Slavnostna seja - Predstavništvo OZN za zavezništvo civilizacij
Predsednik
Gospod Sampaio, visoki predstavnik OZN za Zavezništvo civilizacij, gospe in gospodje. Gospod Sampaio, v veliko čast in zadovoljstvo mi je, da vam lahko izrazim dobrodošlico v Evropskem parlamentu.
Leta 1998 ste Evropski parlament obiskali kot predsednik Portugalske. Od takrat se ni povečalo samo število članic Evropske unije, temveč tudi njene ambicije in odgovornosti.
Danes vas posebej pozdravljam kot visokega predstavnika za Zavezništvo civilizacij, pobude Združenih narodov, saj nam v letošnjem Evropskem letu medkulturnega dialoga vaš obisk zelo veliko pomeni.
S svojim delom v Zavezništvu civilizacij Združenih narodov dajete dragocen prispevek k izboljšanju vzajemnega spoštovanja in razumevanja med narodi. Prepričan sem, da bodo vaša zagnanost in dolgotrajne izkušnje prinesle koristi številnim pobudam, ki jih vaša organizacija podpira na področju mladine, izobraževanja, medijev in preseljevanja. Področja izobraževanja, pa tudi medijev in zabave, so še posebej pomembna za medkulturni dialog.
Končno poročilo skupine na visoki ravni o Zavezništvu civilizacij vsebuje natančne in koristne predloge o obeh temah. Poziva na primer k oblikovanju dodatnega, novega učnega gradiva, kot so učbeniki, ki so primernejši za spodbujanje vzajemnega razumevanja.
Uspešen razvoj medkulturnega dialoga navsezadnje ne sme biti omejen samo na odmevne posamezne ukrepe, kot so simpoziji, skupne deklaracije ali simbolične poteze. Evropska unija in Evropski parlament sta si v okviru Evropskega leta medkulturnega dialoga med drugim prizadevala, da bi presegla zgolj izjave o nameri in prispevala k boljšem razumevanju med različnimi kulturami s pomočjo zelo specifičnih pobud.
Na zasedanje so bile povabljene mnoge vodilne osebnosti in ena izmed njih ste tudi vi.
Zdaj je pomembno, da tega medkulturnega dialoga ne omejimo zgolj na leto 2008, temveč da ga nadaljujemo v naslednjih nekaj letih in še dlje.
Gospod Sampaio, hvaležni smo vam, da ste danes lahko prišli v Parlament, ki predstavlja 27 držav in skoraj 500 milijonov državljanov. V veliko zadovoljstvo mi je, da vas lahko povabim k besedi. Gospe in gospodje, gospod Sampaio.
Jorge Sampaio
visoki predstavnik OZN za Zavezništvo civilizacij. - (PT) Gospod predsednik, gospod generalni sekretar, poslanci Evropskega parlamenta, gospe in gospodje, ta uvodni nagovor sem zares želel opraviti v svojem maternem jeziku, portugalščini, vendar boste gotovo razumeli, da moram v svoji trenutni vlogi uporabiti drug jezik.
Vaše ekscelence, dovolite mi, da se na samem začetku najgloblje zahvalim gospodu Pötteringu za njegove prijazne besede dobrodošlice. Naj dodam tudi, da mi je v čast in veliko zadovoljstvo, da lahko nastopim pred tem uglednim občinstvom tako v imenu njegove ekscelence, generalnega sekretarja Združenih narodov, kot v svoji vlogi visokega predstavnika za Zavezništvo civilizacij.
Generalni sekretar je prejel povabilo za nastop na tem parlamentarnem zasedanju, vendar se nam danes tukaj ni mogel pridružiti. Prosil me je, naj Evropskemu parlamentu prenesem naslednje sporočilo o Evropskem letu medkulturnega dialoga, zato citiram:
"V veliko zadovoljstvo mi je, da lahko pošljem pozdrave vsem spoštovanim udeležencem tega pomembnega zasedanja Evropskega parlamenta o medkulturnem dialogu.
Evropa je v vsej svoji zgodovini doživljala grozljive izbruhe oboroženih spopadov, ki so pogosto izvirali iz predsodkov in sovraštva. Kljub temu pa je ta celina tudi nudila plodna tla nekaterim svetovno najznamenitejšim inovacijam, umetniškim stvaritvam in znanstvenemu napredku. Zaradi svoje ogromne raznolikosti in strateškega geografskega položaja sredi starih in novih poti selitvenih poti je Evropa postala pomemben prostor medkulturnega vzajemnega delovanja in medverskega dialoga. Njen tesen odnos s sosedami v vsem Sredozemlju Evropo opredeljuje kot pomemben most med civilizacijami.
