Infotund komisjoni presidendi osavõtul
President
Järgmiseks teemaks on infotund komisjoni presidendi osavõtul.
Joseph Daul
fraktsiooni PPE nimel. - (FR) Austatud president, president Barroso! Kui minu fraktsioon ja enamik siinviibijatest on hiljuti aastaid Lissaboni leppe huvides tööd teinud - ja see on olnud jõus juba viimased kolm kuud -, siis seda on tehtud eesmärgiga, et Euroopa poliitikal oleks rahvusvahelisel areenil mõju.
Kas me oleme selles suhtes õigel teel? Ma suunan selle küsimuse teile, austatud president. Kuidas me saame tagada, et 500 miljoni eurooplase hääl kostuks valjult ja selgelt? Nad on seda juba aastaid oodanud ja Euroopal on viimane aeg oma ideed ning väärtused kõrgeimal tasemel kehtestada.
Eelolevatel nädalatel ja kuudel saab lõpuks teoks Lissaboni leppega ettenähtud välisteenistus ning parlament kavatseb selle loomises aktiivselt osaleda.
Eelarvepädeva institutsioonina ning komisjoniga samu õigusi omav Euroopa Parlament saab igal juhul nii ametnike personalieeskirjade kui ka finantsmääruste muutmises ühtse otsustusõiguse.
Austatud president! Minu fraktsioon kinnitab just selle nõude erilist tähtsust, mille kohaselt peab Euroopa välisteenistusel olema täielik poliitiline ja eelarveline vastutus. Ma kuulaksin huviga teie arvamust sellel teemal!
José Manuel Barroso
komisjoni president. - (FR) Joseph Daul! Nagu te teate, on Euroopa välisteenistuse loomine Lissaboni leppe väga oluline uuendus. See teenistus mängib olulist rolli kõrge esindaja toetamises tema ülesannete täitmisel, milleks on meie ühise välis- ja julgeolekupoliitika (CFSP) järjepidevuse tagamine. Eesmärgiks on tugevdada liitu, võimaldades liikmesriikidele suuremat kaasatust, ning ühendada CFSP-ga seotud jõupingutused, mis on hetkel eraldatud. Seega ei ole küsimus Euroopa jõudude asetamises valitsustevahelisse raamistikku, vaid hoopis vastupidi.
Nagu te teate, peab komisjon nõukogu otsusega teenistuse loomise kohta nõustuma. Sel teemal peame me kolleegiumiga neljapäeval erakorralise koosoleku. Mina pooldan tugevat teenistust, tõelist Euroopa teenistust, mis kujutab endast strateegilise koordinatsiooni instrumenti ning liikmesriikide ja Euroopa institutsioonide vahelist välispoliitilist liidest.
Selle missiooni täitmiseks peab teenistus leidma õiguspärase koha Euroopa Liidu struktuuris ning seda peab juhtima kõrge esindaja, kes sarnaselt komisjoni asepresidendile on täielikult parlamendi ees vastutav ja kelle kohuseks on koordineerida liidu välistegevuste teisi aspekte komisjoniga.
Martin Schulz
fraktsiooni S&D nimel. - (DE) Austatud president, José Manuel Barroso! Euro kriisi põhjuseks on Kreeka esitatud ebaõiged numbrid. Ma sooviksin küsida kinnitust selle kohta, et teie ega ka komisjoni töörühmad ei olnud tegelikest numbritest teadlikud enne, kui Kreeka valitsus kõige viimased eelarvedefitsiiti puudutavad andmed esitas.
Teiseks, kas te saate kinnitada, et Eurostati peadirektor Walter Rademacher väljendas Ateenast tulevate andmete osas sügavat kahtlust juba aastatel 2004 ja 2005? Mida te olete teinud selleks, et aidata Eurostatil andmeid koguda?
Kolmandaks, kas on tõsi, et Eurostati audiitorid teavitasid teid oma sügavatest kahtlustest seoses Ateenast tulnud andmetega?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Martin Schulz! Just täpselt selle tõttu tekkisid meil Kreeka numbrites kahtlused. Volinik Almunia tegeles nende dokumentidega viimase viie aasta jooksul suure pädevusega, erapooletult ning väga objektiivselt. Ja me mitte ainult ei tõstatanud seda teemat mitmel korral Kreeka valitsusega, vaid me esitasime nõukogule ka määruse, millega oleks Eurostat auditeerimisõigused saanud. Kahjuks lükkasid liikmesriigid selle tagasi. Nad ei tahtnud Eurostatile ja Euroopa Komisjonile Kreeka rahvamajanduse arvepidamise kontrollimiseks rohkem võimu anda.
Mul on väga hea meel teile teatada, et uue komisjoni esimeseks otsuseks oli selle määruse taasesitamine, ning mul on teavet selle kohta, et vähemalt mõned eelnevalt määruse vastu hääletanud riigid on nüüd juba kinnitanud oma poolehoidu suuremale läbipaistvusele.
Martin Schulz
fraktsiooni S&D nimel. - (DE) Ma mõistan! Joaquín Almunia oli pädev volinik. Kuid ma küsisin teie sekkumise kohta. Seega, kas te saaksite veel kord ütelda, mida te ise ette võtsite?
Kas ma olen teist õigesti aru saanud, José Manuel Barroso, et süü Kreeka kriisi eest lasub liikmesriikidel, sest nad keeldusid teie ettepanekuid järgimast? Kas te võiksite palun meile öelda, milliste riikide valitsusjuhtidest me räägime?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Esiteks, kui me räägime süüst - mina sellist sõna ei kasuta -, siis lasub see Kreeka valitsusel, kes ei järginud stabiilsuse ja kasvu pakti. Selle tõttu on meil suured probleemid.
Mis puudutab komisjoni, siis volinik Almunia, keda mina ja kolleegium täielikult toetame, teostas oma tööd erakordse pädevusega. Kreeka arvepidamise probleem tõstatati euroala kohtumistel mitmel korral.
Mis puudutab selles küsimuses vastuhääletanud liimesriike, siis ma ei oska teile neid peast täpselt nimetada, kuid ma tean, et näiteks Saksamaa hääletas selle vastu ning samuti on Saksamaa see, kes sel korral annab oma poolthääle.
Guy Verhofstadt
fraktsiooni ALDE nimel. - (FR) Austatud president! Hetkel valitseb Euroopa Liidu tugeva majandusjuhtimise vajaduse osas lai konsensus. See on iseenesest tohutu muudatus võrreldes viimaste aastatega.
Eelmisel pühapäeval ütles Wolfgang Schäuble, et selles valguses pooldas ta Euroopa valuutafondi ning teisi ettepanekuid ja võimalusi, näiteks Euroopa võlaagentuuri, eurovõlakirjade ja Euroopa reitinguagentuuri loomist.
Nagu komisjoni esindaja José Manuel Barroso ütles, muutuvad asjad praegu kiiresti. Mul on kolm väga spetsiifilist küsimust. Esiteks, kas on tõsi, et komisjon töötab hetkel Euroopa valuutafondi loomise ettepanekuga? Teiseks, kas on tõsi, et nagu Angela Merkel ütles, tuleb selleks asutuslepingut muuta? Ma kahtlen selles. Kolmandaks, kas te nõustute samuti, et see ei ole midagi muud kui esimene samm Euroopa riigikassa suunas, mida me koos majandus- ja rahandusliiduga vajame?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Esiteks, mis puudutab EMF-i loomise ettepanekut, siis selle idee käis välja Saksa rahandusminister ilma, et oleks andnud mingeid üksikasju sellise institutsiooni kohta. Kuid see tundub olevat huvitav panus praegustele läbirääkimistele euroala kohta. EM on aga pikemaperioodiline ettepanek, mille jaoks võib osutuda vajalikuks muuta EÜ asutamislepingut.
Me tegeleme algatuste ettevalmistamisega, mis kindlustavad majanduspoliitika koordineerimise ja riikide järelvalve. Hetkel ei oska me teile täpselt öelda, milline saab olema selle formaat.
