Forberedelse af topmødet EU/Indien (Marseille, den 29. september 2008) (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er redegørelser fra Rådet og Kommissionen om forberedelse af topmødet EU/Indien i Marseille den 29. september 2008.
Jean-Pierre Jouyet
Hr. formand, mine damer og herrer! Deres interesse i at styrke vores relationer med Indien glæder mig. Topmødet EU/Indien, som, hvilket fru Wallström mindede os om, vil blive afholdt den 29. september 2008 i Marseille under tilstedeværelse af Indiens premierminister, Manmohan Singh, formanden for Kommissionen, hr. Barroso, og formanden for Rådet, Nicolas Sarkozy, er et af et dusin topmøder med tredjelande, som vi afholder under det franske formandskab.
De vil bemærke, at mødekalenderen indeholder adskillige topmøder med betydningsfulde nye vækstlande. I juli blev der afholdt topmøde med Sydafrika, og der vil finde topmøder sted - håber vi - med Korea og med Kina og Brasilien i december. Denne møderække udgør en enestående lejlighed for EU til at udvikle en dialog med de vigtigste vækstlande om emner af fælles interesse, og topmødet med Indien passer perfekt sammen med denne tilgang.
Jeg er klar over, at Parlamentets Udenrigsudvalg for nylig deltog i en udbytterig workshop om relationerne mellem EU og Indien under deltagelse af en række eksperter. Det har skabt grobund for et stærkt ønske om at fremme dialogen og samarbejdet mellem EU og Indien.
Formandskabet drives af samme ønske som Parlamentet. Med en befolkning på over en milliard, som forventes at overhale Kinas i 2025, og en årlig vækst på over 8 % siden 2005, er Indien en oplagt kandidat til at blive en vigtig partner for EU, og følgelig ønsker vi, at dette topmøde vil blive et vigtigt skridt i at styrke vores relationer med landet.
Siden 2000, hvor vi afholdt vores første topmøde, har vi udvidet omfanget af vores dialog og samarbejde. EU er nu Indiens vigtigste handelspartner. Det er også en af de største investorer i landet og i mange centrale sektorer af dets økonomi, især energi, transport og telekommunikation, og de topmøder, vi har afholdt, har bidraget afgørende til at styrke vores relationer.
Det var tilfældet i 2004, hvor vi opgraderede vores samarbejde til strategisk partnerskab. I 2005 fremlagde vi en handlingsplan til fremme for dette partnerskab, og i 2006 blev der indgået en frihandelsaftale. Men vi er nødt til at gøre mere og sikre, at vores politiske dialog og samarbejde med Indien afspejler landets virkelige potentiale.
Vi håber, at Marseille-topmødet vil tjene dette formål. Vi håber også at kunne styrke vores samarbejde med Indien på områder, som EU i øjeblikket prioriterer højt: klimaforandringer og energi. Disse drøftelser med vores vigtigste vækstpartnere er langt fra nemme, men de er nødvendige, og vi må arbejde med vores indiske kolleger om at opnå visse mål.
For det første ønsker vi på dette topmøde at vedtage en ny handlingsplan, der er kortere og mere operationel, og som sætter os i stand til at tilpasse vores partnerskab til de nye problemområder energisikkerhed og bæredygtig udvikling. Vi vil også gerne sikre fremtidigt samarbejde inden for forskning og nye teknologier, f.eks. vedrørende solenergi og ITER-projektet.
Denne handlingsplan bør ledsages af et arbejdsprogram om energi, bæredygtig udvikling og klimaforandringer og bør lægge op til samarbejde inden for energieffektivitet, rene kul og brug af vedvarende energi.
Disse foranstaltninger kunne efter behov støttes af det nye europæiske erhvervs- og teknologicenter. Det nye center skulle åbne i New Delhi inden årets udgang. På topmødet vil vi naturligvis også drøfte regionale problemstillinger af afgørende vigtighed for den internationale stabilitet, det være sig i forhold til Afghanistan, Pakistan, Burma eller Iran.
På topmødet ønsker vi også at opnå fremskridt i vores strategiske partnerskab med Indien gennem iværksættelse eller fortsættelse af specifikke samarbejdsprojekter. Vi håber at kunne underskrive en meget vigtig luftfartsaftale. Aftalen blev paraferet af forhandlerne i begyndelsen af året. Vi er ivrige efter at underskrive den, fordi den vil sætte os i stand til at bringe national lovgivning på linje med fællesskabsretten og samtidig forbedre den retlige sikkerhed for europæiske transportudøvere. Her henviser jeg kun til flyvninger mellem Indien og EU. Hvad resten angår, håber jeg, at vi er på rette spor i forhold til fællesskabslovgivningen.
Vi vil gerne sætte fornyet skub i forhandlingerne ved hjælp af en handels- og investeringsaftale. Det er naturligvis Kommissionen, der har ansvaret herfor, og som derfor vil forhandle aftalen hjem. Gennem fru Wallström vil vi gerne forsikre Kommissionen om vores fulde støtte, for vores forhold til Indien er værd at styrke. Underskrivelsen af en handels- og investeringsaftale ville være et stort skridt fremad.