Tako kot številne druge regije sveta se tudi Evropa sooča z veliko izzivi pri spodbujanju medkulturnega dialoga. Preseljevanje, gospodarska negotovost in politične napetosti obremenjujejo odnose med različnimi kulturnimi, narodnostnimi in verskimi skupinami. Vendar pa so prav v vaši regiji konstruktivni stiki skozi stoletja omogočali človeštvu, da skokovito napreduje, da možnosti za spravo in sodelovanje obstajajo.
Ta posebna današnja seja obeta zelo veliko. Pozivam vas, da kar najbolje izkoristite to priložnost in si prizadevate za skupne gospodarske projekte, izmenjave na področju izobraževanja in druge pobude, ki bodo izboljšale življenja ljudi in zajezile nestrpnost, verski fundamentalizem in ekstremizem.
Združeni narodi bodo opravili svojo nalogo, da bi podprli in dopolnili vaša prizadevanja tako v Evropi kot zunaj nje.
Zavezništvo civilizacij je eno izmed naših glavnih gonil pri tem delu. Njegov cilj je obravnavati čedalje večji razkol med družbami s ponovno potrditvijo paradigme vzajemnega spoštovanja med narodi. V ta namen želi spodbuditi tudi skupne ukrepe. Med glavnimi pobudami zavezništva sta tudi Sklad za solidarnost z mladimi za namen spodbujanja dialoga ter Globalni iskalnik strokovnjakov za namen zagotovitve vira poročevalcev, ki lahko osvetlijo potencialno razdvajajoča vprašanja.
'Če bi lahko vse skupaj storil še enkrat, bi začel pri kulturi.' Te slavne besede, ki jih najpogosteje pripisujemo Jeanu Monnetu, ki si je tako neutrudno prizadeval za evropsko enotnost, so neverjetno ustrezne tudi za današnji čas.
Medkulturna strpnost, dialog, spoštovanje in razumevanje morajo biti stebri boljšega sveta, ki ga skušamo zgraditi. Zelo spodbudno je, da ste se tako močno zavzeli za to nalogo.
Zavoljo neštetih ljudi, ki živijo med eno in drugo skrajnostjo in hrepenijo po dostojanstvu in miru, si moramo skupaj prizadevati, da bi ta medkulturni dialog obrodil sadove. Dovolite mi, da vam v tem duhu iskreno zaželim uspeh pri vaših razpravah."
To je konec sporočila njegove ekscelence.
(Aplavz)
Kot nekdanji poslanec Parlamenta vem, da Parlament je in vedno bo dom demokracije. Njegovi poslanci imajo včasih nehvaležno nalogo, da morajo ljudem, ki jih predstavljajo, nuditi trajnosten pogled na prihodnost.
Kar zadeva Evropo, vsi vemo, kako počasi je potekal razvoj parlamentarne institucije in kako veliki izziv predstavlja uveljavitev posebnega evropskega modela demokracije.
Lahko samo pohvalim delo, ki ste ga že opravili, in njegov prispevek k izgradnji bolj participativne, pluralistične Evrope, ki je bližje državljanom, ki je bližje prav vsem državljanom. To so rezultati vašega dela, zato želim toplo pozdraviti vse poslance te skupščine, legitimne predstavnike skupnosti narodov, ki se zavzemajo za to, da bi ustvarili izviren in edinstven projekt, v katerega je zadnje stoletje vložilo toliko upanja in ki se v tem stoletju sooča s številnimi pričakovanji.
Danes sem tu, da bi govoril o Zavezništvu civilizacij, vprašanju, ki je kljub temu, da se mogoče zdi oddaljeno in odmaknjeno od našega vsakodnevnega življenja, tu v resnici zelo globoko zakoreninjeno. Vse skupaj se je dejansko začelo z akademskim prerekanjem učenjakov, ki so napovedovali konec zgodovine in propad civilizacij, to pa se je zaradi globalizacije, povečanega preseljevanja in 11. septembra spremenilo v veliko in vročo družbeno temo, izziv demokraciji in osrednje vprašanje mednarodne politike.