Kui rääkida üldiselt, siis nagu te ütlesite, toetame me kõike, mis viib meid suurenenud majandusliku juhtimise suunas, kuid me peame nägema täpseid üksikasju ning tegema õigel ajal ettepaneku.
Peale selle ei lahenda EMF-i küsimus kiireloomulisi probleeme Kreekaga. See on eraldi küsimus, mis vajab pikemas perspektiivis põhjalikumat analüüsi.
Guy Verhofstadt
fraktsiooni ALDE nimel. - (FR) Esmalt sooviksin komisjoni presidenti tema vastuse eest tänada! Ma nõustun temaga selles, et fond ei saa kõiki probleeme kohe lahendada. Seetõttu sooviksin ma komisjoni nõupidamiste laual näha erinevaid võimalusi.
Üheks võimaluseks on Euroopa valuutafond, mis on pikemaajaline projekt. Teiseks võimaluseks on eurovõlakirjad - veel üks idee, mis võib olla abiks Kreeka probleemide lahendamisel. On veel eurogrupi presidendi väljapakutud reitinguagentuur, mis on absoluutselt vajalik, kui me ei taha jääda igavesti sõltuvaks välismaistest reitinguagentuuridest. Euroopa võlaagentuuri idee on samuti üks võimalus.
Minu sooviks on, et ühendaksime kõik ideed üheks selgeks plaaniks, mille pakub välja pigem komisjon, mitte mõni liikmesriik.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - (FR) Me ei soovi kiirustada just selle pärast, et vältida seda, mis praegu toimub - kõik pakuvad välja erinevaid ideesid, mis mõnikord ühes valitsuses lahknevad. Me tahame end ette valmistada ning, nagu volinik Rehn on juba avalikult teatanud, oleme me euroala riigi tasemel või isegi Euroopa Liidu tasemel tugevdatud majanduspoliitika koordineerimise ja jälgimise kohta käiva kommunikatsiooni ettevalmistamise protsessi keskel.
Just nii kaugele oleme me jõudnud ettevalmistusprotsessiga ja me ei suuda iga päev uue ettepanekuga välja tulla. Me töötame selle probleemiga objektiivselt ja vastutustundlikult ning viisil, mis tagab parima tulemuse.
Rebecca Harms
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Võttes arvesse asjaolu, et hetkel ei ole Euroopa Liidus reaalset turgu ning puudub vajadus geneetiliselt muundatud kartulite kasvatamiseks - sellele on olemas ka alternatiivid -, sooviksin teilt küsida, miks oleme pannud nii palju rõhku geneetiliselt muundatud kartuli Amflora heakskiitmisele väga lühikese ja kiire protseduuriga. Kuna selle jaoks puudub vajadus, siis sooviksin, et te selgitaksite, miks te julgustate tervishoiu volinikku Maailma Terviseorganisatsiooni söödauuringu käsitlust lihtsalt ignoreerima ning miks te ei oodanud ära Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) uusi juhiseid, mille GMO lõi just bioloogilise mitmekesisusele ja biosfäärile tekitatavate üldiste riskide hindamiseks. Ja, muuseas, miks te suurendasite sööda- ja toidukartuli saastatuse piirmäära kuni 0,9%-ni. Ma leian, et see on riskantne strateegia, mis meie kodanike arvates ei ole aktsepteeritav.
President
Ka mina sooviksin tänada meie kaasparlamendiliikmeid. Me nägime teie nõusolematust. Suur tänu teile!
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Komisjon otsustas üksmeelselt valmistada ette GMO lubamine vastavalt Euroopa õiguse üldsätetele. Me peame kinni pidama institutsioonilisest raamistikust ning me pidime võtma seisukoha: ütlema kas "jah” või "ei”.
Avalduse esitamisest on möödas märkimisväärselt pikk periood, sest luba seisis meie iseseisva toiduohutusagentuuri Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) intensiivse kontrolli taga. Me tahtsime kõiki antibiootikumiresistentsuse markergeeni võimaliku esinemisega seotud küsimusi hinnata.
Pärast nende ootelolevate dokumentide ulatuslikku ja põhjaliku läbivaatamist oli selge, et edasisi hindamisi nõudvad teaduslikud probleemid puuduvad. See otsus põhineb meie pädeva agentuuri arvamusel, mis on komisjonist sõltumatu.
Seega usume, et kõiki teaduslikke probleeme on käsitletud.
Õigupoolest ootasin ma teilt õnnitlusi ...
(Vastuhüüded)
... sest ma olen teatanud, et komisjon kavatseb teha ettepaneku, mille kohaselt jääb GMO-de kasvatamise valik liikmesriikide endi teha.
Kui võtta arvesse liimesriikide väga erinevaid seisukohti, siis on see minu arvates vastutustundlik otsus. Mõned liikmesriigid on GMO poolt, teised aga vägagi vastu.
Rebecca Harms
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Esmalt, José Manuel Barroso, ma ei saanud ikka vastust küsimusele nende geneetiliselt muundatud kartulite vajaduse kohta, mis on mõeldud lihtsalt tööstusliku tärklise tootmiseks. Olemas on alternatiivid. Seega, miks riskida?
Teiseks on saastatuse piirmäär. Miks tõsta see järsku 0,9%-ni? Kuni praeguseni oleme rääkinud seda puudutavast avastamispiirist, eriti sööda ja toidu korral. Ning antibiootikumiresistentne kartuli korral pean ma seda eriti riskantseks lähenemiseks. Te ei ole selle kohta midagi öelnud.
Ma sooviksin teada, kas plaanite lähitulevikus väljastada veel lubasid ilma EFSA juhiste ja soovituste olemasoluta, näiteks imporditud riisile või maisile.
(Aplaus)
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Ma näen teie fraktsiooni entusiasmi ning soovin teid selle avalduse eest õnnitleda! Teil on tugev vastasseis igasuguse GMO suhtes. See on selge. Teil on see õigus. Minu seisukoht ei ole poolt ega vastu See sõltub EFSA ekspertide arvamusest. Mul ei ole eelarvamusi GMO poolt või vastu.
Komisjon on seisukohal, et antud küsimustes tuleb järgida just seda. Ma ei arva, et komisjon peaks iga GMO ja selle kasutusala üle pidama ideoloogilisi diskusioone. Komisjoni seisukoht põhineb meile edastatud sõltumatul hinnangul, mitte GMO vajalikkusel. Kui puuduvad igasugused tõendid ohust inimeste tervisele ja keskkonnale, siis tunneme, et oleme kohustatud GMO heaks kiitma. Selle põhjuseks on ka meie kohustused WTO ees, kui midagi teaduslikku meid ei takista.
(Vastuhüüded)
Nagu öeldud, austame me väga subsidiaarsuse põhimõtet Euroopa Liidus.
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Ivo Strejček
fraktsiooni ECR nimel. - (CS) Austatud president! Ma soovin teile kinnitada, et tutvustan teile geneetiliselt muundatud organismidest lihtsamat teemat. Minu arvates on Euroopa Parlamendis õige ja kohane arutleda majanduskriisi üle ja ma olen üpris veendunud, et Euroopa Liidu ja liikmesriikide kodanikud on palju rohkem huvitatud tööhõivest ja tööst kui geneetiliselt muundatud organismidest.
Ühelt poolt kaitsevad siin kojas kõnelejad suure, keskse ja tugeva valitsuse olemasolu, kuid teisalt, rääkides kui Euroopa konservatiiv, usume me, et tugevad valitsused ei loo töökohti. Töökohti loovad ettevõtted.
