Kopienas tiesību aktu piemērošanas pārraudzība 2005. gadā (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākošais jautājums ir Frassoni kundzes 23. ikgadējais ziņojums Juridiskās komitejas vārdā par Kopienas tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (2005).
Monica Frassoni
referente. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, Eiropas Kopienas tiesību aktu piemērošana ir svarīgs punkts "labāku lēmumu pieņemšanas” darba kārtībā, ko aizsāka Barrozo Komisija. Kādu laiku tā bija kā Pelnrušķīte, kas apmaldījusies ietekmes novērtēšanas un izmaksu samazināšanas veidos.
Šodien Komisija ir sākusi to labot, daļēji Parlamenta izdarītā spiediena dēļ. Tā ir procedūra, kas gadiem ilgi daudzos gadījumos ir bijusi birokrātiska malšana, kur viens likumpārkāpums seko citam bez īpašām grūtībām, tomēr tā ir un paliek ļoti būtiska procedūra.
Skaitļu izteiksmē tas izskatās ļoti skaidri. Līdz šim apmēram 2518 pienākumu neizpildes procedūru ir sākušās visdažādākajos vides un iekšējā tirgus sektoros. Turklāt ir simtiem, pat tūkstošiem lūgumrakstu, ko Parlaments saņem katru gadu un kas bieži vien saistās ar specifiskiem Eiropas Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem, pret kuriem iedzīvotāji jūtas bezspēcīgi un tāpēc vēršas pie Parlamenta.
Jautājums tikai, kādas viņiem ir izredzes gūt vēlamo rezultātu. Pienākumu neizpildes procedūra ir aprakstīta Līguma 226. un 228. pantā, tāpēc radošā pieeja ir diezgan ierobežota. Spēkā esošie tiesību akti uzspiež mums lēnas, juceklīgas procedūras, kur visefektīvākais līdzeklis - sods - tiek piemērots reti, turklāt pēc ļoti ilga laika, pat desmit gadiem.
Tomēr liela daļa, ļoti liela daļa var tikt izpildīta, un es pasakos Komisijai, ka tā pēdējo divu gadu laikā un tad septembrī ar īpašu paziņojumu ir ierosinājusi veikt dažādus pasākumus, kas ir izanalizēti un izvērtēti manā ziņojumā, par kuru es vēlētos arī nedaudz pastāstīt.
Tomēr vispirms vēlos uzsvērt to, kas, manuprāt, šajās debatēs ir svarīgi, jo tiesību aktu īstenošana var būt ļoti politisks jautājums un lielisks veids, kā uzlabot uzticību Kopienas iestādēm un to caurskatāmību.
Vēlos pieminēt divus konkrētus piemērus, kad Kopiena ir rīkojusies pavisam atšķirīgi: atkritumu krīze Neapolē un "Via Baltica” autoceļš Rospudas ielejā Polijā.
Atkritumu krīze Neapolē bija tiešas gandrīz visu Kopienas noteikumu par atkritumu apsaimniekošanas pārkāpumu sekas, jo pārkāpumi bija notikuši gadiem ilgi. Tiešām ļoti daudzas pienākumu neizpildes procedūras pirms daudziem gadiem ir uzsāktas pret Itāliju un daudzos gadījumos Tiesa lēmumi daudzkārt ir bijuši Itālijai nelabvēlīgi. Tomēr tikai tagad, pēc daudziem gadiem, kad situācija ir kļuvusi neciešama, un to nav iespējams noslēpt, Komisija ir nolēmusi sist ar dūri pret galdu. Komisijas vizītēm visi seko ar lielu interesi, un iedzīvotāji, iestājoties pret nelikumīgu dzeramnaudu došanu, televīzijā paziņo, ka ir sūtījuši Eiropas Parlamentam savus lūgumrakstus. Interesanti, vai to nevarēja izdarīt jau agrāk? Vai mēs tiešām nevarējām atteikties pret to citādāk, lai izvairītos no šādas situācijas? Jā, varējām!
Tieši to komisārs Dimass izdarīja Raspudas ielejas gadījumā, kuru apdraudēja "Via Baltica” koridora infrastruktūra. Tā bija pirmā reize, kad komisārs lūdza Tiesai atlikšanas pavēli, un Tiesa to izdeva. Tas ir ļoti svarīgs precedents, kas sniedz ļoti skaidru ziņu, ka Komisija var rīkoties, un tai jābūt nelokāmai attiecībā uz dalībvalstīm, kas uzvedas, it kā nekas nebūtu noticis, un tai jāizmanto visi līdzekļi, ko demokrātiskā sistēma pieļauj - masu medijus un sabiedrisko domu.
Viens no svarīgākajiem jauninājumiem, ko Komisija ievieš komunikācijā, skar "jauno” darba metodi. Mēs esam pauduši patiesas šaubas par šo jauno darba metodi, kas principā ietver sevī sūdzību sūtīšanu tieši atpakaļ uz dalībvalsti, pret kuru šī sūdzība ir izvirzīta, lai mēģinātu šo problēmu atrisināt. Mēs esam pauduši šīs šaubas, un Komisija mums deva solījumus, ko šodien ceru sadzirdēt arī šeit, bet mēs ļoti uzmanīgi sekosim šim jautājumam un no sirds cerēsim, ka pienākumu neizpildes procedūru jautājumos tiks panākts progress, pateicoties to pārskatāmībai, spējai iesaistīt un saukt pie atbildības dalībvalstis un kopīgam darbam ar Parlamentu.
Priekšsēdētāja kungs, debašu beigās, izmantojot sev atvēlēto laiku, runāšu vēl divas minūtes.
Janez Lenarčič
Padomes priekšsēdētājs. - Paldies, priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi.
Frassoni kundze, Komisijas vārdā pateicos jums, ka ziņojāt par Komisijas ikgadējo ziņojumu par Kopienas tiesību aktu piemērošanas pārraudzību un papildu analīzi, kas iekļauta Komisijas paziņojumā "Rezultātu Eiropa - Kopienas tiesību aktu piemērošana”. Mēs uzskatām, ka Eiropas Parlamenta ziņojums ir ļoti vērtīgs ieguldījums ceļā uz mūsu kopīgo mērķi - laicīgu un pareizu Kopienas tiesību aktu piemērošanu.
Padomes vārdā pateicos Frassoni kundzei par atklājumiem viņas ziņojumā, kas, mūsuprāt, ir svarīgi, proti, tas, ka Kopienas tiesību aktu pozitīvo rezultātu nodrošināšana Eiropas Savienības iedzīvotājiem viņu ikdienas dzīvē ir galvenokārt atkarīga no Eiropas Savienības politikas efektivitātes un metožu pārraudzības un kontroles, ar kādām dalībvalstis nodrošina atbilstību Kopienas tiesību aktiem.