Selv om der er stort potentiale for at udvikle relationerne med Indien, skal man huske, at landet kun er EU's niendestørste handelspartner efter Sydkorea, virkelig en overraskende situation.
De tre dokumenter, som vi agter at vedtage på topmødet, den reviderede fælles handlingsplan, arbejdsprogrammet om energi og den aftale, jeg lige har nævnt, er i øjeblikket under forhandling med Indien ligesom den fælles pressemeddelelse. Jeg kan ikke gå i detaljer i dag om disse dokumenter, eftersom drøftelserne pågår med vores indiske partnere, men jeg tror, jeg kan sige, at vi er optimistiske med hensyn til, hvad der kan opnås på topmødet.
Lad mig runde af med at gratulere Parlamentet med den yderst konstruktive rolle, det har spillet for relationerne mellem EU og Indien. Oprettelsen af en særlig Delegation for Forbindelserne med Indien i 2007 har styrket kommunikationen med Lok Sabha, Indiens parlament, og Parlamentets delegation vil bestemt blive bedt om at spille en ledende rolle, især i forhold til Parlamentets fremtidige udarbejdelse af beslutninger om følsomme emner, der påvirker forholdet mellem Indien og EU.
Sluttelig vil jeg gerne benytte lejligheden til at fremhæve formanden for Delegationen for Forbindelserne med Indien, fru Gill, og rose den dynamik, hvormed hun udfylder sin rolle.
Margot Wallström
Hr. formand, mine damer og herrer, hr. Jouyet! Jeg taler på vegne af min kollega Benita Ferrero-Waldner, og det er en fornøjelse at tale til Dem i dag om forberedelserne til topmødet med Indien i Marseille den 29. september 2008.
Europas relationer med Indien, ved jeg nu, er blevet stadig vigtigere gennem flere år, ikke kun på grund af voksende samhandel og investeringer, men også som følge af et fælles engagement i og erfaring med flersproget og multikulturelt demokrati. Her i Parlamentet har De for nylig demonstreret den politiske vigtighed af relationer med Indien, både ved at etablere en ny parlamentarisk delegation og ved at invitere præsident Abdul Kalam til at tale i Parlamentet sidste år, hvilket var første gang, en indisk statschef gjorde det.
Ved topmødet håber vi at forvandle dette voksende politiske engagement til et stærkere, konkret samarbejde, og vi kan allerede rapportere om en hel del fremskridt, siden vi indgik et strategisk partnerskab med Indien i 2004 og vedtog en fælles handlingsplan i 2005.
Den første ting, der skal nævnes, er den politiske dialog og samarbejdet, der er blevet styrket, og der findes nu en fast tidsplan for topmøder og ministermøder, der er indført en årlig sikkerhedsdialog og nye formater for dialogen på det asiatisk-europæiske topmøde (ASEM) og i Den Sydasiatiske Organisation for Regionalt Samarbejde, og det har fremmet samarbejdet, selv på følsomme områder som terrorbekæmpelse.
Den anden ting, der skal nævnes, er, at kontakterne mellem EU og Indien intensiveres, især inden for uddannelse, hvor EU har stillet midler til rådighed til over 900 stipendier til indiske studerende under Erasmus Mundus-programmet, og denne finansiering vil fortsætte i hvert fald indtil 2013.
Det tredje punkt er en styrkelse af det økonomiske og tekniske samarbejde. Videnskabelige og teknologiske aktiviteter og udvekslinger er blevet intensiveret og løftet op på ministerniveau, der er oprettet nye dialoger, der er nedsat et energipanel for EU/Indien, og den internationale termonukleare forsøgsreaktor - den såkaldte ITER-aftale - som både Indien og EU deltager i, er nu i kraft.
Samhandel og investeringer er også forsat med at vokse. Bilateral samhandel mellem EU og Indien er fordoblet til 55 mia. euro siden 2000, og EU er nu den største kilde til direkte udenlandske investeringer i Indien, mens EU også modtager en voksende strøm af udgående indiske investeringer.
Udviklingssamarbejdet er steget støt, og vi vil bruge størstedelen af vores vejledende budget for 2007-2013 til Indien på 470 mio. euro til især at støtte sundheds- og uddannelsesprogrammer i forbindelse med Årtusindudviklingsmålene.
Så vi har opnået en hel del, men der er mere, der skal gøres, og vi mener, at rettesnoren for vores relationer skal være arbejdet for fred, menneskerettigheder og overordnet sikkerhed, bæredygtig udvikling med miljøhensyn, social retfærdighed og økonomisk fremgang samt styrkelse af kulturel og uddannelsesmæssig udveksling. Et af vores hovedmål på topmødet er at nå til enighed om en revideret fælles handlingsplan, der skal afspejle disse mål.
Som globale aktører har begge sider et ansvar for at gøre noget ved de globale udfordringer, og nogle specifikke, globale emner vil blive taget op.
