Bělorusko (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem jsou prohlášení Rady a Komise o Bělorusku.
Cecilia Malmström
Pane předsedající, vážení poslanci a poslankyně, vztah Evropské unie s Běloruskem není bez problémů. Chtěla bych tuto rozpravu zahájit vysvětlením, proč Rada v listopadu přijala své rozhodnutí týkající se vztahů Evropské unie s Běloruskem. Vím, že tato otázka mnoho poslanců a poslankyň velice zajímá.
Při jednání o této záležitosti jsme se zaměřili na dva důležité aspekty. Na jedné straně chtěla Evropská unie vyslat jasný signál, že nás netěší nedostatečný příznivý pokrok v posledních měsících. Na druhé straně jsme chtěli v rámci našeho dialogu s Běloruskem stanovit návazné kroky s cílem povzbudit Minsk k přijetí opatření v řadě oblastí.
Myslím, že výsledkem bylo vyvážené rozhodnutí, které všechny tyto aspekty zohledňuje. Má tři hlavní prvky.
Zaprvé prodlužujeme své sankce a současně pozastavujeme cestovní omezení pro téměř všechny dotčené osoby. Výjimkou jsou čtyři lidé přímo spjatí s politickými zmizeními a předseda běloruské ústřední volební komise.
Zadruhé jsme otevřeni možnosti zjednodušení vízové povinnosti a dohody o zpětném přebírání osob mezi EU a Běloruskem.
Zatřetí zde existuje vyhlídka na dohodu o partnerství a spolupráci mezi EU a Běloruskem. To by přirozeně vyžadovalo kladný vývoj z hlediska demokracie, lidských práv a zásad právního státu. Na základě těchto akčních plánů, které byly vypracovány v rámci evropské politiky sousedství, byla Komise požádána o určité přípravné práce.
V našich diskusích jsme přihlédli ke skutečnosti, že situace v Bělorusku je lepší než před 18 měsíci, přestože došlo k určitým krokům zpět. Vyloučení studentky z univerzity po účasti na fóru o Východním partnerství je toho závažným příkladem.
Přechod od autoritářské společnosti k demokracii, jak mnoho poslanců a poslankyň v této sněmovně velice dobře ví, je postupný proces. Bělorusku to bude trvat nějakou dobu a na této cestě bude mnoho překážek. Proto je nutná naše plná podpora.
Celosvětová finanční krize vlastně poskytuje příležitosti k uplatnění vlivu. Běloruské hospodářství je na kolenou a Rusko již není schopno zemi podporovat. V energetickém odvětví jsou nízké ceny plynu již jen vzpomínkou.
Můžeme této situace využít s cílem povzbudit Bělorusko ke změně orientace? Nejde to jinak než dialogem. Musíme pomoci posílit opatrné kroky k větší otevřenosti. Musíme zvážit, jak účinná je naše politika sankcí. Loňské rozhodnutí o pozastavení vízových omezení poté, co Minsk v srpnu 2008 propustil poslední vězně, napomohlo určitému pokroku našeho dialogu.
Užití sankcí je pro Evropskou unii důležitým způsobem vyvíjení tlaku. Současně Komise přijala řadu opatření zaměřených na spolupráci s Běloruskem a země je součástí Východního partnerství. Kladným krokem je i naše podpora Bělorusku v rámci Mezinárodního měnového fondu.
Stanovili jsme podmínky a nyní musíme postupovat přiměřeně a obezřetně. Rozhodnutí prodloužit pozastavení platnosti seznamu zákazů víz vyslalo signál, že odměňování pozitivních přijatých kroků myslíme vážně. Jestliže se situace bude i nadále vyvíjet tímto směrem, můžeme pokročit dále.
V současné době se diskuse zaměřují na dvě možné alternativy. Jednou je příprava formální dohody a druhou je možnost dohod o zjednodušení vízové povinnosti a zpětném přebírání osob. Stanovisko, které Rada zaujala, položilo základ konkrétnějších úvah o těchto otázkách.
Dohoda o partnerství a spolupráci by mohla vést k novému způsobu formalizace vztahu mezi EU a Běloruskem. Tento způsob v rámci právně závazné dohody kombinuje podmíněnost s různými našimi prostředky vyvíjení tlaku. Dohoda o partnerství a spolupráci by rovněž Bělorusku umožnila plnou účast ve dvoustranném prvku Východního partnerství.
Pokud jde o zjednodušení vízové povinnosti, záměrem je zaměřit se na obyčejné lidi, veřejnost, a nikoli na politickou elitu. Znamenalo by to důležitou příležitost k povzbuzení kontaktů mezi občanskou společností a občany Běloruska a EU. Mohlo by se jednat o zásadní faktor otevírání a ovlivňování běloruské kultury. Tento krok je zcela v souladu s cíli Východního partnerství.
Zjednodušení vízové povinnosti je spjato se zpětným přebíráním osob. Jelikož Bělorusko prokázalo svou schopnost spolupracovat ve věcech týkajících pohraničních kontrol, neměl by to být velký problém.
Bělorusko je důležitým místem na východní hranici EU. V důsledku toho máme zájem na tom, aby se Bělorusko modernizovalo, rozvíjelo a stalo se demokratickou a svobodnou zemí. Důležitost demokratických sousedních zemí je základním kamenem naší bezpečnostní strategie.
Musíme se snažit v Bělorusku prosazovat své hodnoty, jako je demokracie, tržní hospodářství a dodržování lidských práv. Existuje zde jasná paralela s rozvojem našich partnerství s řadou zemí na východě i jihu.