Mums ir pozitīva nostāja pret Eiropas Parlamenta apņemšanos atbalstīt dalībvalstu paraugprakšu apmaiņu. Mūsuprāt, šāda apmaiņa ievērojami veicinās efektīvāku un vienotāku Kopienas tiesību aktu piemērošanu.
Vēlos paskaidrot, ka Padomes priekšsēdētājs nedrīkst komentēt lielāko daļu šī vērtīgā ziņojuma jautājumu un priekšlikumu. Kā jau mēs zinām, Kopienas tiesību aktu administratīvā piemērošana galvenokārt ir dalībvalstu pienākums saskaņā ar to konstitucionālajiem noteikumiem un Komisijas regulām, un Komisija kā līgumu sargātāja ir atbildīga Kopienas tiesību aktu piemērošanas vienotību.
Günter Verheugen
Priekšsēdētāja kungs, Padomes priekšsēdētāj, dāmas un kungi, Komisija ir pateicīga par iespēju šodien apspriest šos svarīgos jautājumus ar Eiropas Parlamentu, un es pateicos Frassoni kundzei par ziņojumu un ieguldījumu, kurā ir ļoti vērtīgi minējumi. Frassoni kundze, vēlos apliecināt, ka Komisija jūsu apgalvojumus uztver ļoti nopietni.
Eiropas Savienība ir uz tiesiskumu balstīta kopiena, un tāda tā ir vienīgā pasaulē. Tikai tiesību akti garantē brīvības, uz kurām iedzīvotājiem ir tiesības, un tikai tiesību akti var veidot tirgus ekonomiku tā, lai no tās gūtu labumu visi.
Eiropas Komisija ir visu līgumu sargātāja. Tās uzdevums ir nodrošināt Kopienas tiesību aktu īstenošanu it visur un ka visās vietās tie tiek pareizi piemēroti. Pat vislabākajam tiesību aktam nav nekādas vērtības, ja tas eksistē tikai uz papīra. Tāpēc katra komiteja piekritīs, ka viens no to svarīgākajiem uzdevumiem ir panākt, ka mūsu tiesību akti nesastāv tikai no tukšiem vārdiem.
Līguma pārkāpumu izskatīšanā un Eiropas Tiesā mums ir spēcīgs ierocis. Šis ierocis jāizmanto, ja nav cita veida, kā apkarot tiesību aktu pārkāpumus. Tas neies bojā, bet, bieži to lietojot, tas var notrulināties.
Komisija neuzskata, ka vairākas līgumu pienākumu neizpildes procedūras ir nopietns un noteikts līdzeklis, ar kuru var uzraudzīt, cik labi Kopienas tiesību akti tiek ievēroti. Komisija drīzāk uzskata, ka jautājums ir par problēmu risināšanu. Vislabākais rādītājs ir tas, cik daudz problēmu attiecībā uz Kopienas tiesību aktu piemērošanu ir atrisināts un cik ātri.
Mēs tiešām esam kritiski atskatījušies uz paveikto darbu un nonākuši pie šāda secinājuma - kad problēma ir noteikta, tā ir jāatrisina pēc iespējas ātrāk un efektīvāk. Iedzīvotājiem un uzņēmējiem ir tiesības uz ātri saņemtām atbildēm. Tāpēc, Frassoni kundze, es došos atpakaļ uz Komisiju ar jautājumu par to, ko jūs teicāt saistībā ar atkritumiem Kampānijā, un šis jautājums tiks apspriests. Es pilnībā piekrītu, ka stingra, ātra un noteikta pieeja ir ļoti būtiska gadījumos, kad Kopienas tiesību akti tiešām netiek ievēroti.
Principā uz partnerību balstīta pieeja ir labāka par konfrontāciju. Tāpēc Komisija vēlas vairāk dialogu un caurskatāmības šajos jautājumos. Mēs vēlamies arī noskaidrot prioritātes: vispirms tieciet galā ar svarīgākajiem jautājumiem, nelietojiet veseri, lai izlobītu riekstu. Mums arī jāparūpējas, lai visi nepieciešamie resursi būtu pieejami.
Un tagad ļaujiet man izteikt kādu komentāru. Ja rodas problēmas ar Kopienas tiesību aktu piemērošanu konkrētos jautājumos, tas var notikt tāpēc, ka paši tiesību akti ir neskaidri vai pretrunīgi. Nevajadzētu uzreiz pieņemt, ka konkrētai dalībvalstij ir nepareizā attieksme.
Ņemot vērā šos apsvērumus, mēs veicām vairākus soļus, un es vēlos pateikt, ka mēs turpināsim izskatīt prasības par līgumu pārkāpumu procedūrām un uzsākt izmeklēšanu, tiklīdz būs saņemta informācija. Tikmēr mēs iesakām jaunu darba veidu, tādējādi cerot iegūt nepieciešamo informāciju daudz ātrāk.
Šīs metodes pamatā sadarbības uzlabošana ar dalībvalstīm, pirms tā nonāk oficiālu procedūru uzsākšanas stadijā, protams, izņemot gadījumu, un tas ir ļoti svarīgi, Frassoni kundze, kad jau no sākuma ir skaidrs, ka līgums ir pārkāpts. Tādos gadījumos mūsu pirmais solis ir nevis runāt ar dalībvalstīm, bet reaģēt.
Tas nav pilnīgi jauns process, bet pagaidu procedūra, kurā mēs pieprasām papildu procedūras, iespējams, lai rastu risinājumu ātrāk, neuzsākot līguma pārkāpumu procedūru.
Uz visām prasībām un sūdzībām tiek atbildēts tieši un ātri, un atkarībā no jautājuma faktiem, tie var novest līdz līguma pārkāpuma procedūrām. Tas nozīmē, ka katrs iesniegums tiek reģistrēts un apstrādāts. Ja tas ir formulēts kā sūdzība vai var būt uzskatāms par sūdzību, tas tiek izskatīts kā sūdzība, un Komisija veic attiecīgos pasākumus.
Mēs patlaban pārbaudām šo jauno darba metodi izmēģinājuma projekta posmā. Šajā izmēģinājuma projektā ir iesaistītas piecpadsmit dalībvalstis, un tas izstrādāts, lai mūsu rīcība veicinātu progresu. Protams, mēs informēsim par izmēģinājuma posma rezultātiem Parlamentu un apspriedīsim ar Parlamentu tālākos pasākumus.