Hvad angår verdenshandlen, håber vi, at Indien og USA kan få løst deres uenigheder om WTO-runden, så forhandlingerne kan komme tilbage på sporet. Klimaforandringer og energi er også vigtige emner på topmødet for os, og vi håber at kunne underskrive et fælles arbejdsprogram om energi, bæredygtig udvikling og klimaforandringer med fokus på vedvarende og rene energiformer samt to lån fra Den Europæiske Investeringsbank med forbindelse til klimaforandringer. Vi vil også diskutere den globale finanskrise og måder, hvorpå der kan tages hånd om den globale fødevaresituation.
Hvad angår bilaterale forhold, har vi nogle væsentlige, fælles interesser at diskutere. Der er sket gode fremskridt i de forhandlinger om en frihandelsaftale, der blev indledt sidste år, og vi går nu efter en tidlig og afbalanceret afslutning på dem. Vi håber at kunne underskrive en horisontal aftale om civil luftfart på topmødet. Vi vil også presse på for fremskridt i forhold til indgåelse af en søfartsaftale.
I forhold til kultur og uddannelse er det vores mål at nå til enighed om at iværksætte en politisk dialog.
Videnskab og teknologi er også et vigtigt område, og oprettelsen af et europæisk erhvervs- og teknologicenter i Delhi og Parlamentets støtte hertil skulle kunne hilses velkommen på topmødet.
Lad mig slutte af med at udtrykke min glæde over det Indiske parlaments nedsættelse af en gruppe for venskab med Europa-Parlamentet for nylig. Jeg er sikker på, at denne kontakt med Deres indiske partnere vil sætte Dem i stand til at overbevise dem om, at EU er det mest vellykkede og fremadskuende fænomen inden for international styring i moderne tid, og at vi har meget at tilbyde hinanden.
Charles Tannock
Hr. formand! EU's strategiske partnerskab med det demokratiske og verdslige Indien har afgørende vigtighed i disse farlige og uforudsigelige tider, eftersom landet deler vores værdier og aspirationer.
Vi står over for fælles udfordringer: kampen mod terrorisme - og i denne forbindelse opfordrer jeg hermed Europol til at give Indien privilegeret status i forbindelse med udveksling af efterretninger og kampen mod terrorisme - behovet for at beskytte miljøet, herunder klimaforandringer, og vigtigheden af at håndtere fordelene ved globalisering.
Bombningerne i Delhi for nylig har understreget den alvorlige trussel mod Indien fra islamisk terrorisme. Når man tænker på ustabiliteten i Indiens nabolande, fra Pakistan til Sri Lanka, burde det være tydeligt for os alle, at vi må gøre vores yderste for at støtte Indien, både som regional magt i Sydasien, men også som et land, der spiller en væsentlig, konstruktiv og global rolle i multilaterale fora som SAARC, ASEAN og FN, hvor det er på høje tid, at Inden bliver permanent medlem af Sikkerhedsrådet.
Vores beslutning udtrykker berettiget bekymring over uroen i Jammu og Kashmir og drabene på kristne i Orissa-provinsen for nylig og opfordrer til, at de ansvarlige straffes, idet menneskerettigheder og retsstatsprincippet er grundlæggende principper i EU's strategiske partnerskab med Indien. Det står i stærk kontrast til EU's forbindelser med Den Kinesiske Folkerepublik, som anser sig selv som immun over for vores indtrængende opfordringer til at respektere sin befolknings menneskerettigheder.
Jeg håber virkelig, at det kommende topmøde vil befæste det blomstrende forhold mellem Indien og EU, især på det handelsmæssige område. Som næstformand og stifter af Friends of India og Udenrigsudvalgets ordfører for frihandelsaftalen mellem EU og Indien håber jeg på hastige fremskridt i retning af at etablere et frihandelsforhold til fælles gavn, nu hvor store direkte udenlandske investeringer for første gang flyder fra Indien til EU. Men min gruppe, PPE-DE-Gruppen, ønsker også at se et styrket politisk samarbejde om de mange udfordringer for fremtiden såsom den aktuelle globale finansielle ustabilitet, som vi begge står over for.
Emilio Menéndez del Valle
Hr. formand! Det overvejende flertal her i Parlamentet er af den opfattelse, at Indien er verdens største demokrati, og at vi skal udvide vores samarbejde med landet.
Vi har samme principper og lever med de samme realiteter som Indien, fra demokrati til multilateralisme i internationale forhold. Men der er nogle punkter, vi er uenige om, f.eks. dødsstraf, som vi ønsker at se afskaffet i deres retsvæsen. Vi opfordrer også Indien til at tilslutte sig Den Internationale Straffedomstol.
Mange beklager, at den indiske regering endnu ikke har ratificeret den internationale torturkonvention. Men når det er sagt, og til trods herfor, hilser vi Indiens samarbejde med FN's Menneskerettighedsråd velkommen, og vi roser den indiske menneskerettighedskommission for dens arbejde med religiøs forskelsbehandling, kastesystemet og andre emner.