Ráda bych na závěr zdůraznila, že v našich vztazích s Běloruskem musíme přirozeně nadále stanovovat jasné podmínky. Země musí i nadále kráčet vpřed. Represivní politiky prezidenta Lukašenka musí být nahrazeny větší demokracií a větší tolerancí. Musí být dodržovány zásady právního státu. To je vzkaz, který vysíláme ve všech dvoustranných kontaktech probíhajících mezi členskými státy a Běloruskem.
Dialog je nezbytný, mají-li naše požadavky přinést výsledky. Proto jsme v Radě také přivítali zvýšené kontakty zaměřené na posílení přechodu k demokracii. Budeme nadále rozvíjet svou podporu demokratického hnutí a občanské společnosti snažících se o reformu a evropskou integraci v Bělorusku. Jsme velmi vděčni za významnou podporu a závazky, které v tomto úsilí prokazuje Evropský parlament.
Benita Ferrero-Waldner
členka Komise. - Pane předsedající, drazí kolegové, paní předkyně Rady, vážení poslanci a poslankyně, je mi potěšením dnes s vámi jednat o našem velice důležitém, ale také velmi náročném vztahu s Běloruskem. Myslím, že to je důležité, protože Bělorusko leží na křižovatce našeho kontinentu; a je to náročné vzhledem k tomu, že volba vlastní budoucnosti Běloruska a jeho vztah s EU jsou nadále nejasné. Jejich budoucí podobu teprve musíme zjistit, a musíme s nimi tedy nadále pracovat.
V posledních dvou letech se Evropská unie snažila postupně budovat vztahy s Běloruskem a povzbuzovat další reformy s cílem navázat na, musím říci, umírněná opatření, která byla dosud přijata. Jsem přesvědčena, že nejproduktivnější přístup k Bělorusku bude přístup založený na pragmatismu. Naše spolupráce s touto zemí musí odrážet kladné kroky Běloruska samotného, musíme však prokázat přinejmenším jistou flexibilitu.
Jasně jsme dali najevo, že bychom chtěli, aby Bělorusko zaujalo své místo jako plnohodnotný účastník evropské politiky sousedství, a že dvoustrannou cestu Východního partnerství lze Bělorusku otevřít v případě, že soustavným úsilím prokáže své přání podniknout nezvratné kroky k demokratické reformě.
Mezitím jsme mnoha důležitými způsoby prokázali svou dobrou vůli. Řada návštěv na vysoké úrovni z Evropské unie do Běloruska letos pomohla posílit politickou výměnu. V červnu 2009 jsme zahájili dialog o lidských právech. Komise se účastní stále většího počtu technických dialogů s Běloruskem o otázkách oboustranného zájmu.
Například minulý měsíc se Rada ve složení pro vnější vztahy rozhodla prodloužit stávající restriktivní opatření, zejména zákaz vydávání víz a zmrazení majetku, do října 2010 vzhledem k nedostatečnému pokroku v oblasti lidských práv a základních svobod.
Na podporu demokratického pokroku však Rada také prodloužila pozastavení restriktivních opatření. A Rada přijala i dvě další rozhodnutí, aby Bělorusko povzbudila k setrvání na cestě reforem. Velice vítám, že Komise nyní může začít pracovat na otázce zjednodušení vízové povinnosti a na stínovém akčním plánu EPS, tzv. "společném prozatímního plánu". Tyto kroky jsou v Bělorusku podnětem k posunu směrem k demokracii, kterému, jak jsem přesvědčena, dobře porozumí na jedné straně vláda, ale na druhé straně i lidé.
Společný prozatímní plán bude vypracován s orgány i s občanskou společností v Bělorusku a já doufám, že otevře dveře hlubšímu dialogu s Běloruskem včetně dialogu o citlivých politických otázkách.
Moje útvary připravují doporučení s cílem vypracovat směrnice pro vyjednání dohod o zjednodušení vízové povinnosti a zpětném přebírání osob. Zjednodušení vízové povinnosti je pro běloruský lid prioritou a já bych chtěla, aby více Bělorusů mohlo navštívit Evropskou unii, svobodně cestovat, studovat a podnikat. Konečné rozhodnutí o směrnicích pro vyjednávání však bude samozřejmě na Radě.
Kromě toho je Komise připravena zvýšit přidělenou finanční pomoc pro Bělorusko na období 2010-2013. Navrhli jsme balíček makrofinanční pomoci v hodnotě 200 milionů EUR, pro který potřebujeme souhlas Parlamentu. Komise podporuje myšlenku, aby EIB zařadila Bělorusko do nového mandátu banky. Skutečně doufám, že tyto kroky budou pokračovat.
Pokud se však Bělorusko chce přiblížit EU, je jasné, že to musí prokázat činy. Zadržování politických vězňů a politicky motivovaná trestní stíhání musí skončit. Je naléhavě nutná reforma volebních právních předpisů v souladu s doporučeními OBSE/ODIHR. Svoboda tisku, svoboda slova a sdružování by měla být povolena a měla by se stát normou. Evropská unie také vyzývá Bělorusko, aby zrušilo trest smrti nebo na něj vyhlásilo moratorium. Požadujeme lepší podmínky pro nevládní organizace, občanskou společnost a aktivisty za lidská práva. Všechny tyto kroky by mohly hrát svou úlohu při urychlování rozvoje užšího partnerství mezi Běloruskem a Evropskou unií.
Závěrem chci tedy říci, že naše nabídka Bělorusku je jasná. Evropská unie je připravena s Minskem úzce spolupracovat a podporovat jeho politický a hospodářský rozvoj. Uvítali bychom však ze strany běloruského vedení významné pozitivní kroky, které by nám umožnily rozvíjet náš vztah stejným způsobem, jakým to činíme s ostatními východními partnery, jestliže postupují náležitým způsobem.