Tomēr mēs jau tagad spējam rast risinājumu 90 % problēmu, kas nonāk mūsu redzeslokā, nevēršoties tiesā. Bet mēs jums piekrītam, ka to vajadzētu darīt ātrāk. Pāriešanai uz mēneša cikla lēmumu pieņemšanu, ko uzsākām janvārī, vajadzētu palīdzēt. Tā nodrošina ātrāku un efektīvāku Līguma pārkāpuma novēršanas procedūru izpildi.
Protams, mēs cenšamies visu šo procesu padarīt pēc iespējas pārredzamāku, saglabājot attiecīgus konfidencialitātes pasākumus, kā to pieprasa Eiropas Tiesa. Sabiedrībai būs elektroniska pieeja regulāri atjaunotiem līgumu pārkāpumu procesu pārskatiem īsi pirms tiesas.
Pārredzamības un likumīgās drošības interesēs mums arī jāzina, kā dalībvalstis piemēro Kopienas tiesību aktus to atbilstīgajos nacionālajos kontekstos. Tāpēc mums vajag korelācijas tabulas, kā tas tiek prasīts ziņojumā, kas skaidri parāda pielietošanas stāvokli katrā dalībvalstī.
Dāmas un kungi, manuprāt, mums ir viens mērķis. Mēs vēlamies Kopienas tiesību aktus, kuriem ES iedzīvotāji varētu pilnībā uzticēties.
Diana Wallis
Līgumrakstu komitejas atzinuma sagatavotāja. - Priekšsēdētāja kungs, laikā, kas man ir atvēlēts Līgumrakstu komitejas vārdā, es vēlētos izdarīt trīs lietas. Pirmkārt, vēlos pateikties Frassoni kundzei par viņas sadarbību šī gada ziņojuma tapšanā, bet galvenokārt es vēlētos noskaidrot Līgumrakstu komitejas nozīmību šajā pārraudzībā un īstenošanas procedūrā.
Es uzskatu, ka beidzot Komisija ir atzinusi tās svarīgumu. Par to es saku paldies komisāram, jo mūsu divām iestādēm šajā uzdevumā tiešām ir jāsadarbojas, it īpaši iesaistot Līgumrakstu komiteju, kas tiešām ir mūsu acis un ausis kā likumdevējiem uz iedzīvotājiem, kuri pie mums nāk ar problēmām, ar kādām ir saskārušies.
Bet, lai mūsu iedzīvotāji varētu to izdarīt, es runāšu par otro punktu. Komisār, jūs teicāt, ka mūsu tiesību akti ir dzīvi tiesību akti. Lai tie būtu dzīvi tiesību akti, tiem jābūt saprotamiem mūsu iedzīvotājiem. Mums bija garš dialogs ar jūsu kolēģi, Wallström kundzi, par pilsoņu pārskatiem, lai viņi spētu izprast mūsu tiesību aktus. Viņa daudzos gadījumos solīja mums, ka tie tiks izdoti kopā ar katru tiesisko instrumentu. Mēs joprojām gaidām, kad tas tiešām notiks.
Visbeidzot Līgumrakstu komitejai, un to es adresēju saviem kolēģiem, ir vajadzīga ievērojamāki sasniegumi mūsu pašu Parlamentā. Tā nav tikai nemierīgu ļaužu komiteja. Tā reāli darbojas, sazinoties šajā sfērā ar mūsu iedzīvotājiem.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
PPE-DE grupas vārdā. - (EL) Komisār, jums ir pilnīga taisnība - tiesiskums ir ES pamats. Jūs pareizi norādījāt, ka ES līgumu mērķi ir jāsasniedz ar Kopienas tiesību aktu palīdzību, jo tie aizstāv Eiropas pilsoņu intereses, kuriem ir tiesības pieprasīt šo tiesību aktu piemērošanu.
Likumdošanas apjoms, plašums un sarežģītība nepārtraukti palielinās. Mēs, EP deputāti no Eiropas Tautas Partijas, vēlējāmies paust savu apmierinātību ar 23. ikgadējo ziņojumu par Kopienas tiesību aktu piemērošanas pārraudzību, kā arī ar Eiropas rezultātu paziņošanu, tādējādi pierādot Komisijas vēlmi būt līgumu aizstāvjiem un nodrošināt tiesību aktu īstenošanu.
Jums ir pilnīga taisnība, ka mēs vēlamies korelācijas tabulas, par ko Padome šodien pieņēma lēmumu. Referents aktīvi sadarbojās ar jums, lai atainotu Frassoni kundzes pārskatu, par kuru mums šodien Parlamentā bija interesanta uzklausīšana. Vēlos jums pateikt, ka mēs vēlamies, lai Parlaments piedalītos kontroles procedūrā, un mēs vēlamies būt informēti par jūsu aktivitātēm. Mēs vēlamies, lai jūs nākat uz mūsu komitejām, kā jūs to jau darāt Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejā. Mēs vēlamies dzirdēt jūsu progresa ziņojumus.
Mēs vēlamies, lai jūs ņemat vērā lūgumrakstus, kurus mēs saņemam, kā jūs to norādāt savā ziņojumā. Vēlamies arī uzsvērt, ka, runājot par mūsu lēmumiem par imunitātēm, mēs gribētu, lai jūs iesaistāties procesos, kad valstu tiesas tos apstiprina.
Kopienas tiesību aktu piemērošana sniedz Eiropas iedzīvotājiem cerību, ka demokrātija, tiesību akti un kārtība tiks nostiprināta un ka ES iestādes kļūs viņiem tuvākas. Šodien, pēc jaunā, labotā Lisabonas līguma rezolūcijas, mēs visi ceram uz labāku nākotni Eiropas Savienībā.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
PSE grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, viens no Kopienas tiesību aktu mērķiem ir dažādu ES politisko stratēģiju ieviešana. Šai tiesību aktu piemērošanai ir jābūt prioritātei visām dalībvalstīm, kas, vienlaicīgi pakļaujoties Kopienas kontrolei un pārraudzībai, garantēs Eiropas iedzīvotājiem vēlamo pozitīvo rezultātu.
Pēdējo gadu laikā Komisijas izraisīto tiesisko normu pārkāpumu procedūru skaits ir nemitīgi audzis, 2005. gadā sasniedzot gandrīz 2700 gadījumu atzīmi. Neskatoties uz ES paplašināšanos ar 10 jaunām valstīm, turpmākie gadi nav uzrādījuši vispārēju pārkāpumu skaita palielināšanos. Tomēr pastāv bažas, ka šo situāciju ir izraisījusi sūdzību nereģistrēšana vai administratīvās problēmas iestādēs, kas ir atbildīgas par pārkāpumu izskatīšanu.