Vi er opmærksomme på de forfærdelige grusomheder, som hinduistiske fanatikere begik i delstaten Orissa for nylig. Vi fordømmer helhjertet disse grusomheder, men samtidig anerkender vi dem som undtagelser, som ganske vist var meget blodige, men ikke er almindeligt forekommende. Derfor fastholder vi, at Indien er et forbillede for kulturel og religiøs pluralisme.
Indien spiller en central rolle i sit nabolag og er ligesom os bekymret over den aktuelle ustabile politiske situation i Pakistan og - igen ligesom de fleste af os - over den i stigende grad usikre og uvisse situation i Afghanistan og Sri Lanka.
Det ville bestemt være prisværdigt, hvis New Delhi valgte at forene kræfter med os i EU om at hjælpe Myanmar med at vågne fra sit nuværende mareridt.
Sluttelig kan Indien betragtes som fremmende for fred og stabilitet i regionen. I modsætning til andre lande er Indien nu en ansvarlig atommagt. Jeg mener dog personligt, at det i endnu højere grad ville være tilfældet, hvis landet underskrev traktaten om ikke-spredning af kernevåben. Det ville styrke landets image i verden, og jeg må i parentes bemærke, at det også gælder for lande som Pakistan, Nordkorea og Israel.
Når alt dette er sagt - og jeg er lige ved at være færdig - og i den forståelse, at fælles mål ikke bør udelukke begrundet og rimelig kritik, er jeg overbevist om, at det forestående topmøde mellem EU og Indien vil blive en succes.
Nicholson of Winterbourne
Hr. formand! Det er altid en fornøjelse at tale om sager, der vil fremme den fortsatte udvikling i et af de vigtigste internationale forhold på kloden, nemlig det mellem EU og Republikken Indien. I vores beslutning opfordrer vi de involverede i topmødet til at lede efter yderligere måder at styrke forholdet på, og vi ser frem til at høre konkrete resultater blive refereret tilbage til Parlamentet.
Det er et kritisk tidspunkt for topmødet. I vores beslutning udtrykker vi vores respekt for ofrene for september måneds terrorisme i Indien, herunder dem, der blev dræbt ved angrebet på Indiens ambassade i Kabul. Men i dag må vi bestemt også hylde de helte, der reddede liv i Islamabad, og vi må huske, at Indien ligger i hjertet af en region, der lider under betydelige sikkerhedsproblemer. Det er passende, at det ønske, der udtrykkes i vores beslutning om større udveksling af efterretninger, bliver taget op og opfyldt, og enhver indsats for at støtte Indien i kampen mod terrorisme sammen med os bør støttes - herunder, mener vi, en plads i FN's Sikkerhedsråd.
I vores beslutning opfordrer vi også til en fredelig fremtid for den tidligere fyrstestat Jammu og Kashmir på begge sider af grænsen, nu opdelt i to nationer. Fred følger beskæftigelse - arbejdspladser - som vi så udmærket er klar over med EU, og det er særlig dejligt at erfare, at Indien i øjeblikket i Jammu og Kashmir er i færd med at bygge verdens længste jernbanetunnel, som vil blive næsten 11 km lang og blive del af en 148 km lang sporstrækning. Det bliver den længste i verden, 95 % fuldført, som skaber 3 900 nye arbejdspladser som direkte beskæftigelse og, er jeg sikker på, mange tusinder flere vil følge.
Og kultur: Vi opfordrer også til tættere kulturelle forbindelser. Det er året for dialog, og Indien kan lære EU meget om emnet. Vi opfordrer til større mellemfolkelig dialog, og det, er jeg sikker på, er vejen frem. Afslutningsvis opfordrer jeg indtrængende mine kolleger til at støtte denne fremragende beslutning.
Konrad Szymański
Hr. formand! Indien er en af vores strategiske partnere, både hvad angår handel og politik, og spiller en konstruktiv rolle i regionen. Men tiden er inde til, at den indiske regering må lægge øre til nogle skrappe ord om de åbenlyse krænkelser af trosfriheden på sit territorium. Ifølge All India Christian Council er kristne i gennemsnit hver tredje dag mål for aggression og intolerance af varierende grad. Folk dør, og kirker bliver revet ned, alt imens retsvæsnet indtager en usædvanligt passiv holdning.
Vi kan ikke tolerere lovgivning, der visse steder i Indien forbyder folk at konvertere til kristendommen. Vi forventer en ihærdig indsats på dette område og også i forhold til den kompensation, kristne samfund er berettiget til for skader på deres ejendom.
Jeg opfordrer til, at alle disse punkter fremlægges klart og tydeligt på topmødet mellem EU og Indien senere på måneden.
Gisela Kallenbach
Hr. formand! Jeg vil gerne starte med at understrege, at min gruppe har en stærk interesse i gode partnerskabsbaserede relationer med Indien, et land, som betragtes som verdens største demokrati.