O čem govorim? Govorim o ogromni - etnični, kulturni in verski - raznolikosti naših družb in naraščajočih težavah, s katerimi se soočamo pri našem skupnem življenju. Govorim o večanju razlik vseh vrst, porušenju socialne kohezije in širjenju vrzeli med družbami. Govorim tudi o široko razširjeni slabosti, ki se izraža v povečanih napetostih med in znotraj skupnosti, v vzajemnem nezaupanju, polariziranem razumevanju in pogledih na svetu, v neukrotljivih sporih na podlagi identitete in seveda vzponu ekstremizma.
Govorim tudi o veri, ki jo vsi skupaj uporabljajo kot orodje in ki se izkorišča in zlorablja za različne namene in cilje. Govorim tudi o določeni dezorientaciji političnih sil, ki se sooča s pomanjkljivostmi zgolj na varnosti utemeljenih in/ali represivnih pristopov, ter pomanjkanju ustreznih politik in instrumentov za ustrezno upravljanje kulturne raznolikosti.
Vse to služi kot poudarek za to, kar sam razumem kot neizpodbiten dokaz: kulturna raznolikost je postala glavno politično vprašanje, ki predstavlja izziv sodobnim demokracijam, pluralizmu, državljanstvu in socialni koheziji, kakor tudi miru in stabilnosti med narodi.
To mi je kristalno jasno in tudi če resne težave, kot je trenutni finančni in gospodarski pretres, pritegnejo nase vso pozornost, menim, da preprosto ne moremo dovoliti, da bi nas trenutne izredne razmere odvrnile od reševanja poglobljenih problemov današnjega dne in zaščite pred krizami jutrišnjega dne.
Naravnost povedano, kaj to pomeni za nas, za Evropsko unijo, razgaljeno do temeljev? To pomeni: kako vključiti manjšine, vse manjšine, zlasti pa muslimane Evrope. Kako vzpostaviti naš odnos s Sredozemljem? Kje postaviti mejo evropskemu projektu? Kako okrepiti evropsko zunanjo politiko, da bo ta predstavljala to splošne vrednote sveta, kot jih razumemo mi?
Po mojem mnenju gre v celoti za temeljna vprašanja o vrednotah, prepričanjih, odnosih in vedenjih. Gre za demokracijo, pravno državo, človekove pravice in spoštovanje kulturne raznolikosti; za pravico, socialno kohezijo in vključujoče družbe; za države, sekularizacijo in sekularizem ali laicité; za javnost, zasebna dejanja in verski preporod. Pri vsem tem gre v celoti za evropsko identiteto in vrednote. Tako to razumem jaz.
(Aplavz)
Ker je časa očitno zelo malo, ne bom mogel razpravljati o vseh točkah, zato se bom osredotočil na vprašanje muslimanskih manjšin v Evropi.
Zakaj vključevanje muslimanov v Evropo zbuja čedalje več strahu? Mogoče zaradi dejstva, da gre tu za demografsko vprašanje? Seveda! Ker gre za vprašanje vključevanja? O tem ni dvoma! Po mojem mnenju prisotnost muslimanov v Evropi ni vprašanje islama in zahoda, temveč akutni problem vključevanja.
Vendar gre po mojem mnenju še za nekaj drugega: gre za vprašanje identitete. Prihod priseljencev v katero koli družbo dejansko vpliva na občutek države gostiteljice za lastni jaz. Vendar pa je tu bistveno, da je, kot je nekdo že dejal, jez, ki ločuje krščansko Evropo od muslimanskega vzhoda, popustil, zato spreminja kulturo Evrope.
Zakaj so se na primer pretekle razprave o preambuli k prejšnji Evropski ustavi končale s tako glasno zajedljivostjo? Zakaj pristop Turčije k Evropski uniji sproža tako vroče in bojevite razprave? Vsa ta vprašanja so medsebojno povezana in vsa skupaj kažejo na tako imenovane evropske vrednote in identiteto.
Da bi se evropska identiteta okrepila, mora zajeti posamezne dolžnosti in sprejeti kulturne dediščine.
(Aplavz)
Evropa kot prostor, v katerem lahko vsi živimo skupaj kot enakovredni posamezniki, zahteva čedalje bolj vključujoče državljanstvo in boljše upravljanje kulturnih raznolikosti.
Da bi se uspešno soočili z vključevanjem muslimanov v Evropi in v naših evropskih družbah, potrebujemo nove politike na vseh ravneh. Potrebujemo ukrepanje na evropski ravni, vendar tudi nacionalne vladne pobude ter lokalne ukrepe. Potrebujemo demokratično upravljanje kulturne raznolikosti. Potrebujemo celovite poglede in politike o izobraževanju, mladini in vključevanju priseljencev.