Ma sooviksin teile esitada kolm spetsiifilist küsimust. Esiteks, kui iseseisvaks jätab Euroopa Komisjon liikmesriigid majandusprobleemide lahendamisel? Teiseks, kas te saate lubada Euroopa õigusaktide olulist leevendamist, mis aeglustavad märkimisväärselt majanduse arengut? Kolmandaks, kas te nõustute, et vähem reguleerimist, vähem tsentraliseeritud kontrolli ja vähem harmoniseeritust on praegusel hetkel parim lahendus Euroopa Liidu majandusprobleemide lahendamiseks?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Esiteks, me arvestame täielikult liikmesriikide mitmekesisusega. Seetõttu teeme me selle punkti EL 2020 strateegias väga selgeks ning käsitleme mitmekesisuse teemat väga täpselt selliste vahenditega nagu sotsiaalse ja majandusliku ühtekuuluvuse poliitikad.
Tõsiasi on see, et meie liikmesriigid ei ole ühesugused. Nagu varem öeldud, vajame me samas ka tugevamat majanduslikku juhtimist, sest ebaõnnestumine euroala ja Euroopa Liidu kui terviku koordineerimisel ei oma mingit mõtet. Kui liikmesriigid tegelevad nende poliitikatega ise, siis kindlasti ei ole neil mõjuvõimu võrdsetel alustel läbirääkimiste pidamiseks Ühendriikide ning Hiinaga, näiteks uute globaalsete väljakutsete teemal. Seega peab meil olema ühtne lähenemine, kuid samal ajal peame me erinevatele liikmesriikidele looma spetsiifilised abinõud.
Mis puudutab halduskulude vähendamise teemat, siis see on olnud minu programmis väga oluline punkt. Meie arvates tuleks jätkata pragmaatilist kaalutlemist mõnede Euroopa õigusaktide vajaduse üle ning vältida neid õigusakte, mida lihtsalt ei ole vaja.
Lothar Bisky
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (DE) José Manuel Barroso! Eelmisel nädalal esitlesite te oma majandusstrateegia ettepanekut. See sisaldab olulisi eesmärke. Nõukogu on nüüd kehtestanud karmi programmi Kreekale, mis minu arvates muudab nende eesmärkide saavutamise võimatuks, kui üks riik moodustab ELi sisemajanduse kogutoodangust 3%. Siiski olete kindlaks jäänud ebaõnnestunud stabiilsuse ja kasvu paktile. Samal ajal kutsuvad mitmed liikmesriigid üles looma Euroopa valuutafondi või isegi majanduspoliitika kujundamist.
Minu küsimused on järgmised. Kas kavatsete üle vaadata EL 2020 ettepaneku ja integreerida sinna valuutafondi ning majanduspoliitika juhtimise ideed, et alustada eemaldumist maksude ja töötasude vähendamisest ja üldlevinud võistlevast ideoloogiast? Kas võtate koos liikmesriikidega koheselt tarvitusele abinõud, et keelustada eurot kahjustavad spekulatsioonid, mida teostavad samad pangad, mis just maksumaksja raha eest välja osteti?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Mis puudutab olukorda Kreekas, siis me usume, et Kreeka on teinud sel aastal vajalikud sammud valitsussektori puudujäägi vähendamiseks. Need abinõud näitavad Kreeka valitsuse otsusekindlust oma struktuuriliste probleemidega tegelemisel.
Samal ajal teeme kõik, mis vajalik, euroala kui terviku finantsstabiilsuse kindlustamiseks. Komisjon on aktiivselt euroala liikmesriikidega koostööd teinud, et luua mehhanism, mida Kreeka võiks vajadusel kasutada. See mehhanism vastab praegusele Lissaboni leppele, eriti nn käendamiskeelu (ingl no bail-out) punktile. See sisaldab rangeid tingimusi.
Komisjon on valmis välja pakkuma Euroopa koordineeritud abi raamistiku, mis vajab euroala liikmesriikide toetust. Seda võin ma teile öelda Kreeka ja meie tegevuse kohta euroala stabiilsuse säilitamiseks.
Mis puudutab ettepanekuid EL 2020 strateegia kohta, siis me ei näe mingit vajadust nende muutmiseks. Me oleme need ettepanekud esitanud. Euroopa Ülemkogu ja parlament alustavad läbirääkimistega ning me loodame, et see saab olema väga produktiivne.
Lothar Bisky
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (DE) Ma ei ole täiesti rahul. Probleemiks on see, et maksumaksjate raha kasutatakse Kreeka riigi vastu spekuleerimiseks. Osa sellest maksumaksjate rahast tuleb Saksa pankadest ning see on ka Saksa pankade välja laenatud. Kui aga korduvalt on räägitud mingisuguste meetmete kasutuselevõtmisest, siis tegelikult ei ole midagi juhtunud. Seetõttu olen küllaltki pettunud, et nii vähe on tehtud lihtsalt teatud asjade keelustamiseks ELis, mis lõpetaksid sellised spekulatsioonid jäädavalt ning võimaldaksid meil puhtalt majanduskasvule ja tööhõivele keskenduda.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Mis puudutab spekulatsiooni, siis lubage mul selgitada, et praegused probleemid Kreekas ei ole põhjustatud spekulatsioonist. Peamiselt on need põhjustatud ülekulutamisest ja Euroopa stabiilsuse ja kasvu pakti raamistiku mittetäitmisest, mis väljendub liigselt suures võlas. Kuid hiljem võib juhtuda, et spekulandid tegutsevad selle riigivõla vastu.
Ka see näitab fundamentaalsete reformide olulisust derivaatinstrumentide turul ning komisjoni juba võetud meetmete tähtsust. 20. oktoobril 2009 alustas komisjon tegevuskava efektiivsete ja tugevate derivaatinstrumentide turgude kasuks. Õigusloomega seotud ettepanekud, mida volinik Barnier esitleb enne suve algust, ja ka need, mis käsitlevad turu kuritarvitamise direktiivi ja mida volinik Barnier esitleb enne selle aasta lõppu, suurendavad turgude läbipaistvust ja vähendavad riske.
Lisaks sellele süstemaatilisele tegevusele on vaja uut ajutist vahendit riigivõla krediidiriski vahetustehingute tarbeks ning selles kontekstis vajavad erilist tähelepanu n-ö katteta praktikad. Puhtalt spekulatiivsetel alustel ei ole kindlustuse ja märkamatu sekkumiste ostmine riski suhtes õigustatud. Lühemas perspektiivis peame saavutama vajaliku koordinatsiooni, mis tagaks liikmesriikide koordineeritud tegutsemise, kuid kõige suurem tähelepanu oleks pööratud katteta praktikatele. Komisjon uurib selles kontekstis põhjalikult riigivõla krediidiriski vahetustehingute puhtalt spekulatiivse katteta müügi keelamise olulisust.
Samal ajal nõuame me rahvusvahelist koordineeritust. Kuna need turud on läbipaistmatud, siis tõstatame selle küsimuse ka G20 kohtumisel. Samuti tõstatame mõned probleemid meie kahepoolsetel kohtumistel, eriti Ameerika Ühendriikidega.
Niki Tzavela
fraktsiooni EFD nimel. - (EL) Austatud president! Milline rõõm, et te ennetasite mu küsimust. Esmalt lubage mul kui kreeklasest Euroopa Parlamendi liikmel teile kinnitada, et Kreeka saab hakkama. Praegused ajad panevad meid proovile ja me oleme selle olukorra eest vastutavad. See on väga hea proovikivi Kreeka vastupidavusele ja distsipliinile.
Mul on hea meel, et te viitasite G20-le kui grupile, kus te vahetustehingute küsimuse tõstatate. Lisaks oma vigadele tabas Kreekat tugevalt turuspekulatsioon.
Kas te kavatsete sellel G20 kohtumiselt teha ettepaneku selgete reeglite vastuvõtmiseks avatud katteta müümise ja krediidiriski vahetustehingute juhtimiseks? Mina soovin, et te seda teeksite!
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Nagu ma varem ütlesin, ja mis on väga oluline, seisneb Kreeka peamine probleem liiga suures võlakoormas. Tõsi, et seal võib esineda ka spekulatiivseid rünnakuid, kuid seda seetõttu, et selleks nähti võimalust.