Ziņojums ir pelnījis uzslavu, pirmkārt un galvenokārt, par tajā ieguldīto detalizēto pārkāpumu piemēru izpēti, kas saistīti ar lūgumrakstiem, kā arī informāciju par gatavību šādos jautājumos uz plašu sadarbību ģenerāldirektorāta līmenī. Vēlamies paust atbalstu arī Komisijas plašajam projektam "Rezultātu Eiropa - Kopienas tiesību aktu piemērošana”. Tomēr jautājums par pieejamajiem līdzekļiem pārkāpumu piemēru izskatīšanai, procedūru ilgums pārkāpumu gadījumos, ierobežotā Līguma 228. panta piemērošana un iesniegumu izvērtēšanas kritēriji Komisijai tomēr jānodefinē sīkāk.
Piedāvātā jaunā darba metode tika ieviesta 2008. gadā kā izmēģinājuma projekts, kurā iesaistījās vairākas dalībvalstis. Tā mērķis bija panākt esošo procesu ātrāku kārtošanu, un tas ir pelnījis atzinību. Tomēr viens procesa posms, proti, lietas sūtīšana uz ieinteresēto dalībvalsti, kas turklāt ir arī atbildīgā puse par Kopienas tiesību aktu neatbilstošu piemērošanu, rada bažas. Tas var novest pie līgumu pārraudzības nozīmes pavājināšanās Komisijā.
Izveidotajiem Kopienas tiesību aktiem ir jāatbilst pilsoņu problēmām tā, lai uz viņu jautājumiem un sūdzībām būtu atrodamas konkrētas atbildes. Tādējādi viņiem būs vieglāk izprast un izmantot savas tiesības, tajā pašā laikā arī ievērojami samazinot tiesas procesu skaitu saistībā ar tiesību aktu pārkāpumiem. Un visbeidzot vēlos no sirds apsveikt Frassoni kundzi par ļoti labi sagatavoto dokumentu.
Diana Wallis
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, vēlos pievērsties mūsu trim iestādēm un uzsvērt, cik svarīgi ir tas, ka katrai no tām ir sava nozīme īstenošanas un pārraudzības darbā.
Protams, mēs ievērojam Komisijas ziņojumu. Protams, Komisija ir galvenā atbildīgā par ieviešanu un īstenošanu, un mēs šajā ziņā nevēlamies tai mīt uz pēdām. Tomēr es uzskatu, ka Komisijai ir jāpieņem tas, ka nākotnē mēs vērosim to daudz uzmanīgāk.
Mēs esam pateicīgi, ka daudzas mācības no mūsu ziņojuma par "Equitable Life” ir ņemtas vērā. Bet tā kā mēs pārejam uz jaunu posmu un, iespējams, izmēģinām dažas jaunas idejas, mums jābūt uzmanīgiem.
Pirmkārt, runājot par Padomi, mums vēl jānonāk pie vienošanās. Man bija patīkami dzirdēt, ka komisārs pieminēja ideju par korelācijas tabulām katrā tiesību aktu gadījumā, lai visi varētu skaidri redzēt, kas notiek dalībvalstu līmenī un kur katrs tiesību akts tajā atrodas.
Izmēģinājuma projekts ir lieliska doma. Tas viss ir labi, mēs tikai gribam redzēt, kā tas darbojas. Bet ir arī kāds "bet”. Es nedaudz skeptiski skatos uz to, ka tam ir piekritušas tik daudzas dalībvalstis. Ceru, ka tās neuztver to kā kādu vieglu izeju un ceru, ka komisārs atgriezīs tās no šiem maldiem, kas, iespējams, varētu pastāvēt.
Visbeidzot es vēršos pie mūsu pašu Parlamenta. Ir skaidrs, ka pēc jaunā Lisabonas līguma pārraudzības ziņā mums jābūt daudz lielākai lomai. Mēs nedrīkstam iedomāties, ka, pieņemot kādu tiesību akta pantu, ar to arī viss beidzas. Mūsu komitejām būs jāuzņemas daudz lielāka loma pārbaudē. Tiek gatavoti jau viens vai divi ziņojumi par tiesību aktu piemērošanu, un mums būs jāpilda savi pienākumi, tāpat kā citām institūcijām.
Un vēl pēdējais, bet ļoti svarīgs komentārs. Mums jāpievērš uzmanība arī valstu tiesu pārstāvju izglītošanai, lai pārliecinātos, vai arī viņi zina, kā piemērot Kopienas tiesību aktus.
Alyn Smith
Verts/ALE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, vēlos apsveikt savas grupas kolēģi un līdzpriekšsēdētāju Frassoni kundzi par laicīgi sagatavotu un pārdomātu ziņojumu. Es arī atbalstu Wallis kunga komentārus un pilnībā tiem piekrītu.
Tiesību aktu izstrādāšana sagādā mums darbu, bet tiesību aktu ieviešana nodod tos mūsu iedzīvotājiem, un nespēja ieviest tiesību aktus, godīgi sakot, padara mūs par muļķiem. Apsveicu Komisiju par daudzajiem soļiem, kas ir bijuši ļoti pozitīvi. Bet mums tiešām šī Parlamenta darba kārtībā tas jāpabīda augstāk, jo rodas iespaids, ka vienai valstij ir vieni tiesību akti, bet otrai valstij - citi, jo īpaši Skotijā. Esmu pārliecināts, ka tā nav tikai Komisijas vaina, bet mums visiem jāapzinās sava nozīme šīs situācijas atrisināšanā, jo mēs esam vienota Eiropa.
Un apsveicot savas grupas kolēģi, es priecājos dzirdēt, ka daudzus šos jautājumus komisārs izvirzīs izskatīšanai Padomē. Vēlos uzsvērt arī vēl vienu punktu sakarā ar tiesību aktiem vides jomā, kurā rodas daudz konfliktu: pretrunā nonāk daudzi svarīgi likumdošanas individuālo jautājumu mērķi, un mums tas jāņem vērā, sagatavojot tos. Ir trūcīgas norādes vietējām iestādēm attiecībā uz to, kā tām vajadzētu rīkoties, ja konfliktā nonāk dažādi ļoti svarīgi mērķi. Mums tika enerģiski solīts, tāpēc, ja komisārs mūs apgaismotu šajā jautājumā, es būtu ļoti pateicīgs.