Da bi oblikovali ustrezne kulturne politike, moramo ustvariti kulturno statistiko in kazalce, s čimer bomo prosvetlili nosilce odločanja in postopek sprejemanja odločitev ter spremljali in ocenjevali izvajanje navedenih politik. Razviti moramo demokratično državljanstvo in udeležbo.
Potrebujemo izobraževanje o človekovih pravicah, o državljanstvu in spoštovanju drugih, o medkulturnem razumevanju in dialogu, o medijski pismenosti, o verah in prepričanjih ter znotrajverskem in medverskem dialogu. Učiti se moramo o medkulturnih kompetencah ter to znanje prenesti našim državljanom.
Oblikovati moramo mestne strategije in politike medkulturnega dialoga. Potrebujemo mladinske politike, ki temeljijo na enakih možnostih. Vključiti moramo civilno družbo na splošno, mladino, verske voditelje in medije. Vendar pa moramo tudi razširiti in razviti program medkulturnega dialoga v mednarodnih odnosih in mu seveda dati prednost.
Kako lahko živimo skupaj v našem globaliziranem svetu, kjer nasprotja na nekem mestu pomenijo nasprotja povsod in kjer kulturne in verske prelomnice razdvajajo naše družbe? To je svetovni izziv, s katerim je Zavezništvo civilizacij soočeno in ki ga mora konkretno obravnavati.
Glavna naloga zavezništva je torej, da ta svetovni izziv spremeni v svetovno-lokalne rezultate. S svetovno-lokalnimi rezultati mislim, da morajo v veliki meri biti podprti s svetovnim pristopom in da jih je treba izvajati na lokalni ravni.
To pomeni, da se zavezništvo močno zanaša na Evropsko unijo, ki naj program dobrega upravljanja kulturnih raznolikosti izvaja v evropski regiji, kar ne vključuje samo članic Evropske unije, temveč tudi sosednje države, zlasti države v Sredozemlju.
Zato sem zelo vesel, da je bil akcijski načrt sodelovanja med Evropsko unijo in Zavezništvom civilizacij sprejet in da bo ustvaril trdno podlago za izpolnjevanje konkretnih ciljev in izvajanje projektov v praksi.
Zato mi dovolite, da poudarim, kako pomembno bi bilo, če bi se Evropsko leto kulturnega dialoga lahko razširilo v dolgoročen, trajnosten okvir za spodbujanje dobrega upravljanja kulturnih raznolikosti, zato v tem oziru pozdravljam besede njegove ekscelence, gospoda predsednika.
Prepričan sem, da bo to imelo ogromen vpliv na krepitev nacionalnih strategij medkulturnega dialoga, ki vsebujejo ukrepe in programe o izobraževanju, medijih, preseljevanju in mladini, ki naj bi jih države na mojo prošnjo oblikovale in izvajale. To je predlog, ki sem ga dal aprila in na katerega bi vas želel opozoriti ter spoštovane poslance Parlamenta prositi, da ga podprejo.
Drugo področje, na katerem si zavezništvo močno želi sodelovati, je Unija za Sredozemlje, da bi pomagalo izboljšati in obvladovati medkulturno raznolikost ter medkulturni dialog, vključno z medverskimi vprašanji, znotraj evropskih in muslimanskih družb in skupnosti.
Povedano naravnost: ob trenutnih mednarodnih težavah in naraščajočem strahu, ki ga prav vsi čutimo pred skupnim življenjem v vzajemnem spoštovanju, se je pojavilo zgrešeno stališče, da kulture hodijo po poti neizogibnega trčenja, ki vodi v spopad civilizacij.
Soočeni smo s povečano polarizacijo, ki je trčila ob zastor naraščajočih napetosti zaradi niza političnih vprašanj in čedalje večjih kulturnih stereotipov. Jasno je, da se politični spori lahko rešujejo samo s političnimi pogajanji. Dolgoročne rešitve napetosti med na primer muslimansko in zahodno družbo ni mogoče doseči, dokler se uspešno ne razreši enega izmed dobro znanih virov sovraštva.
Vendar pa drži tudi, da se mirovni sporazumi redko ohranijo, če nimajo močne podpore vključenih skupnosti. Številni mirovni dogovori v preteklosti so bili neuspešni zaradi globoko ukoreninjenega suma in sovraštva, ki sta ljudi ločevala po kulturah in verah.
