ehdotamme siksi, että olemme huomanneet, että koko ongelma johtuu ylihinnoitetuista tukkukustannuksista, joita operaattorit asettavat toisilleen. Tämän vuoksi ehdotamme, että tukkukustannusten enimmäishinnaksi asetetaan yksi euro megatavulta, ja toivomme, että kuluttajille voidaan siten kehittää ja tarjota normaali hintarakenne.
Georgios Papastamkos
(EL) Arvoisa puhemies, ennen lisäkysymykseni esittämistä haluan onnitella komission jäsentä Viviane Redingiä siitä, että Euroopan parlamentissa on tänään äänestetty sähköisen viestinnän toimenpidepaketin puolesta. Tämä on jo toinen aloite, jossa on teidän kädenjälkenne, arvoisa komission jäsen, kuten oli myös politiikassa, jota ajoitte päättäväisesti verkkovierailumaksuissa.
Eikö tämän verkkovierailupolitiikan riskinä voi kuitenkin olla se, että se ajaa eurooppalaiset matkapuhelinalan yritykset noudattamaan Euroopan ulkopuolisissa kolmansissa maissa vallalla olevaa käytäntöä, jonka mukaan kuluttajat maksavat sekä puheluista että niiden vastaanottamisesta?
Marian Harkin
(EN) Haluan ensinnäkin onnitella komission jäsentä verkkovierailupaketista. Se on mielestäni myönteinen uutinen monille puhelimen käyttäjille EU:ssa. Varsinainen kysymykseni koski valtioiden raja-alueille matkustaville henkilöille aiheutuvia yllättäviä verkkovierailumaksuja, joista minulla on itse asiassa paljonkin omakohtaista kokemusta. Kuulin, mitä sanoitte avoimuusaloitteesta, eli että rajojen yli matkustaville kuluttajille kerrottaisiin kustannuksista. Tämä ei liittynyt puheluihin, mutta haluan vain tiedustella, onko asiaa koskevia aloitteita kenties valmisteilla, ja ellei ole, voisitteko harkita avoimuusaloitetta, jonka mainitsitte hetki sitten antamassanne vastauksessa?
Viviane Reding
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, ensiksi haluan kiittää arvoisaa parlamentin jäsentä onnitteluista, jotka haluan kuitenkin välittää parlamentille, koska se on tehnyt hienoa työtä hyvin vaikeassa tilanteessa, jossa sillä on käsiteltävänään viisi varsin hankalaa asiaa koskevaa direktiiviä. En ole sataprosenttisesti yhä mieltä siitä, mitä parlamentti on hyväksynyt, mutta parlamentti on saanut tänään aikaan sen, että televiestinnän yhtenäismarkkinat on otettu esityslistalle. Seuraavaksi neuvoston tehtävänä on pohtia parlamentin ehdotuksia ja yrittää löytää yhteinen keino, jolla televiestintäpaketti saadaan toteutettua televiestinnässä ja kuluttajien keskuudessa.
Verkkovierailuasiassa on syytä kysyä, eikö ole vaarana, että alentaessamme verkkovierailuhintoja operaattorit puolestaan saattavat nostaa hintoja muilla keinoin? Viime vuonna ottaessamme käyttöön verkkovierailupaketin saimme tietää, että operaattorit joutuisivat nostamaan kansallisten matkapuhelinpalvelujen hintaa, mutta kävikin juuri päinvastoin. Mitä sitten tapahtui? Ensinnäkin kansalaiset eivät enää sulje matkapuhelintaan matkustaessaan ulkomailla vaan käyttävät sitä. Puhelujen volyymi onkin kasvanut vain vuodessa ennätykselliset 34 prosenttia.
Toiseksi kansallinen kilpailu on mahdollistanut sen, että kansalliset hinnat eivät ole nousseet vaan laskeneet 10-12 prosenttia. Arvoisa jäsen varmasti muistaa kiistan, jota tuolloin käytiin "bill and keep" -periaatteesta. Operaattorit saavat itse päättää sovellettavasta laskutusjärjestelmästä. Euroopassa tätä periaatetta ei sovelleta. Se on amerikkalainen järjestelmä. Hinnat Yhdysvalloissa ovat Euroopan hintoja alhaisemmat. Olenkin tehnyt operaattoreille selväksi, että niiden kannattaisi valita oma toimintamallinsa. Se ei ole komission jäsenen tehtävä, vaan operaattoreiden on sovittava siitä asiakkaidensa kanssa. Minulle kuuluvia asioita ovat ainoastaan avoimuuden ja sen varmistaminen, etteivät hinnat ylitä hintakattoja ja että kaikki eurooppalaiset kuluttajat voisivat tuntea olonsa mukavaksi matkustaessaan ja viestiessään Euroopassa.