Bert Doorn
(NL) Priekšsēdētāja kungs, es arī vēlos izteikt komplimentu Frassoni kundzei par viņas ziņojumu. Tagad esam dzirdējuši daudzus ziņojumus par tiesību aktu piemērošanu, un šajos ziņojumos ir redzami attāli, bet izplatīti draudi. Tas nozīmē vairāk uzmanības piemērošanai, tajā skaitā arī no Eiropas Parlamenta puses. Jūlijā es pats prezentēšu ziņojumu par astotās direktīvas piemērošanu saistībā ar grāmatvežu pārbaudi. Ir labi, ka Parlaments nopietni ieskatās arī šajā tiesību aktu punktu apmaiņā dalībvalstīs.
Es šajā sakarā vēlētos koncentrēties uz jautājumu par uzraudzītājiem. Mēs runājam par iestāžu apmaiņu dalībvalstīs un par tiesnešiem, kuri piemēro tiesību aktus. Tomēr daudzām dalībvalstīm ir arī neatkarīgi uzraudzītāji, kuri piemēro un izstrādā tiesību aktus. Prakse rāda, ka dažādās dalībvalstīs starp uzraudzītājiem rodas ievērojamas novirzes. Aizvien biežāk uzņēmumi, kas starptautiski darbojas vairākās dalībvalstīs, saskaras ar dažādām prasībām no dažādiem uzraudzītājiem dažādās dalībvalstīs. Tas ir ļoti apgrūtinoši un kavē iekšējā tirgus darbību.
Vēlos komentēt vēl vienu punktu. Mēs nevaram izvairīties no Eiropā izmantoto tiesību aktu instrumentu tālākas izmeklēšanas. Līdz šim mēs pārsvarā esam strādājuši ar direktīvām, kurās bija skaidra harmonizācija. Komisārs Verheugen dažos gadījumos jau ir teicis, ka nākotnē var būt svarīgāk izmantot iekšējā tirgus tiesību aktu regulēšanas instrumentu, lai izvairītos no dažādām problēmām, piemēram, ķiršu vākšanas un zelta liešanas direktīvu apmaiņas laikā. Es zinu, ka arī valstu parlamentos, īpaši Holandē, realizācija lēni, bet droši grimst tajā zelta liešanā un ķiršu vākšanā, kas var kaitēt iekšējā tirgus darbībai, kā arī iekšzemes ekonomikai. Tas ir solis pretī reglamentācijai, kas, iespējams, vairs nav nemaz tik lieliska.
Manuel Medina Ortega
(ES) Priekšsēdētāja kungs, mēs esam pārliecināti par jūsu Kopienas tiesību aktu piemērošanas pārraudzības misijas nozīmību. Mēs runājam par attiecībām starp starptautisku iestādi un valstu valdībām. Valstu valdības ir spēcīgas vienības, kurām pieder liela vara. Tās ir valsts iestādes. Parasti ES tiesību aktu sargātāja ir Komisija, un iedzīvotājiem daudzos gadījumos tā ir vienīgā garantija, ka tie tiesību akti (jo Kopienas tiesību akti ir tiesību akti) tiks pareizi piemēroti.
Frassoni kundzes ziņojums ir mērķēts uz Komisijas mugurkaula stiprināšanu, kā es to saucu, lai Komisija būtu pārliecināta par šī uzdevuma svarīgumu un lai pat gadījumā, kad vēlēsimies ar valdībām pārrunāt problēmas, kas var rasties, patiesības mirklī Komisija rīkotos tā, kā to gaida iedzīvotāji - nelokāmi un enerģiski piemērojot Kopienas tiesību aktus.
Bažas rada tas, ka līdz ar paplašināšanos mums rodas iespaids, ka Komisija jaunajām dalībvalstīm piemēro ne tik stingrus kritērijus kā vecajām dalībvalstīm. Tas var atstāt negatīvu ietekmi uz Eiropas Savienības vienotību un tās reputāciju tajās dalībvalstīs. Es sekoju līdzi daudzām Komisijas pārkāpumu procedūrām un varu apgalvot, ka tad, kad tas notiek, iedzīvotāji un valsts iestādes ar Komisijas darbu šajā sfērā jūtas daudz drošāki.
Citiem vārdiem sakot, manuprāt, Eiropas Parlamenta ziņojums, Frassoni kundzes priekšlikums un Wallis kunga viedoklis ir mērķēti uz Komisijas stiprināšanu, lai tā neuzskatītu sevi par vienu un bezspēcīgu pret valdībām, bet justu Eiropas Parlamenta atbalstu pārraudzībā, kas komisijai jāveic sakarā ar Kopienas tiesību aktu piemērošanu.
Margrete Auken
(DA) Priekšsēdētāja kungs, Eiropas iedzīvotāji ES tiesību aktiem ir ārkārtīgi svarīgi. Viņi nav tikai upurēšanas līdzeklis pārkāpumiem kā, piemēram, Neapolē. Daudzos jautājumos viņi bieži vien ir bijuši galvenie spēlētāji. Kā sargsuņi viņi turpina uzraudzīt, vai tiesību akti tiek piemēroti pareizi visos Eiropas nostūros, un daudzos gadījumos viņi ir vienīgie, kas to dara. Tāpēc ES būtu jāatbalsta iedzīvotāji, nodrošinot viņiem spēcīgu pozīciju. Kad viņi pievērš uzmanību Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem, pret viņu sūdzībām ir jāizturas nopietni un ar cieņu. Es no sirds ceru, ka šis nav mēģinājums no Komisijas puses pielikt punktu daudzām šīm sūdzībām, jo tā var būt nelāga prakse. Tāpēc vēlos pateikties Frassoni kundzei. Par uzmanības pievēršanu šiem draudiem. Viņas lieliskais ziņojums tagad būs svarīgs solis pareizajā virzienā. ES iedzīvotāji iegūs stabilāku pozīciju Lisabonas līguma sakarā, un ja tas būs kas vairāk par bezjēdzīgu dekorāciju, viņu devums ES ir jāuztver nopietni.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Priekšsēdētāja kungs, es arī vēlos apsveikt Frassoni kundzi par lieliski sagatavoto ziņojumu. Vēlos pateikt, ka esmu ļoti gandarīts, ka saskaņā ar Eiropas komisijas izdotajiem statistikas datiem par procesu skaitu attiecībā uz ES tiesību aktu pārkāpumiem, 10 jauno dalībvalstu iestāšanās ES nav negatīvi ietekmējusi reģistrēto pārkāpumu skaitu. Tomēr statistikas dati neatklāj visu ainu. Viens no svarīgākajiem mehānismiem, kas ļauj mums pārbaudīt, cik raiti notiek Eiropas tiesību aktu piemērošana, ir prejudiciāla references sistēma, kuras mērķis ir izveidot dalībvalstu tiesām vienotu Eiropas tiesību aktu piemērošanas formu visās dalībvalstīs. Galvenā problēma šajā procedūrā ir laiks, kad valstij jāgaida atbilde no Tiesas, kas joprojām ir ļoti ilgs (apmēram 20 mēneši). Galvenais iemesls ir tulkošana, kas prasa apmēram deviņus mēnešus. Bažas rada tas, ka daudzu valstu parlamenti pieprasa budžetam papildu līdzekļus rakstiskajiem tulkojumiem.