Men - og det er vi også nødt til at fremhæve - et lige partnerskab indebærer, at man tager åbent og ærligt hånd om problemerne. Det sker stadig ikke med Indien, og det fremgår heller ikke af den foreliggende beslutning. Derfor er vi desværre ikke i stand til at støtte dette kompromis.
Hvordan kan vi påstå, at Indien er et forbillede for håndteringen af kulturel og religiøs pluralisme, som der står i beslutningen, når utallige mennesker endnu en gang er blevet dræbt under de voldelige overgreb, som ekstremistiske hinduer har udøvet mod kristne i Orissa og muslimer i Kashmir? De ansvarlige for pogromerne i Gujarat er stadig ikke blevet retsforfulgt. Omkring 200 sager snegler sig stadig gennem Indiens langsommelige retssystem.
Gribes der i virkeligheden beslutsomt ind over for de radikale gruppers overgreb og massakrerne mod kristne og muslimer? Hvor stor ligestilling nyder dalitterne reelt? Gælder menneskerettighederne virkelig for alle? Beskyttes børn langt om længe mod arbejde og udnyttelse? Disse spørgsmål bør vi diskutere åbent med vores indiske partnere.
Gennem de sidste fem år har den indiske nationale menneskerettighedskommission registreret, at over 14 000 personer er døde, mens de var i politiets eller militærets varetægt. Jeg opfordrer Indien til at ændre den særlige bemyndigelseslov for de væbnede styrker. Det er denne form for vilkårlig retspleje, der holder gang i oprørsbevægelserne i mange indiske delstater.
Fattigdom i Indien giver fortsat grund til stor bekymring, og selv programmer af høj kvalitet er ikke nok. Der skal gøres meget mere, eftersom 40 % af verdens mest underernærede børn bor i Indien.
Ved hjælp af viden- og teknologioverførsel kan Europa yde et meget væsentligt bidrag til en virkelig bæredygtig udvikling i Indien.
Jaromír Kohlíček
for GUE/NGL-Gruppen. - (CS) Hr. formand, mine damer og herrer! Da Indien blev uafhængigt i 1947, pegede en andel af befolkningen på 18 %, der kunne læse og skrive, den ustabile politiske situation og graden af økonomisk udvikling på ingen måde på den form for problemer, vi ville stå over for 60 år senere. Tværtimod er landets udviklingsproblemer langt fra overstået. Der er stadig mange millioner mennesker, der ikke kan læse og er arbejdsløse og socialt marginaliseret, men nu har vi at gøre med en atommagt med en vækst i bruttonationalproduktet på omkring 8 % gennem flere år nu. Det er et land, som har akut behov for at bygge et tocifret antal kraftværker, modernisere det grundlæggende jernbane- og vejnet og løse de mindre byers problemer. I Indien er mindre byer dem med omkring en million indbyggere, bare så vi ved, hvad vi taler om. Der er stadig stort demografisk pres i visse dele af landet, men i dag er problemet med outsourcing på bordet.
Indiske firmaer tager faglært arbejde fra EU, programmeringsarbejde, f.eks. inden for regnskabsvæsen, og dette arbejde udføres ofte af arbejdstagere, der bor i Indien. Mange lande importerer faglærte specialister. Vi har vænnet os til, at Lakshmi Mittals selskab er det største stålfirma i EU. Vi er klar over, at andre industriselskaber er begyndt at se på vores marked. Problemerne i SAARC er stadig langt fra løst, og det følsomme spørgsmål om Kashmir er stadig på forhandlingsbordet. Men der er positive tegn her, og det lader til, at der er utallige emner, der kan diskuteres inden for det politiske og økonomiske område. Jeg vil meget gerne opfordre til støtte af de store infrastrukturprogrammer i Indien og andre SAARC-lande. Et eksempel er den gasledning, der forbinder Iran, Pakistan og Indien. Vi har fælles interesser i den og i andre projekter. Sikkerhed, energisikkerhed og verdensomspændende internationalt samarbejde er gode tegn forud for topmødet.
Bastiaan Belder
for IND/DEM-Gruppen. - (NL) Hr. formand! Det fælles beslutningsforslag ender i samme prekære situation som det kristne mindretal i Indien. Jeg vil understrege over for Rådet og Kommissionen, at situationen vil være håbløs, især i delstaten Orissa, hvis der ikke gøres noget ved de politiske og socioøkonomiske årsager, der er roden til problemerne. Ifølge rapporter blev den lokale leder af den radikale hinduorganisation VHP, Swami Laxmanananda Saraswati, myrdet af maoister i Orissa den 23. august i år. Men det var den kristne minoritet, der måtte betale prisen. Bevæbnet med køller, økser og fakler jagtede hinduistiske nationalister deres kristne medborgere og fortsatte med at sprede død og ødelæggelse i ugevis, selv i flygtningelejrene.
Volden er tilsyneladende helt igennem religiøs, men den har et tydeligt politisk element. Pointen er, at ikke kun i Orissa, men også i andre dele af Indien vokser støtten til de hinduistiske nationalister BJP nu stærkt. Der er ikke plads til religiøse minoriteter i deres ideologi, slet ikke en kristen minoritet.