Jacek Protasiewicz
jménem skupiny PPE. - Pane předsedající, proč má politická skupina trvala na přijetí usnesení po této rozpravě? Nejen k vyjádření naší podpory pro rozhodnutí Rady - protože to je moudré rozhodnutí a řádné rozhodnutí a já souhlasím s oběma vašimi argumenty - ale hlavním důvodem je nárůst represí, k němuž v Bělorusku nedávno došlo. Usnesení všechny tyto případy zmíní, a pokud byly některé při přípravě usnesení opomenuty, můžete si být jisti, že budou navrženy jako pozměňovací návrh, buď ze strany skupiny PPE písemně, nebo je navrhnu zítra já ústně.
Objevila se nová záležitost, kterou sdělovací prostředky odhalily až dnes, konkrétně nový návrh zákona, který připravil Alexandr Lukašenko a jehož cílem je úplná kontrola internetu, tak jako v Číně či dokonce v Severní Koreji. Myslím, že bychom se jím také měli zabývat.
Proč k těmto věcem v Bělorusku dochází? Můj soukromý názor je takový, že je to částečně způsobeno neuváženými, dovolil bych si říci i nemoudrými návštěvami předsedy vlády Silvia Berlusconiho, který se setkal s Alexandrem Lukašenkem a chválil ho jako demokraticky zvoleného státníka, ale nenašel si čas na setkání s opozicí, a o něco dříve i návštěvou prezidenta Litvy, který podle mě neuváženě pozval Lukašenka do Litvy.
A konečně mi dovolte zmínit dnešní ranní vystoupení Sergeje Kovaleva, který citoval Sacharova a řekl, že západní svět by měl nabízet a poptávat. O to jde. Měli bychom nabízet hlubokou spolupráci s Běloruskem, ale měli bychom také od běloruských orgánů požadovat skutečný pokrok v oblasti lidských práv, demokracie a svobody.
Kristian Vigenin
Paní ministryně, paní komisařko, nemohu než souhlasit s hodnocením, že Bělorusko je pro Evropskou unii obtížným partnerem.
Nemůžeme však podpořit přístup, který ve vztahu k této zemi během loňského roku přijaly Komise a Rada. Tento přístup, založený na postupném otevírání dveří Bělorusku, vázaný na příslušná rozhodnutí běloruských orgánů, podle nás není nejlepším způsobem, jak tuto zemi postupně změnit nebo alespoň co nejvíce přiblížit naší představě demokratické země.
Chtěli bychom o něco větší význam opatření, která Evropská komise a Rada přijímají, a také o něco větší zaměření na vlastní občany Běloruska, protože tím přimějeme občany, aby podpořili otázky, které se pokoušíme v dialogu s běloruskými orgány podporovat, tedy demokratizaci, otevřenost a uspořádání svobodných a demokratických voleb. V současné Evropě je nemyslitelné, aby se tento proces nemohl v některé evropské zemi uskutečnit.
S touto problematikou souvisejí i naše pochyby týkající se Východního partnerství. Víte, že Evropský parlament nepodporuje oficiální vztahy s běloruským parlamentem, protože se domníváme, že poslanci parlamentu nejsou v Bělorusku voleni ve spravedlivých a demokratických volbách, což znamená, že tento parlament nemůže být naším oficiálním partnerem.
S tím souvisí i blížící se zřízení parlamentního shromáždění Východního partnerství, které čelí jistým obtížím. My se však spolu s Komisí a Radou pokusíme prosadit společnou strategii, abychom byli na i na parlamentní úrovni připraveni provádět příslušná opatření pro Bělorusko, pokud Bělorusové na své straně provedou svá opatření a naplní požadavky, které na ně klademe.
V tomto ohledu naléhavě vyzývám Evropský parlament, Evropskou komisi a Radu, aby spojily síly ve své snaze předejít nezávislým akcím, jako byl krok předsedy vlády Berlusconiho, které poškozují obecný cíl a dále Lukašenka povzbuzují. Tomu se musíme vyhnout.
Ivars Godmanis
jménem skupiny ALDE. - Pane předsedající, chtěl bych předložit ještě jeden návrh, protože vztahy mezi Parlamentem a úřady jsou sice zmrazeny, avšak máme kontakty s opozicí. Můj návrh je uspořádání konference, v Lotyšsku či někde jinde, na níž by byli účastníci z úřadů i z opozice. Tématy konference by byly především: energetika, bezpečnost, hospodářství, tranzitní problémy, které jsou pro Bělorusko i pro EU velmi významné; zadruhé: vízová problematika, otázky sousedství týkající se občanů; zatřetí: problémy se stavem demokracie, problémy stran a lidských práv; a začtvrté: reálný pohled z běloruské strany - jak vidí Východní partnerství v blízké budoucnosti. A konečně také věřím, že je to jedna z cest, jakými bychom mohli dosáhnout zlepšení naší současné, skutečně zablokované situace. Musí to být dvousměrná ulice, protože s jednosměrkou úspěchu nedosáhneme.
Werner Schulz
Pane předsedající, dámy a pánové, asi před dvěma týdny se italský předseda vlády stal po mnoha letech první hlavou západní vlády, která Bělorusko navštívila. Ocenil práci a politiky prezidenta Lukašenka a uznal vysokou volební účast za výraz vysoké míry obdivu a přízně lidu k jeho prezidentovi. Bohužel se zapomněl setkat s opozicí, což by jinak bylo obvyklé. Odpovědí nebylo ocenění skutečnosti, že v Bělorusku byly podniknuty kroky k liberalizaci; naopak se postup vůči opozici stal méně tolerantním. Výsledkem byly represe, došlo ke srážkám, rvačkám apod.