Eiropas Komisijas ieteikumi dalībvalstīm un kandidātvalstīm balstās uz pieņēmumu, ka ES tiesību akti tiks efektīvāk ieviesti, kad tiks atrasti kvalificēti darbinieki un piemērots finansējums. Es neatbalstu šo uzskatu. Darbinieku skaits un pieejamie līdzekļi nav pareizais kritērijs. Ir nepieciešama arī apņemšanās un iesaistīšanās Eiropas tiesību aktu ieviešanas jautājumā. Pareizai uzdevumu izpildei, ar ko jāsaskaras dalībvalstīm un kandidātvalstīm, ir nepieciešami trīs faktori: zināšanas, kompetence un gatavība. Pirmais no šiem faktoriem - zināšanas - mūsdienās vairs nav problēma. Otrais faktors - spēja ieviest Kopienas sasniegumus - saistās ar atbilstošu līdzekļu nodrošināšanu un papildu darbinieku pieņemšanu. Pašreiz Komisija visvairāk uzsver tieši šo jautājumu. Un trešais faktors - gatavība šos uzdevumus izpildīt, ieviest un piemērot Eiropas tiesību aktus - ir viszemāk novērtētais.
Gatavība piemērot tiesību aktus praksē ir atkarīga no iestādēm un procedūru sistēmām, samaksas un ierobežojumiem. Panākumi vai neveiksmes ES tiesību aktu piemērošanā beigās noteiks īpašs institucionālais modelis. Zināšanas un līdzekļi vēl nav viss. Ir nepieciešama arī laba griba rīkoties.
Reinhard Rack
(DE) Priekšsēdētāja kungs, savā ievadrunā jūs norādījāt, ka Komisija nevēlas vienkārši uzsākt, bet ieteikt iespējamo rīcību, pārrunājot to ar dalībvalstīm. Tomēr pašā Komisijā, kas galu galā ir koleģiāla iestāde, skaidras, vienotas nostājas zināmos jautājumos nav.
Transporta sfērā es pašreiz redzu jautājumu, kas turpmākajos gados kļūs aizvien problemātiskāks mums un droši vien arī Komisijai. Tas ir priekšstats, ka nauda jānovirza uz videi draudzīgākiem transporta veidiem ar naudu, ko nopelnījušas videi mazāk draudzīgas sfēras - ceļu nodevas, maksas par autostāvvietām utt. Tā būtībā ir subsīdija. Vai par to ir bijušas diskusijas? Un kāda ir šī situācija?
Katalin Lévai
(HU) Paldies, priekšsēdētāja kungs. Kā jau vairāki runātāji pirms manis minēja, Līgumā un tiesību aktos noteikto mērķu sasniegšanas panākumi būs atkarīgi no tā, cik efektīvi dalībvalstis piemēros Kopienas tiesību aktus un kā šīs dalībvalstis tos transponēs savā valstī.
Ja tām neizdosies piemērot vai īstenot tos, kā nākas, vai arī ja dalībvalstis nespēs atbilstoši izpildīt savus mērķus, tad mums būs problēmas. Pēdējos gados tiesību aktu izpildes ziņā šī tendence ir uzlabojusies, un, manuprāt, arī desmit jaunās dalībvalstis šajā ziņā ir sevi labi parādījušas. Es ceru, ka tas nav tikai tāpēc, ka Komisija ir iecietīgāka pret mums, pret jaunajām dalībvalstīm, bet tāpēc, ka mēs tiešām cenšamies izpildīt visus kritērijus un to, kas no mums tiek sagaidīts.
Diemžēl stūrēt birokrātijas džungļos joprojām nav nemaz tik viegli. Mēs zinām, cik daudz ir tiesību aktu pasākumu un to transponēšana valstiskos un reģionālos līmeņos bieži vien ir ļoti laikietilpīga. Birokrātiskās valodas vienkāršošana un plašāka ietekmes novērtējuma izmantošana ir ļoti svarīgs pasākums, kas nodrošinātu daudz īsāku sūdzību procesu izskatīšanas laiku. Paldies.
Wiesław Stefan Kuc
(PL) Priekšsēdētāja kungs, Kopienas tiesību aktu piemērošana visās dalībvalstīs ir viens no Eiropas Savienības svarīgākajiem pamatprincipiem. Tāpēc pārraudzība un pārkāpumu novēršana ir daudzu darbību mērķis. Atsevišķu valstu pārbaude un šo pārbaužu rezultātu publicēšana ļautu iedzīvotājiem piedalīties ES tiesību aktu ieviešanā šajās valstīs.
Tikmēr tas joprojām ir gadījums, kad, piemēram, Polija joprojām piemēro pievienotās vērtības nodokli (PVN) valsts teritorijā, neskatoties uz sesto direktīvu un tiesas lēmumiem. Tas pats attiecas uz ienākumu dubulto aplikšanu ar nodokli. Ir zināmi gadījumi, kad Polijas iedzīvotāji ES valstīs iegādājas transportlīdzekļus, neskatoties uz Tiesas lēmumiem un ar kavēšanos nepareizi aprēķinātām nodevām.
Savādi ir arī tas, ka mūsu iedzīvotāji gadiem ilgi tiek turēti apcietinājumā bez jebkāda tiesas sprieduma. Polijas iedzīvotāji nepacietīgi gaida Eiropas Komisijas reakciju uz sniegtajiem pierādījumiem un mūsu valdības nelikumīgo darbību ierobežošanu.
Visbeidzot vēlos no sirds apsveikt Frassoni kundzi. Tikai žēl, ka šis ziņojums attiecas uz diezgan tālu pagātni, un būtu jauki, ja tas attiektos uz 2007. gadu.