Nüüd peame Kreekat toetama ja Kreeka on teatanud väga vajalike meetmete kasutuselevõtmisest. Me toetame neid meetmeid täielikult. Samal ajal tuleb meil vaadata probleemi laiemalt. Ma juba ütlesin, et uurime lähemalt puhtalt spekulatiivsete riigivõla krediidiriski vahetustehingute katteta müügi keelamise põhjendatust. G20 kohtumisel ning teistel foorumitel ja kahepoolsetel kohtumistel tuleb tõstatada ka reguleerijate vaheline läbipaistvuse küsimus, eriti aga nende praktikate kohta käiva teabe kättesaadavuse küsimus.
Eelmisel reedel korraldas volinik Barnier Brüsselis kohtumise riiklike reguleerijatega just selleks, et selgitada välja, mida teame mõnede nende riigivõla vastu spekuleerijate tegevuse kohta. Me peame jätkama krediidiriski vahetustehingute turgude põhjaliku analüüsiga, et teha paremini kindlaks, kuidas need turud toimivad ja kas seal toimuvad küsitavad tehingud. Vajaduse korral kasutab komisjon ka oma konkurentsivolitusi.
Niki Tzavela
fraktsiooni EFD nimel. - (EL) Austatud president! Kas selle spekulatsiooniga võitlemise mehhanismi jaoks on ka ajakava? Öelge meile, kas on olemas ka mingisugune ajakava? Sest kui me saame sellelt mehhanismilt mingisugust toetust, siis ma teaksin, millal me rahvusvaheliselt turult laenu hakkame võtma.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Ma juba vastasin sellele, kuid võin uuesti korrata.
Volinik Barnier esitab mõned derivaatinstrumentide direktiivi kohta käivad õigusloome ettepanekud enne suve ning turu kuritarvitamise direktiivi puudutava õigusloome ettepaneku enne aasta lõppu. Me usume, et need ettepanekud suurendavad turu läbipaistvust ning piiravad riske.
Krediidiriskide vahetustehingute küsimuse kavatseme tõstatada G20 kohtumisel juunis.
Daniël van der Stoep
(NL) Austatud president, komisjoni president Barroso! Avatus ja läbipaistvus on endast lugupidava demokraatia põhiväärtused. Kui kodanikel puuduvad võimalused juhtimiskulude jälgimiseks, võib tulemuseks olla ahnuse ja omakasu atmosfäär. Näidet sellest nägime me eelmisel aastal Ühendkuningriigis. Hollandi pressiteadete kohaselt kulutas president Barroso 2009. aastal 730 000 eurot. See ei ole mitte üksnes naeruväärselt suur summa, vaid ka üks teine märkimisväärne saavutus: tal õnnestus kulutada iga päev 2000 eurot. Müts maha president Barroso ees.
Jätkates tõsisemal toonil, demokraatlik järelvalve nende kulutuste üle on loomulikult armetu. Üks siseaudit ja mõned eelnevalt heakskiidetud inimesed võivad oma nõusoleva pitseri anda. Ma nõuan, et komisjon ja eriti president Barroso hülgaksid selle vaikimisvandenõu ning avaldaksid Internetis oma kulutused avatult ja läbipaistvalt kõikidele Euroopa kodanikele. Ma soovin, et te sellele vastaksite!
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Ma olen sellisest märkusest veidi üllatunud.
Tõele au andes on niinimetatud esinduskulud Euroopa Liidu teenistuses. Selle rahaga kaetakse minu ja teiste komisjoni liikmete reisimine.
Kui te võrdlete neid kulusid valitsuste ja riigipeade kulutatud summadega, siis näete, et need on tegelikult väga väikesed.
Kolleegiumi eelarve määrab igal aastal eelarvepädev institutsioon. Ka teie olete osa sellest ning eelarve on jäänud viimasel viiel aastal samale tasemele, suurenedes ainult inflatsioonimäära võrra.
Mis puudutab kulutusi, siis me usume, et need on vastutustundlikud ja proportsioonis ühishüvedega, mida need teenivad. Loomulikult on meie kulutused täielikult läbipaistvad. Me anname eelarvepädevale institutsioonile ja kontrollikojale kogu teabe, mida nad meil paluvad esitada.
Daniël van der Stoep
(NL) President Barroso väidab, et parlamendil on juurdepääs kulutustele, kuid loomulikult on see jama. Kõik toimub suletud uste taga. Kõike hoitakse vaka all. Kui President Barroso soovib siiralt olla aruandekohustuslik, siis ta lihtsalt avalikustaks need kviitungid. Ja kui ta ei taha seda olla, siis ta peaks olema aus ja ütlema, et see nii on. President Barroso, kui te olete järginud kõiki reegleid, siis ma ei mõista, miks te oma kulutusi Internetis ei avalikusta, kui te just ei karda avalikkuse reaktsiooni. Lihtsalt avalikustage need!
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Me täidame õigussüsteemis õigusnorme ning inimeste kavatsuste analüüsimine on rohkem kui ülekohtune. Te ei saa mulle ega komisjonile omistada ühtegi kavatsust peale õigusnormide täitmise. Veel kord, ma arvan, et me peame tegema vahet Euroopa Komisjoni või mis tahes avaliku organisatsiooni õigusnormidest tulenevatel kohustustel ning Euroopa institutsioonide ründamisel demagoogiaga.
Euroopa Komisjon, Euroopa Parlament ja Euroopa institutsioonid üldiselt vastavad läbipaistvuse küsimuses kõrgeimatele standarditele. Seega ma ei nõustu selle lihtlabase kriitikaga, mis on populistlik ja demagoogiline.
President
Me oleme lõpetanud esimese küsimustevooru, kus käsitlesime erinevatel teemadel kolme küsimust. Nüüd keskendume uue leppe ja põhiõiguste rakendamise teemale.
Alf Svensson
(SV) Austatud president! Loodetavasti ei kaldu ma tõstatatud teemast kõrvale. Ma olen täiesti veendunud, et me oleme president Barrosoga üksmeelel, et kodanikuvabadus ja inimõigused on ELis ning teiste riikide ja ELi vahelistes sidemetes kõige olulisem. Tõsiasi on see, et EL annab abi Eritreale ning aastateks 2009-2013 on Eritrea abistamiseks eraldatud kokku 122 miljonit.
Ma ei küsi komisjoni presidendilt selle raha kasutamise kohta, kuid oleks hea kuulda, mis president Barroso Eritreast arvab. Kõneledes totalitaarse valitsemiskorraga riikidest, jäetakse Eritrea väga sageli mainimata. Selle asemel mainitakse paljusid teisi riike. Niisiis oleks eriti kasulik kuulda, mida president Barroso Eritreast arvab.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Tänan teid, et tunnustate komisjoni põhiõiguste kaitsmise eest! Loomulikult me kaitseme põhiõigusi ja mitte ainult Euroopa Liidus, vaid ka välissuhetes.
See ei tähenda, et meil võiksid olla suhted ainult selliste riikidega, kus põhiõigusi austatakse. Kahjuks on maailmas palju riike, kus põhiõigusi ei austata ning me peame nende riikidega suhteid hoidma.
Eritrea puhul tekitab muret põhiõiguste mitteaustamine ja ka riigis valitsev eriti raske olukord. Mõnede arvamuste kohaselt võib Eritread pidada ebaõnnestunud riigiks - riigiks, kus kodusõja ja laialt levinud vägivalla tõttu puuduvad õigusnormid. Selles riigis on palju piirkondi, kus isegi riigi juhtkond ei suuda seaduslikku demokraatlikku võimu kehtestada.
Tegelikult jälgime me olukorda väga lähedalt kõikides neis riikides, kus põhiõiguste täitmisega võib probleeme esineda.
Artur Zasada
(PL) Tänase arutelu kontekstis sooviksin ma juhtida tähelepanu Euroopa lennujaamades olevate skannerite küsimusele.