Také proto dnes předkládáme toto ustanovení, abychom vyjasnili, jaké pravomoci a jaké přístupy občanské společnosti podporujeme, a abychom jasně řekli, že budeme moci hovořit o partnerství - o něčem, co je samozřejmě dosud u ledu - teprve jakmile budeme moci s Běloruskem plně pokračovat v dialogu o lidských právech. Znamená to svobodu slova, svobodu projevu, svobodu opozice pracovat, povolení opozičních stran atd. Jsme přesvědčeni, že to je důležité a že musí určovat naše partnerství v budoucnosti. Doufáme, že Evropská unie zde nalezne společnou řeč a že budoucí vysoká představitelka věnuje prosazování této věci také velké úsilí.
Valdemar Tomaševski
Pane předsedající, Bělorusko, středoevropská země, je historickou kolébkou Litevského velkovévodství. Velkovévodství hájilo hodnoty západní civilizace na jejím severovýchodním okraji. Proto je dobré, že závěry Rady ze dne 17. listopadu tohoto roku poskytují nové příležitosti pro dialog i větší spolupráci Evropské unie a Běloruska.
Musíme však přejít od slov a gest k něčemu konkrétnímu. Začněme mezilidskými vztahy. Ty je třeba posílit tím, že Bělorusko začleníme do procesů na evropské a regionální úrovni. Vyzývám Komisi, aby urychleně připravila doporučení ke směrnicím pro zjednodušení vízových režimů a k úplnému zrušení vízového režimu v padesátikilometrové pohraniční zóně. Lidé ve středu Evropy musí mít práva a příležitosti pohybovat se volně na obě strany hranice.
Jiří Maštálka
Pozorně jsem si přečetl návrhy usnesení k dané problematice a vyslechl jsem si se zájmem diskuzi. Mám za to, že v předložených usneseních převládají návrhy, které se snaží pozitivně změnit doposud chladný vztah Evropské unie k Bělorusku. Projekt Východního partnerství považuji za dobrou možnost výrazného zlepšení našich vztahů. Chtěl bych zdůraznit následující body: zaprvé v ekonomické oblasti převládá pragmatický přístup, ale nemůže jít jen o jednostranný proces. I Unie se musí otevřít běloruskému zboží a službám. Zadruhé za nezbytné považuji urychlené uvolnění finančních zdrojů pro Bělorusko v rámci Východního partnerství. Zatřetí příspěvkem k dialogu by mohlo být i uvolnění vízové politiky Evropské unie. Začtvrté bychom měli více podpořit environmentální zaměření naší spolupráce. Všichni víme, že Bělorusko utrpělo černobylskou havárii a naše pomoc bude více než vítaná. Přestože chápu historická a politická specifika Běloruska, jsem přesvědčen, že dozrál čas, aby se Bělorusko připojilo k zemím, které zakázaly trest smrti.
Fiorello Provera
Pane předsedající, dámy a pánové, rád bych zareagoval na předchozí vystoupení a zopakoval, že jakákoli hlava státu nebo vlády má právo navštěvovat vlády států v Evropské unii i mimo ni, pokud je to v souladu s přáním Rady. Proto mě tato preventivní kritika italského předsedy vlády velmi rozčiluje.
Abych se však vrátil k projednávané otázce, přistoupením k Východnímu partnerství Bělorusko prokázalo vůli přispět svým dílem k procesu hospodářského rozvoje a reforem v Evropě. Komise uznala, že Bělorusko učinilo jistý pokrok, např. propustilo politické vězně, reformovalo volební zákon a umožnilo oběh některých opozičních novin, i když pod vládní kontrolou. To ještě neznamená plnohodnotnou demokracii, ale zcela určitě to je odchýlení se od minulosti.
Evropská unie tedy stojí před volbou podpořit reformy prostřednictvím dialogu v rámci Východního partnerství a Euronestu a zároveň zachovat svou politiku dohledu nad dosaženými výsledky a podniknutými kroky. Souhlasím tedy, aby byl panu Vigeninovi svěřen úkol dosáhnout s Minskem dohody o uspokojivém zastoupení ve shromáždění Euronest, které se nebude omezovat pouze na občanskou společnost, ale bude zahrnovat také členy běloruského parlamentu.
To by nám umožnilo navázat dialog s politickými činiteli přijímajícími rozhodnutí i v otázkách lidských práv a vytvořit komunikační kanál s vládou za účelem podpory reformního procesu. Tito činitelé by pak neměli žádnou omluvu pro chybějící nebo neuspokojivé reakce.
Peter Šťastný
(SK) Bělorusko si zaslouží větší pozornost jak EU, tak Evropského parlamentu. Naprosto souhlasím s naší nabídkou pomocné ruky, pokud odpověď druhé strany bude konkrétně měřitelná a odpovídající. Musíme být nicméně zásadoví v našich požadavcích. Bude to ku prospěchu demokracie, dobrých vztahů EU a Běloruska a zcela určitě i občanů této země.
Proto vítám přizvání Běloruska do společného parlamentního shromáždění Euronest s jasnou podmínkou složení zástupců 5 + 5, které má silnou podporu Evropského parlamentu. Na druhou stranu je politováníhodné hrubé porušování zásad týkající se oficiálních návštěv představitelů členských států Evropské unie. Jednou z takových zásad, která je při oficiální návštěvě Běloruska vyžadována, je i setkání se s opozicí. Právě tato zásada byla neuskutečněním takového setkání při nedávné návštěvě vedoucího představitele vlivného členského státu EU porušena. Takovéto jednání je úderem pod pás našim snahám, poškozuje dobré jméno Evropské unie a jejích orgánů a určitě nenapomáhá posílení demokracie v Bělorusku.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Po dobu šesti let v Evropském parlamentu jsem trval a nadále trvám na tom, že Evropská unie udělá pro občany Běloruska a EU, zvláště ty, kteří žijí v sousedních zemích, nejvíc nikoli zaváděním sankcí či omezení, ale co nejširším otevřením dveří pro spolupráci lidí, zejména mladých lidí, a pro užší kontakty v podnikání, kultuře, vědě a ostatních oblastech.