Yllättävistä verkkovierailumaksuista voin todeta, että komissio on toki tietoinen ongelmasta. Koska olen kotoisin Luxemburgista, voitte kuvitella, että olen saanut paljon valituksia kuluttajilta tästä aiheesta, sillä osalla raja-alueella asuvista luxemburgilaisista on yksi operaattori olohuoneessa, yksi keittiössä ja kolmas makuuhuoneessa, joten olen täysin perillä ongelmasta. Juuri siksi olemme ottaneet esille tämän ongelman kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa, ja seuraamme asiaa myös eurooppalaisten sääntelyviranomaisten ryhmässä. Teemme edelleen niin myös kansallisten sääntelyviranomaisten kanssa. Olemme myös lisänneet datapalvelujen ja tekstiviestien avoimuusaloitteita, jotka koskevat Euroopan parlamentissa nyt käsiteltävänä olevaa televiestintäpakettia. Myös yllättäviä verkkovierailumaksuja koskevassa asiassa on tapahtunut myönteistä kehitystä esimerkiksi Irlannissa, jossa molemmin puolin rajaa on tehty hyvää työtä. Tämä on mielestäni myönteinen tapa tarkastella ongelmaa, ja minusta myös operaattoreiden olisi oltava tietoisia yllättävistä verkkovierailumaksuista. Vaikka kyse on hyvin pieneen väestönosaan kohdistuvasta ongelmasta, operaattoreiden velvollisuutena on yrittää ratkaista se.
Paul Rübig
(DE) Minäkin haluan esittää kiitokseni tämänpäiväisen äänestystuloksen johdosta. Olisi mielenkiintoista kuulla, aiotteko laatia televiestinnän eurooppalaisten sääntelyviranomaisten yhteistyöelintä varten työohjelman sovittuine tavoitteineen ja aikatauluineen, jotta voimme saada aikaan selkeää edistystä myös valtioiden välisessä yhteistyössä. Olemmehan hiljattain saaneet lukea Eurooppa-aiheisesta New Europa -lehdestä, että verkkovierailu olisi tullut maksamaan eurooppalaisille kuluttajille 30 miljardia euroa.
Haluan kiittää teitä verkkovierailuasian aktiivisesta käsittelystä. Onko teidän mielestänne aiheellista laatia myös jäsenvaltioiden toimintaohjelma Euroopan parlamentin kartoittamien tehtävien käsittelemiseksi? Tarvitaanko siihen uutta toimielintä?
Reinhard Rack
(DE) Arvoisa komission jäsen, olette saanut ansaitsemanne kiitokset, ja kansalaiset ovat kiitelleet teitä televiestintäpalvelujen halpenemisesta Euroopassa. Hinnat todennäköisesti laskevat entisestään tulevaisuudessa.
Saanen tässä yhteydessä siirtyä minulle usein esitettyyn kysymykseen. En ole varma, kuuluuko tämä vastuualueeseenne, joten pyytäisin teitä välittämään kysymykseni tarvittaessa eteenpäin. Televiestinnän alalla komissio ja komission jäsen voivat varmistaa tehokkaan kilpailun ja palvelujen hintojen alenemisen hintakattojen tai muiden toimien avulla. Näin ollen kysyn, miksi tämä ei ole mahdollista öljyn tai öljytuotteiden kohdalla? Miksi olemme tilanteessa, jossa hinnat liikkuvat yleensä vain yhteen suuntaan eli ylöspäin?
Viviane Reding
komission jäsen. - (DE) Arvoisa puhemies, komission jäsen Andris Piebalgs olisi oikea henkilö vastaamaan kysymykseen, joten välitän sen hänelle. Öljytuotteiden verkkovierailujärjestelmä, sepä se vasta olisi jotakin!
Jäsen Rübigin esittämään aikataulukysymykseen vastaan seuraavasti: Meillä on nyt käsittelyssä ymmärtääkseni toinen verkkovierailupaketti. Uskon, että parlamentti toimii hyvin ripeästi ja antaa lausuntonsa toisesta verkkovierailupaketista, jotta se voidaan lyödä nopeasti lukkoon ennen Ranskan puheenjohtajuuskauden päättymistä.