Zdaj gre točno za to, da so vse ugotovitve enotne in da kažejo na velike razlike v tem, kako zahodnjaki in muslimani razumejo drugi druge, pri čemer muslimani vidijo zahodnjake kot pokroviteljske in oblastniške, zahodnjaki pa vidijo muslimane kot fanatične in nestrpne. Poleg tega socialno-ekonomska marginalizacija in diskriminacija ustvarjata sovraštvo in nestrpnost in povečujeta brezno med muslimansko in zahodno javnostjo.
Tako imenovana delitev, v kateri sta si v nasprotju dva fiktivna monolitna bloka, Islam in Zahod, razpihuje nadaljnje stereotipe in polarizacijo ter vzbuja ekstremizem. Vendar pa bi želel poudariti, da velika večina narodov zavrača ekstremizem v vsaki družbi in podpira spoštovanje verske in kulturne raznolikosti. Tako muslimani kot nemuslimani so zaskrbljeni zaradi izzivov varnosti in grožnje socialne polarizacije. Več milijonov muslimanskih družin se boji, da jim bosta verski in politični ekstremizem odvzela njihove otroke.
Da bi se lotili reševanja tega problema, moramo razviti nove strategije za vodenje in spodbujanje medverskega dialoga kot dela kulturne raznolikosti, ki temelji na splošnih človekovih pravicah. Z drugimi besedami, ustvarjanje potrebnih pogojev za trajni mir zahteva različna prizadevanja, ki želijo ustvariti premik v razmišljanju v razdeljenih skupnostih. To je moj prvi sklep.
Moja druga točka zadeva potrebo po dajanju politične prednosti razvoju demokratičnega upravljanja kulturne raznolikosti.
To v Evropski uniji pomeni oblikovanje kolektivne zavesti med njenimi državljani - ne glede na njihov izvor in njihovo narodnost, jezik, filozofska prepričanja, politično ali versko pripadnost - za delitev vrednot, odnosov in projektov in ustvarjanje prostora za skupno prihodnost, ki jo je treba graditi skupaj. Zato mora kulturna raznolikost iti skupaj z varstvom človekovih pravic in temeljnih svoboščin, enakimi možnostmi za vse, gospodarsko solidarnostjo in socialno kohezijo.
Ta vprašanja ne bodo razrešena hitro - žal je to tako -, zato bodo potrebna dolgoročna prizadevanja. Skušnjava, da odnehamo, nas bo verjetno dejansko ves čas spremljala, vendar pa nikoli ne smemo obupati saj majhne spremembe okoliščin lahko navsezadnje ustvarijo velike premike v vedenju. To je prav tisto, kar potrebujemo, da bi ustvarili voljo za skupno življenje v vzajemnem spoštovanju in upoštevanju naših etničnih, jezikovnih, kulturnih in verskih razlik.
Nujnosti te naloge ni mogoče podcenjevati. Vendar sem prepričan, da bomo z vašim delom in vašo zavzetostjo zmogli živeti skupaj v povezanih skupnostih. Najlepša hvala za vašo pozornost.
(Parlament je govorniku namenil stoječo ovacijo.)
Predsednik
Gospod predsednik Sampaio, v imenu Evropskega parlamenta se vam zahvaljujem za ta odličen govor in za veliko zavzetost, ki jo kot visoki predstavnik OZN kažete za Zavezništvo civilizacij in medkulturni dialog.
Ker ste omenili Unijo za Sredozemlje, bom to priložnost izkoristil, da vas obvestim, da je Evrosredozemska parlamentarna skupščina na svojem izrednem plenarnem zasedanju 12. in 13. oktobra v Jordaniji - skupaj s predstavniki iz Izraela, Palestine, arabskih držav, Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov Evropske unije - sprejela deklaracijo o mirovnem procesu na Bližnjem vzhodu.
Novembra se bo tu, v dvorani Evropskega parlamenta v Strasbourgu, sestalo več sto mladih ljudi iz vseh držav, ki gradijo Unijo za Sredozemlje, in se udeležilo dialoga civilizacij - dialoga kultur. Podpiramo vaše cilje, gospod predsednik, in vam želimo veliko uspeha pri vaši zavezanosti Zavezništvu civilizacij. Evropski parlament vas podpira. Vaše ambicije so tudi naše ambicije.
Hvala vam, gospod predsednik Sampaio, da ste obiskali Evropski parlament. Obrigado.
(Aplavz)