Üks Euroopa poliitika kõige kaheldamatumaid rolle on Euroopa Liidu kodanike elu, tervise ja põhivabaduste kaitsmine. Seetõttu ei tohiks me kogukonna liikmete väärikust, privaatsust ja isikuandmete kaitset nii lihtsalt kujuteldava turvatunde vastu loovuta.
Mulle on jäänud mulje, et olukord skanneritega on väga sarnane olukorraga seagripi epideemia ajal. Suure pinge all tegutsedes investeerisime me suuri summasid vaktsiinidesse, mis oli ebaratsionaalne ja põhjendamatu, nagu me nüüd teame. Minu arvates on skannerid üsna ebaefektiivsed masinad, millele üritatakse leida sobivat haigust.
José Manuel Barroso! Ma sooviksin selles küsimuses kuulda teie selget seisukohta. Kas te olete skannerite poolt või vastu?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Mina olen skannerite poolt juhul, kui liikmesriigid sellega nõustuvad, sest minu arvates peaks olema võimalik meie lennujaamade turvanõuded ja ohutuseeskirjad ühtlustada.
Praegu on olukord selline, et mõned liikmesriigid on oma lennujaamades kehaskannerid kasutusele võtnud, kuid teised ei ole. Nagu te teate, esitles komisjon mõnda aega tagasi kehaskannerite ettepanekut, mis lükati tagasi.
Loomulikult tõstatab see mõningaid küsimusi, kuid võimaluse korral peaksime leidma Euroopa lennujaamades kasutatavate turvaseadmete osas ühtse seisukoha.
Vastasel juhul hakkab meil lennujaamades turvalisuse hindamisel esinema teatud tüüpi diskrimineerimist.
Derek Vaughan
Asutamisleping austab kohalike võimude ja regioonide õigusi üle kogu Euroopa ning sellest saab oluline tegur näiteks ühtekuuluvuspoliitika tuleviku üle arutamisel. Kui te alustate aruteludega, näiteks viienda ühtekuuluvusaruande koostamiseks, siis kas te saate meile kinnitada, et peate neid arutelusid ühtekuuluvuspoliitika tuleviku üle kohalike võimude ja regioonidega ning loomulikult ka selle parlamendiga.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - See ei ole põhiõigusi puudutav küsimus, kuid loomulikult me arutame neid teemasid kohalike ja regionaalsete võimudega.
Te teate, kui oluline on meie jaoks sotsiaalne, majanduslik ja territoriaalne ühtekuuluvus. Seda tõdetakse ka Lissaboni leppes, mis on Euroopa Liidu üks eesmärke. Uues 2020 strateegias, mida ma mõni aeg tagasi esitlesin, kinnitasime me, et ühtekuuluvus jääb meie eelnõude keskseks teemaks ka tulevikus, ning me soovime, et ühtekuuluvust tulevikupoliitikas alati arvestatakse. See on osa meie dialoogist regionaalsete ja poliitiliste võimudega.
Dokumendis, millele ma just viitasin, mainisin ma näiteks ka vajadust konsulteerida regioonide komiteega.
Catherine Stihler
Ma sooviksin tõstatada ühe teema põhiõigustest. Külastasin hiljuti Cairneyhilli Põhikooli, mis asub Dunfermline'i lähistel Šotimaal, ning kus minuga tuli rääkima poiss nimega Douglas, kes tahtis tõstatada teema Eritreas elavast tüdrukust nimega Rima Andmariam. See on seotud esimese kõneleja ütlustega Eritrea kohta.
Rima perekonda kiusati Eritreas taga ning nad mõrvati, kuna nad olid kristlased. Kristlaste tagakiusamise teemaga Eritreas olete te minu teada kursis. Rimal õnnestus põgeneda Itaaliasse ning sealt edasi Glasgow'sse, kus Alison ja Robert Swinfin ta hoole alla võtsid ja kasvatavad teda kui oma tütart.
Rima on nüüd 17-aastane. Teda ootab ees väljasaatmine Itaaliasse, kus ta kõigepealt asüüli otsis. Me teeme kõik, mis meie võimuses, et rääkida Rima juhtumist kõigile, kes saaksid teda aidata. Ta peab jääma Alisoni ja Roberti armastava hoole alla.
Tema lugu on tõstatatud kodanikeühendustes, inimõiguslaste organisatsioonides ning kirikutes üle kogu Šotimaa. Seda mainiti eile isegi Radio Scotland saates "Thought for the Day”. Mida saab komisjon teha Rima põhiõiguste kaitsmiseks?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Ma vabandan, kuid ma ei ole kõnealuse juhtumiga Šotimaal tuttav.
Ma tahaksin öelda välja üldise põhimõtte. Selliste poliitiliste arutelude korral ei saa te oodata, et komisjoni president, isegi kui ta on väga töökas inimene, oleks kõikidest sellistest Euroopas toimuvatest ülimalt tundlikest ja tõsistest juhtumitest teadlik.
Loomulikult võin ma teile kinnitada meie muret ja solidaarsust inimeste suhtes, kelle arvates rikutakse nende inimõigusi, kuid mis puudutab konkreetse juhtumit, siis mul ei ole hetkel piisavalt teavet. Kuid ma vastaksin teie just esitatud küsimusele hea meelega kirjalikult.
Sonia Alfano
(IT) Austatud president, head kolleegid! Ma räägin oma fraktsiooni, Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni nimel. 5. märtsil allkirjastas Itaalia president Giorgio Napolitano tõlgendatava dekreet-seaduse, mida teatakse ka nn säästunimekirja dekreet-seadusena.
Tegelikult võimaldab see dekreet muuta pärast valimiskampaania algust mängureegleid. Quirinal Palace'i veebilehel on Giorgio Napolitano ise öelnud, et erinevalt sellest dekreedi eelnõust, mis teisipäeva õhtul pingelisel kohtumisel talle esitati, ei sisaldanud hiljem peaministri ja siseministri muudetud tekst ilmselgeid põhiseadusega vastuolus olevaid vigu.
Itaalia põhiseaduse artikli 87 (5) kohaselt peab Itaalia Vabariigi President seadusi välja kuulutama ning õigusnorme kehtestama. Vabariigi president ei saa absoluutselt osaleda protseduuride ja dekreet-seaduste koostamises. Vabariigi presidendi eelkäija Carlo Azeglio Ciampi peab seda demokraatlikust süsteemist kõrvalekaldumiseks. On ilmselge, et valitsus on oma tegevuses läinud vastuollu põhiseadusega. Austatud president! See dekreet on muutnud juba alanud valimisvõitluse mängureegleid ning võimaldab neil, kes on rikkunud põhiseadust, valimisvõitlusesse tagasi pöörduda.
Mind paneb imestama, et parlament, kes on alati valmis seadusi rikkuvate riikide vastu välja astuma, ei teadvusta endale, et 27 liimesriigi hulgas on üks seadusi rikkuv riik.
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
José Manuel Barroso
komisjoni president. - (FR) Sonia Alfano! Ütlen veel kord, palun ärgem arutlegem riigisiseste poliitiliste küsimuste üle! Komisjon on vastutav põhiõiguste täitmise eest, kui Euroopa institutsioonid või liikmesriigid kehtestavad Euroopa seadust.
Tundub, et teie mainitud juhtumi puhul ei olnud tegemist Euroopa Liidu seadusega. Nii palju, kui ma teie kõnest aru sain, on see tüüpiline riigisisese poliitilise arutelu probleem, mille dimensioonid võivad olla seotud põhiseadusega, kuid Euroopa Komisjonil ei ole võimalust sekkuda meie liikmesriikide eri poliitiliste jõudude ja isikute konfliktidesse.
Ulrike Lunacek
(DE) Austatud president, José Manuel Barroso! Põhiõiguste harta on senini ainus rahvusvaheline dokument, mis keelab diskrimineerimise seksuaalse sättumuse alusel. Mujal maailmas tuntakse isegi uhkust, et Euroopas on selline saavutus tehtud ning soovitakse seda järgi teha.