Je velice dobře, že se Brusel druhým rokem pragmaticky snaží přiblížit se Bělorusku a jeho lidu. Ano, tato politika musí ještě přinést všechny své očekávané kladné výsledky, ale návrat do minulosti by byl skutečně nesprávný. Proto podporuji činnost Rady a Komise, zvláště vyhlídku na akční plán pro Bělorusko.
Když se nové země EU před dvěma lety připojily k Schengenské dohodě, zbytky Berlínské zdi se, obrazně řečeno, přesunuly na východ. Ačkoliv předtím mohli obyvatelé Litvy, Lotyšska, Polska a Běloruska, často příbuzní, mezi sebou navzájem cestovat bez jakýchkoli poplatků, nyní musí Bělorusové zaplatit téměř polovinu svého měsíčního platu za schengenské vízum. Tyto byrokratické a finanční zdi je třeba co nejdříve strhnout. Na druhé straně kroky Minsku k odkladu dohody s Litvou a jinými státy o zjednodušeném přechodu pro obyvatele příhraničí vyvolávají pochyby o dobré vůli těchto orgánů.
Podle průzkumů je v Bělorusku zhruba 30 % obyvatel pro lepší vztahy s Evropskou unií. Přitom by 28 % obyvatel chtělo lepší vztahy s Ruskem. Není v tom rozpor. Evropská unie skutečně nechce odtrhnout Bělorusko od Ruska nebo z nich udělat nepřátele. Reformy nepotřebuje západ, ale Bělorusové sami.
A dynamická hospodářská modernizace a účast v politice Východního partnerství mohou ke splnění tohoto úkolu napomoci.
Paweł Robert Kowal
(PL) Pane předsedající, při naslouchání naší rozpravě mám dojem, že říkáme příliš málo o našem hlavním cíli, kterým jsou svobodné volby v Bělorusku. Měli bychom této věci stále věnovat pozornost. Jako poslanci Evropského parlamentu zvolení v demokratických volbách ve svých zemích nemůžeme tento hlavní cíl přehlížet.
Jsem přesvědčen, že jak v opozičním, tak ve vládním táboře mnoho lidí čeká, až začneme mluvit o svobodných volbách. I oni čekají na tento signál. Vím to ze své vlastní zkušenosti. Zasluhují si jasnou a prostou odpověď. Bojujeme za to, aby mělo Bělorusko svobodné volby a aby bylo Bělorusko v Evropě svobodným partnerem. Včera jsme měli možnost získat prohlášení paní Ferrero-Waldnerové k Sarkozyho plánu, za které jí děkuji.
Dnes mám jiný nápad. Chtěl bych, aby paní Ferrero-Waldnerová jasně prohlásila, že dokud se v Bělorusku neuskuteční svobodné volby, nebudou existovat žádné politické kontakty s touto zemí v oblastech, za něž je zodpovědná, kromě kontaktů s opozicí, které tímto nebudou vyloučeny. Řekněte to prosím veřejně. Budeme vám za to velmi vděčni. Bude to pro nás dárek k Vánocům.
Bastiaan Belder
(NL) Pane předsedající, na počátku tohoto roku, přesněji ve středu 14. ledna, jsem také měl tu čest účastnit se v této sněmovně rozpravy o Bělorusku, jíž byla přítomna i paní komisařka Ferrero-Waldnerová. Na konci parlamentního roku je přirozené podívat se na to, zda ve vztazích EU a Běloruska došlo k nějakým významným změnám; a podle mě se rok 2009 vyznačoval tím, že byl mezi Minskem a Bruselem zachován status quo. Jaké závěry by z toho evropské orgány měly vyvodit? Především přetrvává nebezpečí, že režim prezidenta Lukašenka v Bělorusku bude prostě nadále váhat mezi Moskvou a Bruselem nebo mezi falešnou integrací s Ruskem a falešným sbližováním s Evropskou unií. Na jedné straně zde existují hospodářské vlivy Evropy a na druhé straně touha běloruské politické elity upevnit svou moc. Poslední změny na pozicích na vrcholné politické úrovni v Minsku poukazují na tvrdší linii.
Evropská unie by měla využít vyváženou strategii, aby se chopila příležitosti přinést postupnou změnu mentality obyvatelstva a elit, příležitosti vyplývající z nyní vybudovaných struktur dialogu a spolupráce v kombinaci s celosvětovou hospodářskou krizí, která rovněž nutí Lukašenkovu vládu jednat.
Stručně řečeno, všechny evropské orgány proto musí kontaktovat všechny běloruské cílové skupiny, včetně státních orgánů, sil opozice, občanské společnosti i civilního obyvatelstva. Evropský parlament bude přirozeně také usilovat o zásadní kontakty v běloruském parlamentu.
Konrad Szymański
(PL) Experiment s oteplením vztahů mezi Unií a Běloruskem přináší i nadále nejednoznačné výsledky. Politický tlak ze strany Evropské unie je proto nezbytnou podmínkou zachování velmi slabě načrtnutého směru změn v Minsku. Otevírání komunikačních kanálů s orgány musí jít ruku v ruce s odmítnutím nedemokratického parlamentu v Minsku. Musíme se také úzkostlivě snažit, aby si svobodní Bělorusové nepřipadali odmítnutí, proto je nepromyšlené opomínání schůzek se zástupci opozice mimořádně nezodpovědné.