Jens-Peter Bonde
(DA) Priekšsēdētāja kungs, komitoloģija ir zinātnes nozare par to, kā ierobežot demokrātiju, vēlētājiem to neapjaušot. Vispirms vara tiek nodota no vēlētājiem un ievēlētajiem populārākajiem pārstāvjiem valsts amatpersonām un aiz slēgtajām Briseles durvīm stāvošajiem lobijiem. Balsošana tad ir izdomāts pasākums, ko neviens nespēj atcerēties, par ko neviens žurnālists nespēj uzrakstīt un ko neviens mācību grāmatu autors nespēj izskaidrot. Tās būtība ir ļoti vienkārša - Komisijā neievēlētais vienkārši neko nevarēs lemt. Likumdošanas vara tādējādi tiek pārvērsta par izpildvaru. Tie ir pārredzami tiesību akti, kas tiek pārvērsti par slepeniem likumiem. Tā ir vairākuma demokrātija, kas tiek pārvērsta par mazākuma valdību. Tā nav absolūta autokrātija, bet dodas tajā virzienā ar mājienu uz Musolīni korporatīvajām idejām.
Ar jauno institūciju nolīgumu Parlaments var atlikt jautājuma izskatīšanu, bet tikai tad, ja Parlamenta labais un kreisais spārns tam piekrīt un var nodrošināt šī lēmuma pieņemšanai absolūtu vairākumu. Tomēr tā ir autokrātija un valdība ar asumu un korporatīvismu! Ieviesīsim demokrātiju visos tiesību aktos! Kā pamatprincipu uzstādīsim noteikumu, ka vairākums ievēlētos pārstāvju stāv aiz visiem tiesību aktiem, vai tas ir valstu parlamentos, vai arī šeit, Eiropas Parlamentā! Valsts amatpersonu un lobiju tiesību aktos ir jābūt pagātnes iezīmei, tomēr tā tiek iecementēta Lisabonas līgumā. Tāpēc tas ir vēl viens labs iemesls padarīt Līgumu par referendumā pieņemamu lēmumu.
Janez Lenarčič
Padomes priekšsēdētājs.. - Priekšsēdētāja vārdā pēdējā komentārā vēlos uzsvērt - priekšsēdētājs ir pārliecināts, ka Kopienas tiesību aktu piemērošanas atbilstoša pārraudzība ir būtiska, ja tiesību akti tiek visur ievēroti un ja galvenie tiesību aktu principi, uz kuriem balstās Kopiena, tiek nodrošināti.
Tomēr vispirms ir svarīgi nodrošināt Eiropas pilsoņu vidū pārliecību par tiesiskumu. Neaizmirsīsim, ka viņiem ir svarīga loma Kopienas tiesību aktu piemērošanā. Šī nozīme tiek atspoguļota arī daudzās sūdzības, ko iedzīvotāji ir iesnieguši sakarā ar Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem.
Debašu laikā, kurām es ļoti uzmanīgi sekoju līdzi, vairāki cilvēki bija izbrīnīti, ka pārkāpumu skaits vai vismaz reģistrēto pārkāpumu skaits, kopš Eiropas Savienības paplašināšanās nav palielinājies. Vairāki runātāji pauda aizdomas, ka Komisija nav stingra attiecībā uz tā saucamajām jaunajām dalībvalstīm.
Vēlos uzsvērt, ka priekšsēdētājam nav nekāda iemesla vai pierādījumu šo šaubu apstiprināšanai. Tomēr es varu piedāvāt tikai vienu iespējamo izskaidrojumu. Kad runa ir par tā saucamajām jaunajām dalībvalstīm, jāņem vērā, ka viņas kļuva par dalībniecēm pēc daudzus gadus ilgas, intensīvas Kopienas tiesību aktu piemērošanas viņu iekšējām tiesiskajām sistēmām, jo viņām ir vieglāk turpināt šo procesu mazākā mērogā. Tas ir tikai komentārs par aizdomām, ka, iespējams, Komisija nav vienlīdz stingra pret visām dalībvalstīm, bet, manuprāt, šo jautājumu piemērotāk būtu komentēt komisāram.
Visbeidzot vēlos uzsvērt, ka priekšsēdētājs par ļoti svarīgiem uzskata pienākumus un mērķus, ko nosaka institūciju nolīgums par tiesību aktu labāku izstrādi. Un nobeigumā vēlos iedrošināt visas iestādes un dalībvalstis pildīt savus pienākumus Kopienas tiesību aktu transponēšnā un piemērošanā.
Günter Verheugen
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es jau teicu, ka šīsdienas debates nedrīkst būt bez sekām, un vēlos to uzsvērt vēlreiz. Es informēšu Jung kungu par šo debašu saturu un Parlamenta norādēm un nākšu klajā ar ieteikumiem, jo šo debašu laikā ir izskanējuši vairāki ļoti svarīgi ieteikumi, kuri komisāram ir nopietni jāizskata.
Atļaujiet izteikt arī uz tiesību aktu filozofiju balstītus komentārus: valstu kopienu tiesiskuma pamats ir uzticamība. Tā var pastāvēt tikai tad, ja dalībnieki viens otram var uzticēties. Tāpēc konstitucionālā valstī tiesiskajiem procesiem jābūt atklātiem, un tas ir arī iemesls, kāpēc es pilnībā piekrītu Wallis kunga teiktajam. Informācija šajā gadījumā ir svarīga un pārredzamība - obligāta.

Tiesību aktu interpretēšanā un piemērošanā nedrīkst būt slepenība. Visam ir jābūt atklātam un publiskam. Tas ir secinājums, ko esmu izpratis šajās debatēs, un esmu bijis par to pārliecināts vienmēr. Es piekrītu tam, ko teica Wallis kungs par Lūgumrakstu komitejas lomu. Zināmā mērā kā tās klients es atzīstu, ka tas dažreiz arī prasa pamatīgu darbu un pūles, bet iedzīvotāji ir tiesīgi šo darbu pieprasīt no mums. Turklāt lūgumraksti, ko mēs saņemam, palīdz mums daudz ko izprast par to, kā mūsu iedzīvotāji izprot mūsu tiesību aktus un politikas nostādnes.
Frassoni kundze, komisārs Wallström jau ir apsolījis, ka nākotnē mēs izveidosim kopsavilkumu iedzīvotājiem. Kopš tā laika Komisija šajā saistībā ir pieņēmusi arī formālu rezolūciju, tāpēc tas notiks, un esmu diezgan pārliecināts, ka jūs atradīsiet veidus un līdzekļus, kā panākt, lai mēs to izdarām. Tas ir izlemts, un tas notiks.
Daudzi deputāti norādīja uz jautājumu par jaunajām dalībvalstīm, un kā tas var būt, ka, neskatoties uz dalībnieku skaitu, nav noticis ar tiesību aktu pārkāpumu saistīto tiesas procesu pieaugums.