Olen keskustellut aiheesta myös neuvoston ranskalaisen puheenjohtajan kanssa. Hän ottaa asian esille ja pitää huolen siitä, että neuvosto arvioi komission ehdotuksia mahdollisimman pian, jotta uudet säännökset voisivat tulla voimaan sovitusti 1. heinäkuuta 2009. Tätä kansalaiset eli kuluttajat odottavat parlamentilta ja neuvostolta.
Brian Crowley
(EN) Arvoisa puhemies, pahoittelen, etten ollut läsnä komission jäsenen vastatessa kysymykseeni, koska olin toisessa kokouksessa. Olen hyvin pahoillani.
Puhemies
(EN) Kiitoksia, jäsen Crowley. Ja kiitos, että ette vaatineet lisäkysymystä.

Aihe: Kiinalaisen NTDTV-televisiokanavan lähetysten keskeyttäminen
Satelliittiyritys Eutelsat lopetti yllättäen New Tang Dynasty Television -kanavan (NTDTV) lähetykset Kiinassa 16. kesäkuuta 2008. Syyksi annettiin satelliittien energiansaannin epäsäännöllisyydet. Sittemmin Eutelsat ei ole antanut tyydyttäviä selityksiä lähetysten keskeyttämiselle. NTDTV:lle ei ole tiedotettu, onko teknisten ongelmien korjaamista edes yritetty. NTDTV on suurin kiinankielinen riippumaton televisiokanava ja ainoa, joka lähetti sensuroimatonta ohjelmaa Kiinassa 16. kesäkuuta asti. NTDTV broadcasts programmes in Chinese and English. Eutelsat ei halunnut jatkaa sopimustaan NTDTV:n ja Aasian kanssa vuonna 2005, mutta sopimuksen päättyminen estettiin kansainvälisen tason protesteilla.
Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä riippumattoman televisiokanavan lähetysten jatkamiseksi Kiinassa?
Viviane Reding
komission jäsen. - (EN) Olen arvoisan jäsen Crowleyn käytettävissä, jos hän haluaa keskustella kanssani myöhemmin ja esittää lisäkysymyksen.
Mitä tulee Kiinalaisen NTDTV-televisiokanavan lähetysten keskeyttämiseen, komissio on hyvin perillä ongelmasta ja on sen vuoksi pyytänyt Eutelsatilta selvennystä asiaan.
Saimme Eutelsatilta kirjeen, jossa se vastasi, että sekä Eutelsat että satelliittien valmistaja Thales Space ovat vahvistaneet V5:n toisen aurinkopaneelin peruuttamattoman menetyksen.
Varmistaakseen satelliitin toiminnan Eutelsat sulki neljä televisiopalveluja suoraan kotiin välittävää transponderia ja piti toiminnassa 20 muuta televiestintäpalveluja välittävää transponderia.
Koska Eutelsatilla ei ole muita Aasian alueella näkyviä satelliitteja, se on toimittanut asiakkailleen, myös NTDTV:n palvelujentuottajalle, luettelon kilpailijasatelliiteista, joilla on oikea kattavuusalue ja saatavuuskapasiteetti.
Eutelsat on todennut myös, että sen satelliitit välittävät lähetyksiä kaikille kanaville kulttuurista ja poliittisista näkemyksistä riippumatta. Eutelsat välttää ottamasta minkäänlaista kantaa kanavien ideologiseen tai poliittiseen asemaan. Eutelsat on lisäksi vakuuttanut komissiolle, ettei se ole ryhtynyt NTDTV:n vastaisiin toimiin Kiinan hallituksen tai minkään muunkaan tahon toimesta. NTDTV:n lähetyksiä välitetään yhä Eutelsatin eurooppalaisten satelliittien välityksellä.
Eutelsat on toimittanut myös teknisiä tietoja, joista ilmenee, että NTDTV:n lähetysten vastaanottaminen edellyttää varsin suuria lautasantenneja, minkä vuoksi on epätodennäköistä, että merkittävä osa Kiinan kansantasavallan väestöstä voisi seurata kanavan lähetyksiä.
Paul Rübig
(DE) Voitteko arvioida, milloin palvelujen tarjoaminen ja lähetyskapasiteetti saadaan kuntoon? Toinen kysymykseni liittyy samaan asiaan: Uskotteko, että onnistumme luomaan "Euroopan ilman rajoja" myös television osalta niin, että kaikki kansalliset lähetykset näkyvät kaikkialla Euroopassa?