Minsk si musí uvědomit, že naše politika má jediný cíl - demokracii v Bělorusku. Politické změny budou možné jen tehdy, pokud zajistíme, aby měli Bělorusové přístup k nezávislým informacím. Projektem, který dnes potřebuje naši podporu, je zejména televizní stanice Belsat, která je po dva roky jedinou televizní stanicí, která poskytuje přístup k necenzurovaným informacím o situaci v zemi v běloruštině a těší se mezi Bělorusy rostoucímu zájmu.
Paul Rübig
(DE) Pane předsedající, paní Malmströmová, paní komisařko, jsem mimořádně potěšen tím, že paní Ferrero-Waldnerová jako naše komisařka vždy podporovala demokracii a tržní hospodářství a v tomto ohledu stanovila i nové normy pro Bělorusko. V této souvislosti bych jí chtěl co nejupřímněji poděkovat za její práci komisařky pro vnější vztahy a evropskou politiku sousedství a popřát jí vše nejlepší do budoucnosti.
Marek Siwiec
(PL) Pane předsedající, dostali jsme se do situace, která v našich kontaktech s Běloruskem poukazuje na určitý druh schizofrenie. Protože evropští představitelé mluví s prezidentem a běloruskou vládou, která zastupuje běloruský parlament a politický systém. To je dobré. Nechceme však hovořit s parlamentem vzešlým z voleb, které neproběhly řádně a nebyly ani svobodné ani transparentní, protože máme své zásady. Tato schizofrenie musí jednou skončit, to je třeba jasně říci.
Definitivním okamžikem, kdy musíme říci, co je naší politikou vůči Bělorusku, jsou místní volby v příštím roce. Buď se uskuteční podle norem, které akceptujeme, a naznačí významnou otevřenost, nebo se tak konat nebudou a my prostě budeme muset přestat uvažovat o otevřenosti ze strany Běloruska, protože bude zjevné, že pan Lukašenko ví, co chce, zatímco my vlastně nevíme, co sami chceme.
Pokud však jde o pana Berlusconiho, odhalil o sobě mnohé, protože pokud je pro něj ideálem vedení státu to, co činí Lukašenko, znamená to, že takový vzor vedení jej oslovuje a my můžeme jen se založenýma rukama litovat, že takový představitel státu se nachází mezi 27 hlavami zemí Evropské unie.
Charles Tannock
Pane předsedající, jako dlouhodobý pozorovatel Běloruska chci říci, že je důležité, aby EU nadále udržovala styky s Běloruskem, které je evropskou zemí střední velikosti a které se ve stále větší míře izoluje a mění se na jakousi Kubu Evropy. Prezident Lukašenko, který je ve své podstatě člověkem druhu Homo sovieticus, nicméně plně chápe, o co v mocenské politice jde, a proto musíme udržovat přiměřený obchod, politické kontakty a vztahy mezi EU a Běloruskem. Proto souhlasím s tím, že cílené sankce bude třeba nakonec zrušit a bude nutné ratifikovat dohodu o partnerství a spolupráci.
Tudíž po letech izolace Běloruska ze strany Evropské unie nyní souhlasím s tím, že pragmatický přístup politiky cukru a biče je správný. Musíme usnadnit kontakty s běloruskou občanskou společností a levnější vízové režimy a poskytnout Bělorusku status pozorovatele ve shromáždění Euronest, jakož i přístup k programům Východního partnerství.
Učinili jsme velkorysý krok kupředu a já nyní vyzývám Minsk, aby nám vyšel vstříc tím, že zlepší své výsledky v oblasti lidských práv a demokracie.
Andreas Mölzer
(DE) Pane předsedající, politika Evropské unie vůči Bělorusku je jistě příkladem rozumné sousedské politiky. Měli bychom poděkovat odcházející komisařce paní Ferrero-Waldnerové za její úspěšnou práci v této oblasti.
Evropská unie by jistě měla podpořit Bělorusko v jeho reformním procesu a demokratizaci. Evropská unie a členské státy Evropské unie by však neměly být tak troufalé, aby se domnívaly, že jejich vlastní demokratické normy by měly být vzorem pro zbytek světa.
Jedna věc je ve vztahu k Bělorusku jistá: chceme-li, aby naše vztahy s Ruskem vzkvétaly, budeme muset také respektovat některé historické a geopolitické zájmy Kremlu. To je pravděpodobně nejcitlivější problém v souvislosti s evropskou politikou vůči Bělorusku.
Filip Kaczmarek
(PL) Hovořilo se tu o nutnosti výměn mládeže a kulturních výměn mezi Unií a Běloruskem. Obávám se, že to bude velice obtížné. Dne 3. prosince byla mluvčí opoziční organizace Mladá fronta Tatiana Szapućková vyškrtnuta ze seznamu studentů právnické fakulty Běloruské státní univerzity. Proč bylo její jméno vyškrtnuto? Za účast na fóru Východního partnerství v Bruselu. Podle vedení univerzity odjela bez jejich souhlasu, a proto byla z univerzity vyloučena.
Pro ženu v Bělorusku to možná není tak nebezpečné, ale pro muže mohou být důsledky vyloučení z univerzity v Bělorusku mnohem bolestnější, protože vojenská služba je zde považována za trest, za náhražku vězení. Existují mladí vojáci, například Franek Wieczorka, vedoucí představitel organizace mládeže zvané Běloruská fronta mládeže, a Ivan Szyła, také z organizace Mladá fronta, kteří jsou pronásledováni během vojenské služby, kde jsou odříznuti od přístupu k informacím a jejich služba je považována za trest. Měli bychom proti tomu bojovat a ty, kdo jsou tímto způsobem trestáni, bychom měli podpořit.