ELis on meil selline probleem, et kolm liikmesriiki, nimelt Ühendkuningriik, Poola ja Tšehhi Vabariik, ei tõlgenda põhiõiguste hartat Euroopa õigussüsteemi osana. Ma tahaksin teada, mida komisjon teeb või kavatseb teha lesbide, geide, biseksuaalide ja transvestiitide põhiõiguste kehtestamiseks kõikides ELi piirkondades ning seega teha selgeks, et homofoobia ja seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimine ei ole enam aktsepteeritav. Seda mitte ainult tööhõives, mille jaoks on meil loomulikult direktiiv, vaid kõikides valdkondades, et inimesed saaksid elada ja valida oma seksuaalseid suhteid ilma hirmu tundmata.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Siin esitati kaks küsimust. Ma ei ole kindel, et ma suudan neile ühe minuti jooksul vastata.
Esiteks, mis puudutab diskrimineerimist seksuaalse sättumuse alusel, siis te teate, et eelmine komisjon tuli välja igasuguse diskrimineerimise vastu suunatud direktiiviga, kaasa arvatud diskrimineerimine seksuaalse sättumuse alusel väljaspool tööhõivet. Me oleme pühendunud sellele, et Euroopa õigusaktid ja liikmesriikide rakendusmeetmed keelaksid täielikult diskrimineerimise seksuaalse sättumuse alusel. Nagu te teate ja ütlesite, on need diskrimineerimisvastased põhimõtted talletatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas.
Mis puudutab Poolat ja Ühendkuningriiki, siis protokoll selgitab harta rakendamise Poola ja Ühendkuningriigi seaduste ja algatuste suhtes ning selle õiguslikkust nendes liikmesriikides.
Seal on eraldi kirjas, et antud harta ei laiene Euroopa Kohtu ega ühegi teise Poola või Ühendkuningriigi kohtu või tribunali kompetentsi, et tuvastada nendes liikmesriikides seaduste ja õigusnormide või algatuslike sätete, praktikate või tegevuste vastuolu põhiõiguste vabaduste ning põhimõtetega, mida see kinnitab.
Seega peame ootama Euroopa Kohtu tõlgendust nende kahe liikmesriigi protokollist.
Ashley Fox
President Barroso! Paljud riigid üle maailma on oma põhiseaduses õiguste deklaratsiooni peenelt sõnastanud. Küllaltki vähesed pakuvad oma kodanikele tõelist kaitset. Kas te nõustute, et probleem ei seisne mitte õiguskaitse struktuuris, vaid pigem selle kaitse rakendamises?
Ühendkuningriigis ootavad meid kolme kuu pärast ees üldvalimised. Kui valituks osutub Konservatiivide Partei, siis tühistatakse inimõiguste seadus ning see asendatakse meie enda õiguste deklaratsiooniga. See tähendaks seda, et Euroopa inimõiguste konventsioon ei kehti enam otse Ühendkuningriigi riigisisestele seadustele.
(Vahelehüüe saalist: "Te ei saa seda teha”)
President Barroso, kas te selgitaksite, mis ulatuses kavatseb EL arvestada Euroopa inimõiguste konventsiooni allkirjastamisel liimesriikide erinevaid seisukohti?
Ka minu partei otsib võimalust leppe muutmiseks, mis tagaksid selle, et põhiõiguste harta ei mõjutaks Ühendkuningriiki. Kuidas te tagate ELi mittesekkumise Ühendkuningriigi õigusesse loobuda sellistest struktuuridest, milles me osaleda ei soovi?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Eelmisele küsimusele vastates vastasin ma osaliselt ka sellele küsimusele.
Ühendkuningriigil ja teistel riikidel on põhiõiguste harta jaoks protokoll. See on nende õigus! Selle üle peeti läbirääkimisi ja meil on selle tunnistuseks valitsustevaheline lepe.
Olles selle välja öelnud, eelistaksin loomulikult olukorda, kus kõik liikmesriigid põhiõiguste harta vastu võtaksid, sest ma usun, et see harta on suunanäitajaks kõikidele Euroopa Liidu poliitikatele.
Me oleme nüüd valmis ka ühinema Euroopa inimõiguste konventsiooniga. See lõpetaks Euroopa Liidu põhiõiguste kaitsesüsteemi.
Kindlasti ma austan väga Ühendkuningriiki kui demokraatiat ja õigusriiki. Õigupoolest on see üks neist riikidest, mis on sajandite jooksul demokraatiasse väga olulisi panuseid teinud. Seetõttu on mul tõeliselt kahju, et Ühendkuningriik ei taha koos kõikide oma partneritega inimõiguste kehtestamisel mitte ainult riiklikul tasemel, vaid ka Euroopa projektina, esirinnas olla.
Ilda Figueiredo
(PT) Austatud president, komisjoni president! Naiste õigused ning õigus väärikale elule on põhilised inimõigused, mida Euroopa Liidus edendada tuleb.
Vaadates silmatorkavat ebavõrdsust, mis püsib ning isegi halvemaks muutub, hõlmates nii meeste kui ka naiste palgaerinevust, vaesust kui ka kindlustamata töötuid - probleemid, mis mõjutavad enamjaolt naisi, ei piisa ainult naisõiguste harta väljaandmisest, mis on eriti laialivalguv, ebatäpne ja mille koostamisele ei eelnenud ühtegi arutelu naisorganisatsioonide ega parlamendi endaga.
Seega ma küsin, kas Euroopa Komisjon on valmis prioritiseerima sellised naiste õiguste küsimused naiste õiguste konkreetsete abinõudega, eriti aga uue võrdõiguslikkuse strateegia arendamisega, mida parlament ise ette valmistab. Ma loodan, et seda raportit võetakse arvesse.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - (PT) Eelmisel reedel esitlesin ma koos volinik Redinguga naisõiguste hartat, mis kinnitab taas komisjoni pühendumist soolisele võrdsusele ning tahet selles valdkonnas töötada ja edusamme teha.
Septembris järgneb nüüd väljakuulutatud hartale ka uus soolise võrdsuse strateegia. See sisaldab üldist ja üsna laiahaardelist komisjoni tegevuse raamistikku meeste ja naiste võrdsuse arendamises nendes valdkondades, mida mu kaasparlamendiliige just mainis, alates tööhõivest kuni muude asjadeni, kus sellise võrdsuse tagamine on oluline.
See harta ei ole tühjale kohale tekkinud. See harta on ilmunud ka mälestamaks 15 aasta möödumist Pekingi tegevusplatvormi koostamisest ning see on paljude konsultatsioonide tulemus, mida ma isiklikult olen pidanud selle täiskogu naisõigustele pühendunud liikmete rühmaga. Õigupoolest on mul üks selline kohtumine homme hommikul. Mul on igal aastal olnud vähemalt üks kohtumine nende parlamendiliikmetega, kelle jaoks on see teema kõige olulisem.
John Bufton
President Barroso! Ma sooviksin täna tõstatada küsimuse Kreeka finantsolukorra kohta. Lissaboni leppe artiklit 121 kasutatakse selles riigis esmakordselt struktuursete reformide läbisurumiseks. Head Kreeka inimesed leiavad ennast nüüd kahe kõva kivi vahelt ning on üsna selge, et seda riiki juhite teie, mitte valitud valitsus.
Kas see tähendab, et nüüd, kui te olete saatnud oma ametnikud Kreeka finantsolukorda lahendama, võib teid nimetada mitte ainult komisjoni presidendiks, vaid ka Kreeka valitsuseks? Kui teie ametnike kasutatavad meetmed Kreekas ei toimi, siis kas teil on ka plaan B? Kui nii, siis kas see tähendab Kreeka lahkumist eurotsoonist? Lõpetuseks, kas te kavatsete oma ametnikud saata ka teistesse finantsraskustes olevatesse riikidesse, näiteks Portugali, Hispaaniasse ja Itaaliasse?