Jeg har netop hørt, at Rådet og Kommissionen skal mødes med den indiske premierminister, hr. Singh, i Marseille den 29. september. Hr. Singh har kaldt de skammelige begivenheder i Orissa for en skændsel for nationen. De må tale med ham om dette i Marseille. De må sætte dette emne på dagsordenen, dvs. den religiøse intolerance og forfølgelsen af kristne, og drøfte det indgående, for det er uacceptabelt at fortsætte et strategisk partnerskab på den måde.
Philip Claeys
(NL) Hr. formand! Jeg vil også gerne benytte lejligheden til at udtrykke min bekymring over volden mod kristne i Indien i de seneste uger. Dusinvis af mennesker er blevet myrdet og tusinder drevet fra hus og hjem. Hundreder af huse er blevet sat i brand, og selv ikke kirker er gået ram forbi.
EU må opfordre ikke kun Indiens centralregering, men også delstatsregeringerne til at gøre alt, hvad de kan for at standse volden og få retsforfulgt de skyldige. Ud over at styrke det strategiske partnerskab med Indien for så vidt angår vores handelsrelationer under topmødet i Marseille næste uge, må samarbejdet om kampen mod terrorisme også udvides. Bombeangrebet i Islamabad i sidste uge har atter en gang vist, i hvor høj grad nabolandet Pakistan er plaget af problemer med islamisk terrorisme. I den aktuelle politiske overgangsperiode i Pakistan er det bestemt meget vigtigt, at relationerne mellem Indien og Pakistan ikke forværres. EU må yde al mulig hjælp til at holde dialogen i gang og fremme yderligere dialog.
Indien har en hastigt voksende økonomi, hvilket påvirker efterspørgslen efter energi. Derfor må det være EU's politik at sikre, at Indien ikke bliver for afhængig af lande som Iran og Rusland.
Mario Mauro
(IT) Hr. formand, hr. Jouyet, kommissær Wallström, mine damer og herrer! Jeg må med al respekt påpege en forskel mellem mine kollegers indlæg og Deres indledninger, nemlig at De i indledningerne ikke havde modet til at tale om de sidste par dages massakrer eller til kraftigt at fordømme manglen på religionsfrihed i Indien. Det er et meget alvorligt tegn. Det leder os til at tro, at vi vil møde op ved det kommende topmøde uden at have modet til at tage det centrale emne op, der påvirker de virkelige relationer og det ægte venskab, der eksisterer mellem EU og Indien.
Det, der er på spil, er faktisk ikke kun massakren mod kristne, men religionsfrihed som princip, og religionsfrihed er en frihed ulig nogen anden. Religionsfrihed bestemmer kvaliteten af et demokrati. Vi har hørt den indiske præsident fortælle her i Parlamentet, hvordan han i en kristen skole lærte ikke kun at elske viden, men også at skelne mellem religion og politik.
Hvis det er sandt, forlanger vi på det kraftigste, at EU bruger tiden under topmødet mellem EU og Indien til at minde om, at religionsfrihed er grundlæggende for udviklingen af demokrati, og til at få det budskab igennem, at vi er nødt til i fællesskab at udføre en opgave: I venskabets ånd må vi huske, at krænkelser af menneskerettighederne ødelægger virkelig konstruktive relationer mellem parter, der har alt at vinde ved at opbygge deres fremtid i fællesskab.
Vi må have dette mod, for hvis vi ikke påtager os ansvaret, vil vi uvægerligt blive medskyldige i at underminere kvaliteten af demokrati.
Neena Gill
(EN) Hr. formand! Som formand for Parlamentets Indien-delegation glæder denne debat mig meget. Jeg vil gerne understrege den centrale vigtighed af fortsat og hyppig dialog mellem Indien og Europa om mange emner, der nyder fordel af en fælles tilgang - både på Råds- og Kommissionsplan, men også på parlamentarisk plan - så jeg hilser den gruppe velkommen, der er blevet stiftet i det indiske parlament, og jeg håber, de vil besøge Europa-Parlamentet i den nærmeste fremtid.
Vedrørende vores beslutning, selv om den tydeliggør de værdier, Europa og Indien værdsætter i forhold til vores engagement i demokrati, pluralisme, retsstatsprincippet og multilateralisme, er det afgørende, at vi er naturlige partnere. Jeg mener virkelig, at beslutningen skulle have fokuseret mere på væsentlige emner som terrorisme, klimaforandringer og økonomisk styrkelse af partnerskabet, hvilket, håber jeg, dette topmøde i nogen grad vil få gjort noget ved.
Jeg vil også gerne udtrykke min dybeste medfølelse med familierne og ofrene for bombeangrebene, der fandt sted i Indien for nylig. Af denne grund tror jeg, vi er nødt til at anerkende, at både Europa og Indien har mange fjender, der ønsker at ødelægge vores fælles værdier. Dette topmøde bør være en lejlighed til at styrke båndene mellem os, men jeg tror, vi er nødt til at anerkende, at tingene indtil nu kun er skredet langsomt frem, og at den fælles handlingsplan behøver flere ressourcer for at kunne opfylde de ambitioner, vi har sat for os selv.