Viviane Reding
komission jäsen. - (EN) Ensimmäiseen kysymykseen vastaan, että Eutelsatin ilmoituksen mukaan lähetysten keskeyttäminen on pysyvää ja ettei TV-palvelujen lähettämistä voida jatkaa. Ongelma on siis puhtaasti tekninen. Valitettavasti kapasiteetti on vain 50-prosenttinen, joten myös energiaa saadaan vain 50-prosenttisesti. Ongelma on tekninen, eikä sitä voida valitettavasti ratkaista.
Seuraavaksi otan esille arvoisan jäsenen esittämän olennaisen kysymyksen siitä, onnistummeko tulevaisuudessa luomaan rajattoman Euroopan myös televisiolähetysten osalta. Emme ole siinä vielä onnistuneet. Meillähän on televisio ilman rajoja -direktiivi, jota pannaan parhaillaan täytäntöön audiovisuaaliset palvelut ilman rajoja -direktiivillä. Toivon todella, että tilausvideopalveluista tulee Euroopan laajuisia palveluita. Tavoitteenahan on luonnollisesti, että rajat häviäisivät jonakin päivänä kokonaan ja että kansalaiset voisivat olinpaikastaan riippumatta katsella kaikkia haluamiaan TV-kanavia. Tämä ei ole vielä mahdollista, sillä oikeuksien myynti hoidetaan edelleen kansallisten järjestelmien mukaisesti. Tulevaisuudessa näiden oikeuksien myynti voidaan hoitaa myös EU:n tasolla. Tätä minä kannatan. En voi vaatia sitä, mutta kannatan sitä, ja uskonkin, että siirrymme hitaasti mutta varmasti kohti järjestelmää, jossa oikeuksia voidaan myydä koko Euroopan alueella sen sijaan, että se olisi mahdollista vain kansallisesti.
Puhemies
(EN) Pahoittelen kahdelle viimeiselle kysymyksen esittäjälle sitä, että heidän komission jäsen Redingille esittämiinsä kysymyksiin 51 ja 52 vastataan kirjallisesti.

Aihe: Iiri Euroopan unionin virallisena työkielenä
Miten komissio aikoo panna täytäntöön uuden monikielisyyttä koskevan strategiansa ja erityisesti iirin kielen nostamisen Euroopan unionin viralliseksi työkieleksi?
Leonard Orban
komission jäsen. - (RO) Euroopan komission uusi monikielisyysstrategia nimeltä Monikielisyys: Euroopan voimavara ja samalla myös yhteinen sitoumus hyväksyttiin 18. syyskuuta 2008. Strategiassa tarkastellaan pääasiassa kielellistä monimuotoisuutta ja parhaita tapoja käyttää ja kehittää kieltä kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistämiseksi, eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi sekä EU:n kansalaisten ammattitaidon ja työnsaantimahdollisuuksien parantamiseksi.
Strategiassa keskitytään vieraiden kielten oppimisen ja käytön kannustamiseen jäsenvaltioissa, eikä niinkään EU:n toimielinten kielitaitotilanteeseen. Vahvistamme, että olemme sitoutuneet kehittämään kansalaisten valmiuksia kommunikoida kahdella vieraalla kielellä. Samalla korostamme tarvetta laajentaa kielivalikoimaa, josta kansalaiset voivat tehdä valintansa oman kiinnostuksensa mukaisesti. Komissio tukee jäsenvaltioiden pyrkimyksiä edistää vieraiden kielten oppimista tämän strategian täytäntöönpanon avulla, ja tässä työssä komissio tukeutuu nykyisiin yhteisöohjelmiin, kuten erityisesti Elinikäisen oppimisen ohjelmaan.
Iirin kielestä tuli Euroopan unionin toimielinten virallinen työkieli 1. tammikuuta 2007 neuvoston 15 päivänä huhtikuuta 1958 antamalla asetuksella N:o 1, sellaisena kuin se on muutettuna 13 päivänä kesäkuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 920/2005 1 artiklalla. Kyseisen asetuksen 2 ja 3 artiklassa kuitenkin säädetään viiden vuoden välein uusittavasta osittaisesta poikkeuksesta, joka koskee iirin kielen käyttöä Euroopan unionin toimielimissä. Käytännössä poikkeus tarkoittaa sitä, että toistaiseksi vain yhteispäätösmenettelyssä käsiteltävät asetusehdotukset sekä jotkin asetusehdotuksiin liittyvät asiakirjat ja suora kommunikointi kansalaisten kanssa käännetään iirin kielestä tai iirin kielelle.