President
John Bufton! Meie teemaks on uue leppe rakendamine ning põhiõiguste austamine, seega palun jääge antud teema piiresse!
President Barroso! Kas te olete valmis vastama?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Austatud President! Ma püüan olla alati valmis parlamendiliikmete küsimustele vastamiseks.
Teie küsimus, tähelepanuväärne parlamendiliige, tuleneb valest oletusest. Nimelt sellest, et põhjuseks on Kreeka kuulumine euroalasse, kus esineb mõningaid probleeme. Tegelikult on sarnaste probleemidega riike ka väljaspool euroala. Mõningal juhul on tegemist veelgi tõsisemate probleemidega ja seda nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool Euroopa Liitu. Kas ma tohin teile meelde tuletada näiteks olukorda Islandil, mis nüüd soovib liituda Euroopa Liiduga just lootuses ühel päeval samuti euroalaga liituda.
Seega on tegelikult täiesti vale arvata, et Kreeka probleemide põhjuseks on Kreeka kuulumine euroalasse. Raske olukorra põhjuseks on just see, et Kreeka ei ole pidanud kinni stabiilsuse ja kasvu pakti reeglitest. Loomulikult läheb nende keerukate muudatuste tegemine midagi maksma.
Andreas Mölzer
(DE) President Barroso! Ma sooviksin esitada küsimuse seoses andmetalletusprobleemidega. Nimelt kuulutas Saksamaa Liitvabariigi põhiseaduslikkuse järelevalve kohus selle kuu alguses kõikide telekommunikatsiooni andmete üldise talletamise õigustühiseks. Vastuoluliseks jääb ulatus, mil määral piiramatu ja kontrollimatu andmete talletamine või andmete kättesaadavus põhiõigustega vastavuses on. Siin parlamendis ütlesime me SWIFT-lepingule "ei”. Minu arvates tuleks Lissaboni leppes sisalduvate põhiõiguste valguses tõenäoliselt üle vaadata ka ELi andmete säilitamise direktiiv. Kas teie kavatsete või kavatseb komisjon teostada mingisugust ülevaadet, et näha, kuidas põhiõiguste nimekiri andmetalletusega seotud on?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Isikuandmete kaitse on põhiõigus, mis on määratud sõnaselgelt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 8.
Tänu Lissaboni leppele saame me isikuandmete kaitseks luua laiahaardelise ja sidusa raamistiku. See on oluline meie kodanike privaatsuse kaitseks ning tagab ühtse lähenemise kõikidele Euroopa Liidu andmetöötlustegevustele. Parlament saab loomulikult olema täielikult kaasatud kehtiva seadusvõrgustiku uuendamisse, sest http://dictionary.sensagent.com/kaasotsustamismenetlus/et-et laieneb ka endistele kolmanda astme valdkondadele.
Me peame tagama, et Euroopa kodanike põhiõigused on kaitstud ka siis, kui isikuandmed liiguvad liidust välja. Selles kontekstis võib Euroopa Liidu ja Ühendriikide kokkulepe seoses inimeste isikuandmete kaitsega olla oluline ning me teeme selle nimel tööd.
Hetkel peame konsultatsioone, et tagada läbipaistvus ning koguda osapoolte ning kodanike arvamusi.
Komisjon kavatseb koostada määruse eelnõu läbirääkimiste heakskiitmiseks Ühendriikidega.
Sarah Ludford
Viimase kümnendi jooksul on rahvusvaheline terrorismivastane koostöö muutunud palju keerulisemaks. Selle põhjuseks on inimõiguste probleemid, mille alla kuulub ka USA valitsuse töökord.
Me lootsime selle teema Obama administratsiooniga seljataha jätta. Kahjuks oleme saanud teada, et ebaõiglased sõjatribunalid ja ebamäärased ilma kohtuta vangistused jätkuvad isegi pärast Guantánamo sulgemist.
Need kõrvalekaldumised riiklikest ja rahvusvahelistest õigusnormidest teevad transatlantilise andmejagamise projekti veelgi problemaatilisemaks kui muidu.
Milliseid avaldusi teeb komisjon USA valitsusele õiglase kohtupidamise kaitseks? Ning milliseid hoiatusi, et selle puudumine kahjustab koostööd? Ma loodan, et nüüdsel ajal ei ole meil erinevalt varasemast ohtu, et ELi ja liikmesriikide vahel oleks suuri erimeelsusi põhiõiguste tagamisel terrorismivastases tegevuses.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Ma olen uhke, sest Euroopa Liit oli minu mäletamist mööda esimene, kes selle küsimuse Ameerika Ühendriikide presidendiga - eelmise presidendiga - põhiõiguste ning õigusnormide austamise vajadusest tõstatas, ning seda ka terrorismiga võideldes, pidades konkreetsemalt silmas Guantánamo probleemi. Selle teema tõstatasin mina koos Euroopa Ülemkogu eesistuja ja Austria peaministri Wolfgang Schüsseliga. See teema on meie Ameerika partneritega dialoogi pidamisel alati probleemiks olnud. Te võite olla kindel, et see küsimus saab olema päevakavas vaga tähtsal kohal.
Mis puudutab andmekaitset, siis ma arvan, et me peaksime raamistiku saavutamiseks ka Ühendriikidega koostööd tegema. Ma mainisin seda eelmises vastuses. Samal ajal peab meil olema terrorismiga võitlemise raamistik. Seega on probleemiks õige tee valimine kahe tähtsa vajaduse rahuldamiseks: vajadus vabadusele ning vajadus tagada andmekaitse, kuid samuti ka turvalisuse vajadus, sest ilma turvalisuseta ei ole vabadus võimalik.
Lena Kolarska-Bobińska
Austatud president! Uue Lissaboni leppe üks võtmeteemasid on Euroopa Liidu suurenenud roll maailmas.
Uue tugevama välispoliitikaga peame olema liiduna rohkem aktiivsed inimõiguste ja põhiõiguste edendamises ja kaitsmises kolmandates riikides.
Mida kavatsete koos Catherine Ashtoniga ELi demokraatiat edendava poliitika tugevdamiseks teha? Teiseks, kas te toetate järgmise eelarvega demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi suuremat rahastamist?
Inimõigused näivad meie dialoogides jäävat alati teisele või kolmandale kohale. Ma arvan, et peame demokraatia edendamiseks rohkem aega ja raha kulutama ning looma Euroopas tõelise demokraatia sihtkapitali. Ma sooviksin kuulda teie arvamust selles küsimuses!
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Leppe sätted näevad ette inimõiguste edendamist üle kogu maailma. Euroopa Liit on vastu võtnud inimõigustealased juhised sellistel teemadel nagu surmanuhtlus, piinamise vältimine ning inimõiguslaste kaitsmine.
Nende juhiste raames rakendab Euroopa Liit mitmeid meetmeid, alustades avalikest teadaannetest või diplomaatilistest üritustest kuni kontrollvaatlusteni. Ma olen isiklikult tippkohtumistel kolmandate riikide riigipeade ning valitsusjuhtidega inimõiguste teema tõstatanud. Just hiljuti, eelmisel nädalal peetud kohtumisel Marokoga viitasime me põhiõigustele.
Euroopa Liit on algatanud umbes 40 inimõiguste dialoogi partnerriikidega üle maailma ning need kujutavad endast pühendunud foorumeid antud teema detailseks arutamiseks. Demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi raames suunab komisjon igal aastal 150 miljonit eurot inimõigustega tegelevate valitsusväliste organisatsioonide toetuseks üle kogu maailma. Me püüame lisada igale kolmanda riigiga sõlmitud raamleppele inimõiguste klausli.