Lad mig afslutningsvis blot sige, at der er plads til konstruktiv kritik i mange venskabelige forhold, men det er begge parters ansvar at sørge for, at der er balance i tingene. Så kritik af Indiens vanskeligheder og ufuldkommenheder skal opvejes af ærlige og åbne indrømmelser af vores egne. Det er med god ret, at vi fordømmer den dårlige behandling af minoriteter, men Europa skal huske vores egne problemer med vold mellem befolkningsgrupper og vores egen utilfredsstillende historik i forhold til racerelationer.
Wojciech Roszkowski
(PL) Hr. formand! Indien er verdens største demokrati. Det har også stort demografisk potentiale og oplever hastig økonomisk vækst. Derfor er Indien en central partner for EU og Vesten. Det er vigtigt, at sådanne relationer opbygges på et solidt fundament. Der er mange positive egenskaber ved Indiens udvikling. Men bølgen af forfølgelse af kristne i Orissa og andre steder for nylig giver grund til bekymring. De relevante lokale myndigheder har undladt at gribe ind for at beskytte landets borgere mod angreb fra fanatikere. Det er ikke særlig overraskende, eftersom visse af Indiens delstater har vedtaget lovgivning, der forbyder hinduer at konvertere til andre trosretninger. Desuden findes der ingen juridisk begrænsning af ekstremistiske hinduorganisationers aktiviteter, når de opfordrer til, at Indien skal udrenses for kristne. Indien roser sig af sit demokratiske system, men et sådant system kræver, at etniske og religiøse mindretals rettigheder respekteres. Ønsker Mahatma Ghandis hjemland virkelig at lade hånt om det nu? Hvis det rent faktisk er tilfældet, må sagen tages op ved det kommende topmøde.
Angelika Beer
(DE) Hr. formand, mine damer og herrer! Lad mig kort forklare, hvorfor min gruppe vil forkaste kompromisbeslutningen ved afstemningen.
Under forhandlingerne viste det sig at være umuligt at formulere en kritisk holdning til atomaftalen mellem USA og Indien. Det betragter vi som et nederlag for Parlamentet, eftersom vi forventer, at det skal have modet til at kritisere Europas tavshed under forhandlingerne i gruppen af leverandører af nukleare materialer (NSG). Det er kujonagtigt, at alle medlemsstaterne, især det tyske formandsland for NSG, afslører sig som ude af stand til at forsvare den europæiske sikkerhedsstrategi under et så vigtigt møde.
Vi har et kompromis, hvori et af de vigtigste punkter er at bekæmpe spredning. Men ved at forholde os tavse har vi forspildt - for ikke at sige ødelagt - nedrustningspolitikkens troværdighed. Atomnedrustning? Glem det! Styrkelse af NPT-ordningen? Glem det! Troværdighed i forhandlingerne med Iran? Glem det! I stedet har vi Frankrigs økonomiske interesser, især i forhold til at få en handel om atomteknologi med Indien i hus. De ting er uløseligt forbundne, og det er årsagen til, at vi forkaster kompromiset.
Erik Meijer
(NL) Hr. formand! Ligesom Europa er Indien et subkontinent med mange folkeslag og forskellige sprog, som forsøger at lægge fortidens krig og undertrykkelse bag sig. Men Indien benytter stadig tortur og dødsstraf, og der er stadig vold mod befolkningen i Kashmir, som aldrig fik den folkeafstemning, der var nødvendig efter delingen i 1947 for at fastslå, hvilken stat de ønskede at høre til.
Det strategiske partnerskab med Indien, der blev aftalt i 2004, bør ikke få os her i Europa til at lukke øjnene for diskriminationen mod 170 mio. kasteløse, som ikke hører til nogen kaste og ikke har nogen rettigheder. I 2007 sammenlignede den indiske premierminister rettelig diskriminationen mod disse dalitter med Sydafrikas apartheid. Mange dalitter er konverteret til kristendommen eller islam. Det ekstremistiske oppositionsparti BJP forsøger at udnytte det kommende valg til at mobilisere hinduerne mod kristne og muslimer og til at tvinge dalitterne til at affinde sig med altid at være fattige og ikke at have nogen rettigheder.
Hvordan kan vi hjælpe den indiske regering med at stoppe denne vold, og hvordan kan vi sikre os, at EU's hjælp efter oversvømmelserne også når dalitterne?
Tunne Kelam
(EN) Hr. formand! Forholdet mellem verdens to største demokratier er meget specielt. Indien er på vej frem som økonomisk og politisk stormagt, men det er et fælles engagement i retsstatsprincippet, multikulturelt demokrati, global stabilitet og kampen mod terrorisme, der forener os. Jeg håber, at det niende topmøde vil føre os tættere på at indgå en frihandelsaftale, og at de stadig uløste sager som f.eks. tjenesteydelser, konkurrence og intellektuelle ejendomsrettigheder kan blive løst.