Komissio on siten edellä mainittujen säännösten mukaisesti hoitanut kaikki lainsäädäntöprosessin vaatimat iirin kielen käännökset, jotka se on onnistunut myös toimittamaan ajoissa. Kansalaisten tai oikeudellisten elinten komissiolle esittämiin kysymyksiin on niin ikään vastattu iirin kielellä. Lisäksi komissio on ryhtynyt käännättämään iirin kielelle tärkeimpiä verkkosivustojaan ja etenkin sivustoja, joiden aiheet kiinnostavat erityisesti iiriä äidinkielenään puhuvia kansalaisia.
Tulkkauskysymyksestä voin todeta, että tulkkauksen pääosasto kykenee täyttämään kaikki neuvoston, komission ja valiokuntien tulkkaustarpeet ja järjestämään tulkkauksen iirin kielestä ja iirin kieleen. Tähän tulkkauksen pääosasto pyrkii myös vastaisuudessa pitämällä huolen siitä, että sillä on käytössään tarvittavat resurssit.
Seán Ó Neachtain   -
(GA) Arvoisa puhemies, olen hyvin kiitollinen komissiolle sen tuesta ja edistyksestä, jonka se on saanut aikaan iirin kielen hyväksi. Iirinkielisen sanonnan mukaan jos kieltä ei pääse puhumaan, se koituu sen kohtaloksi. Minulla on vain 30 sekuntia puheaikaa jäljellä, joten aikaa ei ole hukattavaksi. Normaalisti minulle myönnetään parlamentissa enintään minuutti aikaa puhua äidinkielelläni.
Haluaisin tiedustella komission jäseneltä, toivoisiko komissio iirin kielen edistämistä ja voitaisiinko sen käyttöä lisätä täällä parlamentissa ja muissa toimielimissä, kuten erityisesti valiokunnissa, joissa kieltä voidaan puhua pidempään. Kieli ei säily, jos sitä voi käyttää vain muutaman sekunnin ajan.
Leonard Orban
komission jäsen. - (RO) Euroopan komission tarpeita ajatellen voimme todeta tyytyväisinä, että tarpeet on tyydytetty jopa yli odotusten. Euroopan komissio todella ylitti odotukset. Toisaalta tarvitaan lisää yhteisiä ponnisteluja iirin kielen käytön edistämiseksi laajemmin. Ponnisteluja vaaditaan sekä yhteisön toimielimiltä että Irlannin viranomaisilta sekä Irlannin yhteiskunnalta yleisesti. Tarvitsemme lisää esimerkiksi tulkkeja ja kääntäjiä, ja tähän tavoitteeseen on vaikea päästä, ellei Irlanti saa siihen huomattavia resursseja.
Tämän vuoksi olen tiiviissä yhteistyössä Irlannin viranomaisten kanssa kannustaakseni ja innostaakseni niitä, jotka haluavat kouluttautua ja hankkia tarvittavan kielitaidon voidakseen työskennellä kielitehtävissä yhteisön toimielimissä.
Haluan lisäksi korostaa, että harjoitamme tiivistä yhteistyötä Irlannin viranomaisten kanssa kehittääksemme iirin kieltä myös muista kuin pelkästään institutionaalisista näkökohdista käsin. Haluamme tehdä parhaamme iirin kielen sanaston edistämiseksi ja, kuten jo totesin, olemme tiiviissä yhteistyössä kaikkien sidosryhmien kanssa.
Puhemies
(EN) Jim Higginsin esittämä kysymys numero 54 on peruutettu.

Aihe: Yhteisön toimielinten monikielisyys
Komissiolla on harjoittelijaohjelmia, joita se mainostaa ainoastaan englanniksi, ranskaksi ja saksaksi.. Komissio julkaisee demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen aloitteen (EIDHR) ilmoitukset ainoastaan englanniksi, ranskaksi ja espanjaksi ja pyytää eurooppalaisia järjestöjä lähettämään hankkeensa vain näillä kielillä niiden kansallisuudesta riippumatta Komissio on julkaissut syrjintää vastustavan kampanjansa verkkosivuston, kuten monet muutkin, ainoastaan englanniksi ja näyttää aloitussivulla logot vain tällä kielellä.