Komisijai ir ļoti skaidrs viedoklis par to, un tam ir divi iemesli. Pirmkārt, un šajā jautājumā es jūtos diezgan bikls, jo man tiešām jāsaka, ka tas ir bijušā paplašināšanās komisāra lieliskā darba rezultāts, tam ir sakars ar to, ka jaunās dalībvalstis savus acquis pirms iestāšanās gatavoja tik smalki, ka tad, kad tās pievienojās, tās atbilda prasībām labāk nekā vecās dalībvalstis. Es to varu tikai apstiprināt. Tā ir pilnīga patiesība. Mēs nekad nespētu noslēgt pievienošanās līgumus, ja acquis nebūtu izpildīti.
Iemesls tam, iespējams, ir praktiskāks, tomēr jauno dalībvalstu iedzīvotājiem pakāpeniski jāsaprot, ka viņi var sūdzēties, un kā to var darīt. Tāpēc es domāju, ka sūdzību skaits palielināsies.
Smith kungs minēja, ka tiesību aktiem arī jābūt tiešiem un viegli piemērojamiem, jo īpaši attiecībā uz tiesību aktiem vides jomā. Kā jau mēs zinām, Komisija pārskatīs Kopienas tiesību aktus līdz nākošā gada beigām, lai noskaidrotu, kur un kā to var vienkāršot. Vēl tikai pirms dažām dienām kā daļa no mūsu prezentācijas par šo projektu "Labāks tiesiskais regulējums” izskanēja solījums, ka viss šis process nākošā gada beigās tiešām tiks pabeigts.
Medina kungs, jums nav jāuztraucas, ka Komisija pamet sūdzības zem paklājiem. No savas vairāk kā astoņus gadus ilgās pieredzes Komisijas locekļa amatā varu apgalvot, ka man jāpiebremzē Komisijas dienestu pārliecīgā centība daudz biežāk, nekā jāliek lietā līgumu pārkāpumu procedūru smagā artilērija. Daudz biežāk man viņiem jāsaka: "Pagaidiet, piebremzējiet, vispirms parunājiet ar viņiem un noskaidrojiet, vai to nevar atrisināt mierīgā ceļā.” Risks, ka Komisijas dienesti ir tendēti uz lietu pamešanu zem paklāja, ir gandrīz neiespējams. Esmu pārliecinātas, ka tas nenotiek.
Kas attiecas uz Rack kunga jautājumu - lēmumi par tiesību aktu pārkāpumiem, vienalga, vai sākuma, noslēguma vai individuālā starpposmā, prasa formālu Komisāru kolēģijas lēmumu. Tāda ir noteiktā kārtība. Es nevaru šeit un tūlīt atbildēt uz jūsu jautājumu par īpašo šķērssubsīdiju problēmu, bet es parūpēšos, lai jūs atbildi uz šo jautājumu saņemtu līdz šīs nedēļas beigām.
Runājot par Kuc kunga piezīmēm par ieslodzījumā pavadāmo ilgo laiku, gaidot tiesu, es atzīstu, ka gadījumā, ja kas tāds notiktu, tas būtu īsts skandāls, bet tas neietilpst Eiropas Savienības jurisdikcijā. Šādos gadījumos kompetentā tiesa ir Eiropas Cilvēktiesību tiesa.
Dāmas un kungi, paldies visiem par ieteikumiem un šo debašu konstruktīvo garu. Esmu pārliecināts, ka apspriežot šo jautājumu atkal nākošgad, mēs jau būsim sasnieguši ievērojamu progresu.
Monica Frassoni
referente. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, vēlos pateikties kolēģiem, komisāram un priekšsēdētājam par viņu piedalīšanos šajā diskusijā, kas, kā komisārs Verheugen teica, nebeidzas šeit.
Vēl tikai par dažiem punktiem. Vēlos izteikt komentārus par prioritāšu noteikšanas jautājumu, par kuru runāja komisārs Verheugen. Manuprāt, tas patiesībā varētu būt riskants uzdevums. Tomēr līdz šim tas nav bijis darīts. Es vienmēr esmu bijusi diezgan skeptiska attiecībā uz prioritāšu noteikšanas iespēju. Bet, ja jūs tiešām vēlaties iet šo ceļu, uzņemties risku būt pārredzamiem, kāpēc gan nesarīkot debates par šīm prioritātēm? Pretējā gadījumā var rasties aizdomas, ka prioritātes ir izvēlētas, jo jūs vēlaties atbrīvoties no apgrūtinošiem pārkāpumiem. Manuprāt, tas nebūtu labi.
Otrkārt, vēlos pateikt, ka neskatoties uz to, ka komisija noliedz, ka tai vajag vairāk resursu, jo īpaši cilvēku resursu, lai izskatītu pārkāpumu gadījumus, patiesībā daudzajās tikšanās, kur esmu bijusi kopā ar jūsu draugiem komisāriem, visi man ir teikuši, ka šī jautājuma atrisināšanai viņiem trūkst resursu, tieši cilvēku resursu.
Debatēs izskanēja jautājums par pārkāpumu skaitu jaunajās dalībvalstīs, un tas, ko komisārs un priekšsēdētājs teica droši vien ir taisnība. Tomēr mēs zinām, ka, piemēram, vides jautājumos, iespējams, ir tikai divas vai trīs amatpersonas, kas atbild par visām desmit jaunajām dalībvalstīm, tāpēc tā noteikti ir cilvēku resursu problēma.
Un visbeidzot par Parlamenta nozīmi. Mēs apspriežam dažādus iekšējos veidus, kā padarīt mūsu kā likumdevēju palīgu lomu efektīvāku, veicot apstiprināto direktīvu piemērošanu. Manuprāt, mums obligāti jāizdara divas lietas. Pirmkārt, ir nepieciešams ar politiska lēmuma palīdzību nostiprināt Lūgumrakstu komitejas nozīmi, kas, kā Wallis kungs teica, ir mūsu logs uz pasauli. Otrkārt, ir sistemātiski jāorganizē direktīvu piemērošanas sēdes, kam tomēr ir nepieciešama atklāta Komisijas sadarbība. Ja mēs organizēsim sēdes, kur apspriedīsim direktīvu piemērošanu, un Komisijas pārstāvji klusēs vai runās par to, kas ir mazāk svarīgs, jo, iespējams, nevar pateikt to, ko mēs vēlamies zināt, tad šis pasākums būs bezjēdzīgs.
Bet paldies jums, un mēs noteikti runāsim par to vēl.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsošana notiks rīt plkst. 12.00.