Cecilia Malmström
úřadující předsedkyně Rady. - Pane předsedající, paní komisařko, vážení poslanci a poslankyně, myslím, že je mimořádně cenné, že máme ve věci přístupu k Bělorusku tak silnou podporu mezi všemi evropskými orgány.
Jedná se skutečně o velmi problematického partnera, ale je to náš soused, země, s níž máme společné hranice. Některé naše země mají s jejím lidem těsné a historické vztahy, musíme tedy učinit vše pro to, abychom podpořili vývoj směrem k demokracii, lidským právům, právnímu státu a tržnímu hospodářství.
V poslední době nás znepokojily určité nepřiměřené reakce, například vyloučení mladé studentky. Švédské předsednictví v Minsku reagovalo velmi důrazně a vydalo řadu prohlášení: samozřejmě se jedná o záležitost, nad kterou vyjadřujeme politování a k níž nemělo dojít.
Letos se uskutečnilo mnoho kontaktů s občanskou společností. Jen před několika týdny se v Bruselu konala konference s občanskou společností. Osobně jsem se před pár týdny sešla se zástupci opozice ve Stockholmu a je zde trvalá snaha o styky s občanskou společností a opozicí. Tyto vztahy jsou slabé, ale existují a potřebují naši podporu a tato podpora bude pokračovat.
Myslím, že myšlenka pana Godmanise na téma konference je velice zajímavá. Jistě si zasluhuje bližší pozornost, abychom zjistili, zda lze pokročit dále.
Tento dvojí přístup vůči Bělorusku - metoda cukru a biče, jak ji, myslím, nazval pan Tannock - snad bude úspěšný. Ukazuje, že se skutečně snažíme, podáváme ruce. Můžeme panu Lukašenkovi a běloruskému režimu ukázat: pokud pokročíte k demokracii, pokud pokročíte k dodržování mezinárodních hodnot, otevře se vám nová cesta. Cesta k evropské integraci; cesta ke spolupráci s Evropskou unií, ke zjednodušení víz a prohloubení Východního partnerství.
Nyní je na nich, aby odpověděli. Podali jsme jim ruku a s plnou podporou všech evropských orgánů byste se jí měli v Minsku chopit, protože vy i lid Běloruska můžete hodně získat.
Karel De Gucht
člen Komise. - Pane předsedající, závěrem bych rád zdůraznil, že podle mého názoru (a hovořím samozřejmě i jménem Benity Ferrero-Waldnerové) byla naše dnešní výměna názorů velice upřímná a mimořádně užitečná. Chci vám poděkovat za konstruktivní a progresivní rozpravu.
EU je v zásadě připravena s Minskem úzce spolupracovat a podporovat naléhavě nutné politické a hospodářské reformy. Pokud běloruské vedení přijme významné kroky z hlediska demokratizace, bude EU připravena považovat Bělorusko za plnoprávného člena Východního partnerství. Mezitím EU na Bělorusko naléhá a bude naléhat, aby přijalo další nezvratné kroky k demokratickým normám, bez nichž se náš vztah nemůže rozvinout do svého plného potenciálu. Upřímně doufám, že v roce 2010 budeme schopni postupně a promyšleně s Běloruskem spolupracovat a nabídnout běloruskému lidu vizi a hmatatelné výhody úzkého vztahu s EU.
EU očekává, že Bělorusko přijme sérii doprovodných opatření v oblasti demokratických reforem, aby se přiblížilo EU a společně pomohlo rozšířit prostor míru, stability a prosperity zahrnující všech šest zemí Východního partnerství i Rusko, strategického partnera Evropské unie.
Očekáváme, že Bělorusko důsledně a nezvratně provede pět opatření.
Zaprvé že zajistí, aby nedošlo k žádným krokům zpět ve věci politických vězňů a politicky motivovaného trestního stíhání. Zadruhé, že provede hlubokou reformu volebních právních předpisů v souladu s doporučeními OBSE/ODIHR. Zatřetí, že zahájí liberalizaci prostředí sdělovacích prostředků, bude dodržovat svobodu slova a sdružování. Začtvrté, prostřednictvím regulačních a legislativních opatření zlepší pracovní podmínky pro nevládní organizace. Zapáté, zruší trest smrti nebo na něj vyhlásí moratorium.
Významným opatřením k prokázání běloruské snahy o společné hodnoty by bylo okamžité uvalení moratoria na trest smrti a jeho následné zrušení jakožto zásadní krok na cestě k členství v Radě Evropy. Rada Evropské unie ve svých závěrech z listopadu Bělorusko naléhavě vyzvala, aby na trest smrti uvalilo moratorium . Komise navíc uskutečnila komunikační akce v předvečer 10. Světového dne proti trestu smrti.
Co by mohla EU pro Bělorusko udělat? Co nabízí? Komise je přesvědčena, že nejproduktivnějším přístupem k Bělorusku bude přístup založený na pragmatismu. Progresivní spolupráce EU s Běloruskem musí odrážet pozitivní kroky Běloruska samotného, musíme však prokázat i flexibilitu. Závěry Rady ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy z listopadu 2009 umožňují Evropské unii nabídnout Bělorusku pobídky ke krokům, které požadujeme, aniž bychom se zpronevěřili našim zásadám. To mám na mysli, mluvím-li o pragmatismu.