Mitä toimintasuunnitelmia komissio aikoo toteuttaa, jotta monikielisyys, jota se on aina tukenut julkisesti ja joka on vahvistettu virallisesti sen kaikissa asiakirjoissa, todella toteutuu myös sen omassa jokapäiväisessä toiminnassa?
Leonard Orban
komission jäsen. - (RO) Euroopan komission työharjoitteluohjelma on tarkoitettu niille yliopistotutkinnon suorittaneille henkilöille, jotka eivät ole vielä olleet työharjoittelussa Euroopassa ja jotka osaavat vähintään yhtä Euroopan komission työkieltä eli saksaa, englantia tai ranskaa. Tämä on käytännössä tarpeen, ja kielitaito antaa harjoittelijalle mahdollisuuden ottaa osaa yksikköjemme toimintaan ja hyödyntää siten täysipainoisesti työharjoittelunsa. Kaikki hakijoita koskevat käytännön tiedot ja ohjeet ovat saatavilla vain näillä kolmella kielellä. Toisaalta työharjoitteluohjelmaa ohjaavat säännöt on laadittu kaikilla niillä unionin virallisilla kielillä, jotka olivat voimassa komission päätöksen hyväksymispäivänä.
EY:n perustamissopimuksen 177 artiklassa tarkoitetun tehtävän täyttäminen edellyttää, että demokratian ja ihmisoikeuksien kehittämisen rahoitusvälinettä koskevat ehdotukset julkaistaan vain kielillä, joita puhutaan ja osataan kolmansissa maissa. Asiakirjat, joita kansalaisjärjestöt lähettävät rahoitushakemustensa tueksi, hyväksytään kuitenkin nykyisin kaikilla Euroopan unionin virallisilla kielillä kansalaisjärjestöjen online-järjestelmässä Padorissa.
Mitä tulee ainoastaan EU:n kansalaisiin kohdistuviin ja vain EU:ssa toteutettaviin valistus- tai koordinaatiotoimiin, aiomme arvioida jäsenvaltioiden omalla kielellään jättämät hakemukset. Syrjinnän vastaisen verkkokampanjan aloitussivulla olevat logot ovat todella vain englanniksi, mutta sivulla on linkki lähes kaikilla EU:n virallisilla kielillä laadittuihin verkkosivustoihin.
Komissio perusti vuonna 2006 käännöstoiminnan pääosastoon verkkokäännösyksikön kansalaisten kanssa käytävän viestinnän parantamista koskevan toimintaohjelman mukaisesti, mikä lisäsi komission valmiuksia monikieliseen viestintään. Internetin nopea kehitys sekä asetuksessa N:o 1 tarkoitettu tarve varmistaa ensisijaisesti lainsäädännöllisten tekstien kääntäminen edellyttävät kuitenkin, että komission on pyrittävä aina löytämään oikea tasapaino EU:n sidosryhmille tarkoitettujen oleellisten ja tuoreiden tietojen toimittamisen sekä sen varmistamisen välillä, että kaikki komission verkkosivut ovat monikielisiä.
Kielten käyttöä verkkosivustoilla ohjaavan yleisperiaatteen mukaan verkkosivustojen kielen on vastattava kohdeyleisöään. Siten komissio varmistaa, että kaikkia kansalaisia kiinnostavat verkkosivustot tai niiden osat on käännetty mahdollisimman monelle kielelle. Sitä vastoin asiantuntijoille tarkoitetut tekniset aiheet ovat saatavilla vain muutamilla kielillä tai ainoastaan alkuperäisellä kielellä. Samoin pidemmän aikaa voimassa olevat tiedot ovat saatavilla useammalla kielellä kuin tiedot, jotka vanhenevat nopeasti.
Asetukseen N.o 1 sisältyy velvollisuus kääntää kaikki asetukset, direktiivit ja lainsäädäntöehdotukset sekä virallisesti hyväksytyt ja muille toimielimille lähetetyt komission tiedonannot kaikille virallisille kielille. Sitä vastoin vastaukset kansalaisten kirjeisiin laaditaan vastaanottajan äidinkielellä. Näiden velvollisuuksien ohella sekä monikielisyys- ja monikulttuurisuusperiaatteen mukaisesti komissio aikoo tehdä kaikkensa varmistaakseen kansalaisten, kulttuurien ja kielten tasavertaisen kohtelun.