Simon Busuttil
(MT) Üks põhiõigustest on liikumisvabadus. Austatud president! Pidades silmas jätkuvat probleemi Liibüa ja Šveitsi vahel: sadadel Euroopa Liidu kodanikel ning töölistel takistatakse Liibüasse tööle minemist. Minu küsimus on järgmine. Mida teeb Euroopa Komisjon sellele probleemile viivitamatult lahenduse leidmiseks? Ja kas Euroopa Komisjoni president peab seda vastuvõetavaks, et üks riik, nimelt Šveits, teeb ühepoolseid otsuseid, mis mõjutavad kõiki Schengeni tsooni kodanikke, eriti aga töölisi, kellel on vaja oma igapäevase elatise teenimiseks Liibüasse sisenema?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Me oleme selle juhtumi pärast väga mures. Volinik Malmström on juba öelnud, et Liibüa viisade peatamine Schengeni ruumi kodanikele on ebaproportsionaalne meede. Lisaks ei ole see olukord tihedalt seotud Liibüa ja Euroopa Liidu suhete positiivse trendiga.
Sellele kriisile lahenduse leidmiseks on käimas intensiivsed diplomaatilised jõupingutused. Juba on üks kahest Šveitsi kodanikust Liibüast lahkunud. See on positiivne samm.
Euroopa Liidu välis- ja justiitsministrid arutasid seda teemat vastavalt 22. ja 25. veebruaril ning toetasid diplomaatiliste ponnistuste jätkamist.
Ma arvan, et oluline on dialoogi pidada ning üritada mõista kummagi osapoole seisukohti eesmärgiga leida lahendus nii kiiresti kui võimalik.
Olle Ludvigsson
(SV) Austatud president! Lissaboni leppe ratifitseerimine on tugevdanud kinnipidamist peamistest inimõigustest ning ametiühingu õigustest. Euroopa kohtu viimaste aastate otsused aga näitavad, et põhiliste ametiühingu õiguste kaitset on vaja veelgi tugevdada. Lavali, Rüfferti, Vikingi ja Luxembourgi juhtumite korral on Euroopa Kohus järjepidevalt alaväärtustanud ametiühingu õigusi.
Need kohtuotsused on teinud võimatuks tagada eri rahvusest töötajate võrdne kohtlemine. Ametiühingutel ei ole enam võimalik garanteerida lähetuses olevatele töötajatele kohalike töölistega võrdset palka ja töötingimusi. Seetõttu tervitan ka mina lubadust, mille José Manuel Barroso andis enne komisjoni presidendiks tagasivalimist.
Minu küsimus José Manuel Barrosole on järgmine. Millal võime oodata komisjoni õigusloome ettepanekut, mis lahendaks pärast Euroopa Kohtu otsuseid tekkinud probleemid? Kas komisjoni president saab meile sellekohast teavet juba täna anda?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Kui need otsused avalikuks tehti, siis väljendasime oma seisukohta väga selgelt. Selgitasime koos volinik Špidlaga, kes on vastutav tööhõive- ja sotsiaalvaldkonnas, et need kohtuotsused ei sea kahtluse alla selliseid põhiõigusi nagu õigus streikida, õigus kuuluda ametiühingusse ning mõningaid erisusi meie riikide töösuhete mehhanismides.
Me töötame mõne eelnõuga, mis on sellele küsimusele suunatud. Ma kardan, et ma ei saa teile konkreetseid kuupäevi praegu nimetada, sest ma ei oodanud seda küsimust. Kuid ma võin teile öelda seda, mida ma olen ka varem, komisjoni valimiste ajal öelnud. Osutame sellele probleemile peagi tähelepanu. Ka vastutav volinik on seda öelnud.
Bogusław Liberadzki
(PL) José Manuel Barroso! Ma sooviksin esitada küsimuse seoses põhiõiguste ja uue leppega, kaasa arvatud välistegevusega. Vastavalt eelarvekontrollkomisjoni uuringule oli 43% finantstehingutest ebakorrektsed. Kas meie töö, millega tahame saavutada põhiõiguste täitmise üle maailma, kontekstis aitavad uus lepe ja uued lahendused vähendada pöördeliselt eelarve ettevalmistamise, täideviimise ning aruandlusega seotud vigade taset? Ma pean rõhutama asjaolu, et hinnanguline finantsvigade tase on 43%.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Nagu te teate, oleme aastate jooksul selle nimel tööd teinud, et vähendada finantsvigu Euroopa Liidu raamatupidamises. Paljude nende vigade eest, nagu te teate, vastutavad Euroopa programme rakendavad liikmesriigid.
Mind julgustab Euroopa Kontrollikoja hiljutine arvamus, mis tunnustab seni toimunud arengut, kuid ma arvan, et me ei peaks selles valdkonnas rahulolu tundma. Me oleme valmis tegema tööd selle nimel, et vähendada igasuguseid vigu Euroopa Liidu eelarve rakendamisel.
David Casa
(MT) See lepe määrab kindlaks põhiliste inimõiguste kaitsmise põhimõtted ning need riigid, mis soovivad saada Euroopa Liidu liikmeks, peavad vastama Euroopa Liidu nõuetele, nagu Malta ning teised riigid, mis samal ajal liikmeks said. Vaadates Türgit, siis kas president ei leia, et Türgil on inimõiguste valdkonnas veel väga palju teha? Pealegi, mida teeb komisjon selleks, et Türgi pööraks enne majandusprobleemide lahendamist ning teiste nõudmiste täitmist esmalt tähelepanu põhilistele inimõigustele? Ma usun, et need on siiamaani prioriteetsed olnud, kuid kahju on öelda, et Türgis on need olematud.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Ausalt öeldes ma ei kasutaks sõna "olematu”. Türgi on õigusnormide suhtes arenenud. Kuid me ei usu, et see ühtiks põhiõiguste ja õigusnormide standardite osas Euroopa standarditega. Just selles koostöö osas oleme me Türgiga aastate jooksul arenenud.
Kuna Türgi on Euroopa Liidu kandidaatriik, siis hindab komisjon igal aastal väga objektiivselt Türgis õigusnormide ja põhiõigustega seotud küsimustes tehtud reforme.
Tõele au andes on mõnes valdkonnas märgata arengut. On ka valdkondi, kus me tahame Türgi võimude poolt rohkem jõupingutusi näha.
Ma usun, et selle dialoogi pidamisega - mis tegelikult on läbirääkimised - on Türgi liitumine just õige tee edusammude tegemiseks põhiõiguste valdkonnas ning rääkides üldisemalt, õigusnormide ja demokraatlike reformide teostamiseks Türgis.
President
José Manuel Barroso! Tänan teid väga selle huvitava arutelu eest! See oli täiskogu neljas infotund. Järgmine toimub ühe kuu pärast järgmisel osaistungjärgul Strasbourgis.
Sellega on teema käsitlemine lõppenud.
David-Maria Sassoli
(IT) Austatud juhataja, kallid kolleegid! Hetk tagasi esitati siin täiskogul häbiväärne Itaalia Vabariigi vastane sõnavõtt. Minu arvates ei tohiks täiskogu juhatus lubada tuua siia liikmesriikide poliitilisi probleeme, iseäranis, mis puudutab suure tähtsusega institutsionaalseid ja poliitilisi asju.
Meenutaksin teile - ja meenutaksin kõikidele kaasparlamendiliikmetele -, et Itaalia Vabariik ei ole müügis ja et vabariigi president Giorgio Napolitano on Itaalia põhiseaduse hoidja. Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni Itaalia delegatsiooni nimel Euroopa Parlamendis kutsun selle täiskogu juhatust üles olema arutletavate teemade ja esitatavate sõnavõttude suhtes valvsam.
On kahju, et president Buzek ei sekkunud, et peatada sõnavõttu, mis ründas vabariigi presidenti, kes vaid nädala eest Euroopa Parlamenti külastas.
(Aplaus)
Juhataja
Nii märkus, millele viitasite, kui ka teie avaldused dokumenteeritakse protokollis ning üritan võtta teie sooviavaldusi arvesse päevakorrapuntki ajal, mille juhataja olen. Loodan, et mind saadab edu.