Naše sdělení Bělorusku je jasné. Zaprvé, EU je připravena s Minskem úzce spolupracovat a podporovat jeho politický a hospodářský rozvoj, a pokud dojde k významným pozitivním krokům ze strany běloruského vedení, budeme připraveni uvítat Bělorusko jako plnoprávného člena Východního partnerství. To by znamenalo rozvoj našeho vztahu prostřednictvím dvoustranné spolupráce v rámci Východního partnerství, zahájení hlubokého politického a hospodářského dialogu i zvýšené odvětvové spolupráce.
Mezitím bylo Bělorusko v květnu 2009 pozváno k mnohostrannému rozměru Východního partnerství. Konstruktivně se účastní čtyř mnohostranných fór na úrovni náměstků ministrů - demokracie a řádná správa, hospodářská integrace, energetická bezpečnost a mezilidské kontakty.
Zadruhé očekáváme, že Bělorusko provede další nezvratné kroky směrem k demokratickým normám, bez nichž se náš vztah nemůže rozvinout do svého plného potenciálu.
Zatřetí, to, že zde neexistuje dohoda o partnerství a spolupráci, není ztrátou jen pro Bělorusko; zbavuje nás to právního základu pro struktury, jako je formální dialog o lidských právech a řešení obchodních otázek nebo otázek energetického tranzitu. V Komisi se nadále domníváme, že ratifikace dohody o partnerství a spolupráci bude užitečným krokem kupředu, budeme to však samozřejmě využívat jako motivační pobídku pro povzbuzení dalších kroků na běloruské straně.
A nakonec začtvrté, Komise začala pracovat na provádění závěrů Rady ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy z listopadu 2009 a co nejdříve se do Rady ministrů EU vrátí s návrhy.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Obdržel jsem sedm návrhů usnesení předložených podle čl. 110 odst. 2 jednacího řádu.
Hlasování se bude konat zítra (čtvrtek 17. prosince 2009).
Písemná prohlášení (článek 149 jednacího řádu)
Cristian Silviu Buşoi  
Demokratické hodnoty a dodržování lidských práv a individuálních svobod tvoří základy, na nichž byla EU vybudována. Protože naším základním cílem je pomoci sousedním zemím stát se demokratickými a Bělorusko je jednou z posledních evropských zemí s autoritářským režimem, jsem přesvědčen, že bychom měli Bělorusku stanovit velice jasné a přísné politické podmínky před navázáním jakéhokoli politického kontaktu. Bělorusko provedlo určité reformy, ty se však zdají ničím v porovnání s existujícími problémy, zvláště v oblasti dodržování lidských práv, svobody tisku a svobody projevu. Je třeba podpořit aktivisty bojující za dodržování lidských práv a individuálních svobod. Podporuji myšlenku navázání kontaktů s opozicí a zvláště jsem pro individuální kontakty mezi občany z EU a z Běloruska. Díky nim budou občané Běloruska moci svobodně hovořit s lidmi, kteří sdílejí demokratické hodnoty. To by přispělo k rozvoji občanské společnosti a usnadnilo by to proces demokratizace, který by se těšil lidové podpoře a vycházel by od lidí samotných. To je jediný způsob, jak lze vybudovat zdravou demokracii, v níž jsou dodržována práva všech. Proto je využití sankcí jako prostředku nátlaku třeba kombinovat s usnadněním kontaktů mezi občany z EU a Běloruska.
Kinga Göncz  
Chtěla bych uvítat konstruktivní účast Běloruska v procesu Východního partnerství i skutečnost, že byl mezi EU a Běloruskem zahájen dialog o lidských právech. Během loňského roku byly v zemi zahájeny pozitivní procesy v podobě propouštění politických vězňů, vidíme ale, že tento proces se zastavil. Důvodem jsou problémy s registrací politických stran a povolováním nezávislých sdělovacích prostředků a občanských organizací. V důsledku toho musela EU prodloužit cestovní omezení. Upřímně doufám, že Bělorusko setrvá na cestě pozitivní změny, na niž vloni nastoupilo, a nabídne tak příležitost, aby i EU mohla reagovat kladně. Do té doby si myslím, že je také důležité zvážit, zda můžeme pokročit v oblasti zjednodušení vízové povinnosti, protože kontakty mezi lidmi mohou být významným příspěvkem k větší politické otevřenosti i k procesu demokratizace.
Bogusław Sonik  
Při rozpravě o dodržování lidských práv v Bělorusku a rozhodnutí členských států prodloužit sankce vůči některým představitelům běloruského režimu do října 2010 je třeba říci, že situace v Bělorusku se postupně mění.
Ve výsledném dokumentu Evropské rady ze 17 listopadu 2009 čteme o tom, že se objevily nové možnosti dialogu a zvýšení spolupráce mezi Evropskou unií a Běloruskem. Ve snaze povzbudit běloruské orgány k provádění reforem členské státy souhlasily s dočasným zrušením sankcí týkajících se svobody pohybu uplatňovaných na vysoké představitele běloruských orgánů. Evropská komise připravuje směrnici, aby Bělorusům usnadnila získávání víz do EU, a dohodu o zpětném přebírání osob.
Nesmíme však zapomínat, že v Bělorusku jsou stále porušována lidská práva a že slibné kroky provedené od října 2008, jako je propuštění většiny politických vězňů a povolení distribuce dvou nezávislých novinových titulů, stále nestačí. Do očí bijícím příkladem porušování lidských práv je pokračující užívání trestu smrti: Bělorusko je jedinou evropskou zemí, která trest smrti stále používá, a v posledních měsících byly vyneseny další rozsudky trestu smrti.
Proto veřejným činitelům v Bělorusku adresujeme tyto výzvy: aby alespoň dodržovali lidská práva včetně zavedení moratoria na provádění trestu smrti, aby změnili volební zákon a zaručili svobodu slova a sdělovacích prostředků.