Marco Cappato
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, sanoisin aivan ensimmäiseksi, että ero, jonka haluatte tehdä teknisten asiakirjojen (sikäli kuin ymmärsin tulkkauksen oikein) ja yleistä mielenkiintoa herättävien asiakirjojen välille, on minusta erityisen vaarallinen ja häilyvä, sillä tekniset asiakirjat saattavat tosiasiassa herättää huomattavaa yleistä mielenkiintoa.
Ongelma on varsin selvä: Puhtaasti valmisteleviin asiakirjoihin liittyy kielellisiä rajoitteita, mutta sitä vastoin kaikki kansalaisille mahdollisesti osoitettavat asiakirjat, myös tekniset, on laadittava täysin monikieliseltä pohjalta: Toisin sanoen ne on käännettävä kaikille EU:n virallisille kielille. Minusta on täysin käsittämätöntä, että esimerkiksi demokratian ja ihmisoikeuksien edistämishankkeita koskevat tarjouspyynnöt julkaistaisiin vain englanniksi, ranskaksi ja espanjaksi. Verkkosivustojen on oltava paitsi monikielisiä myös rekisteröityinä kaikilla kielillä. En myöskään käsitä, miksi jopa komission sisäinen viikkolehti Commission en direct pitäisi ilmestyä lähes yksinomaan englanniksi.
Leonard Orban
komission jäsen. - (RO) Kuten jo totesin, Euroopan komissiota sitoo yhtäältä vuonna 1958 annetun asetuksen N:o 1 mukaiset lainmukaiset velvoitteet, joiden täyttämisestä ei ole minkäänlaista epäselvyyttä. Toisaalta on olemassa kysymyksiä, kuten äsken mainitsemanne, jotka liittyvät Euroopan komission verkkosivustoilla saatavilla oleviin käännöksiin, joissa komissiolla ja muilla yhteisön toimielimillä on melkoinen ongelma.
Toisaalta verkkosivustoja ei voida kokonaan kääntää kaikille kielille, sillä komission taloudellisten ja henkilöstöresurssien rajallisuuden vuoksi on mahdotonta varmistaa, että kaikki komission verkkosivustoilla olevat asiakirjat olisi käännetty kaikille kielille.
Sitä vastoin olemme nyt lisäämässä sellaisten asiakirjojen määrää, jotka voidaan äsken mainitsemieni resurssien rajoissa kääntää mahdollisimman monelle EU:n viralliselle kielelle niin, ettei siitä aiheudu vahinkoa lainmukaisten velvollisuuksiemme täyttämiselle. Olemme osoittaneet joustavuutemme komissiolle esitettyjen pyyntöjen suhteen, ja olemme valmiita joustamaan myös vastaisuudessa siinä määrin, että pystymme konkreettisesti vastaamaan näihin vaatimuksiin.
Puhemies
(EN) Minun on valitettavasti tuotettava pettymys lopuille kysymyksen esittäjille, sillä pelkään pahoin, että meidän on ajanpuutteen vuoksi päätettävä kyselytunti tähän.
(EN) Kysymyksiin, joihin ei ajanpuutteen vuoksi voitu vastata, vastataan kirjallisesti (ks. liite).
Robert Evans
(EN) Tämä on ikään kuin työjärjestyspuheenvuoro. Komission jäsen Orban ja minä olemme tunteneet jo kauan, joten toivon, että hän ottaa tämän niin kuin se on tarkoitettu, nimittäin yksi hänen vastauksistaan kesti itse asiassa kuusi minuuttia, joten kun tulevaisuudessa tarkoituksena on käsitellä useita kysymyksiä, hänen vastauksena voisivat olla hieman paremmin kohdistettuja ja ytimekkäämpiä, mikä olisi kaikkien jäsenten etujen mukaista.
Puhemies
(EN) Hyvä jäsen Evans, olemme keskustelleet asiasta komission varapuheenjohtajan Margot Wallströmin kanssa. Tiedämme, että komissio pyrkii antamaan meille niin täydellisiä vastauksia kuin toivomme, mutta tämä luonnollisesti vähentää keskusteluun osallistuvien jäsenten määrää. Kiitän kaikkia ja uskon, että saatte täydelliset vastaukset kirjallisesti.
(Istunto keskeytettiin klo 19.15 ja sitä jatkettiin klo 21.00.)