Jeg vil også gerne give udtryk for min bekymring over den bølge af angreb mod kristne i Orissa, vi har set i den senere tid. Det er ikke første gang, det er sket. Den seneste bølge af pøbelvold fandt sted i december. Det er meget vigtigt - og jeg har bedt Rådet og Kommissionen om at gøre deres indiske kolleger opmærksom på det - at de indiske myndigheder benytter alle til rådighed stående midler til at kompensere for ødelagt ejendom, yde fuld beskyttelse til folk, der ikke tør vende tilbage til deres landsbyer, hjælpe dem med at genopbygge deres kirker og få stillet gerningsmændene for retten.
Samtidig forstår vi de indviklede forhold, der præger dette enorme land, og jeg vil gerne udtrykke min dybe medfølelse med ofrene for de utallige terroristangreb, der har ramt Indien. Vi står sammen med vores indiske venner om fælles værdier, om retsstatsprincippet og om betingelsesløs respekt for menneskeliv - værdier, der blev udtrykt så stærkt af Mahatma Ghandi.
Thijs Berman
(NL) Hr. formand! For næsten et år siden fandt der en opstand sted i Burma. Undertrykkelsen foregår stadig. Det ville gøre Indien ære, hvis regeringen afbrød sine forbindelser med det kriminelle regime i Burma. Det er der flere og flere indere, der ønsker i chok over regimets forfærdelige reaktion på følgerne af cyklonen.
I de senere år har Indien opnået fantastisk vækst med flere og flere højtuddannede og en enorm nysgerrighed efter innovation. Indien spiller en ny rolle i forhold til udviklingslande med deres egen "alt undtagen våben". Indien er en ny donor. Dialogen mellem EU og Indien er også anderledes og nogle gange skarpere, som man ville forvente det af en dialog mellem ligeværdige partnere. Den enorme økonomiske vækst kan skabe bedre forhold og muligheder for større social retfærdighed i Indien. Desværre er problemet med de kasteløse stadig akut.
EU ønsker også, at Indien overholder ILO-konventionen om børnearbejde. Det er der ingen nem løsning på. I Indien er der hele familier, der lever af de penge, børnene tjener. Men børnearbejde er både årsag til og virkning af fattigdom. Når børn arbejder, er der for meget billig arbejdskraft, og voksnes lønninger bliver holdt nede. På den måde forbliver kløften mellem rige og fattige for bred i Indien. Arbejdet på at skaffe muligheder for alle er et spørgsmål om overlevelse. Det forhindrer uacceptable sociale spændinger og handler om retfærdighed for millioner af indere. Det er et fælles ansvar for EU, for Indien og for verden.
Dariusz Maciej Grabowski
(PL) Hr. formand! EU må lægge sin politik om underdanighed og villighed til at give indrømmelser bag sig, hvis det skal være fremtidens udfordringer voksen. Et eksempel på denne politik er EU's holdning til Rusland og argumentet om, at denne politik er berettiget på grund af Ruslands energiressourcer.
I vore dages verden i hastig forandring er det op til EU at fremme og forsvare rettigheder og umistelige principper såsom individets ret til frihed og tolerance og nationers ret til selvbestemmelse. Drøftelserne med og kontakterne til Indien, en ny verdensmagt, vil afsløre, om EU er rede til at påtage sig denne rolle og handle derefter.
Et af de centrale punkter, som EU bør tage op, er kristnes ret til religionsfrihed. Jeg henviser især til de rettigheder, medlemmer af den katolske kirke har. De forfølges og trues i øjeblikket med udryddelse i Indien. Kirker brændes, og kristne dræbes netop nu i Indien, selv om Europa gav Indiens befolkning Moder Teresa fra Calcutta. Hun var en hellig person, der bragte godhed og venlighed med sig derhen, hvor der var mest brug for det. EU skulle søge inspiration til sine relationer med Indien hos Moder Teresa. Indien skulle hos Moder Teresa forsøge at finde et eksempel på, hvordan man udvikler relationer mellem tilhængere af forskellige trosretninger.
Sajjad Karim
(EN) Hr. formand! Som ordfører for dette emne gennem lang tid her i Parlamentet hilser jeg det forestående topmøde mellem EU og Indien velkommen.
Jeg ser på mange måder Indien som en naturlig partner for EU. Vi må bruge topmødet til at skabe fremskridt, og jeg glæder mig over Rådets og Kommissionens udtalelser her i dag. Men som ordfører er jeg nødt til at sige, at det har taget for lang tid at nå dertil, hvor vi er i dag. Nu er tiden inde til at høste frugterne.
Jeg hører bemærkninger fra mange af mine kolleger i dag om menneskerettigheder og religionsfrihed. Jeg må minde dem om, at Parlamentet kæmpede meget hårdt for at få indføjet en klausul om menneskerettigheder i alle vores frihandelsaftaler. Fru kommissær! Vi må lægge vægt på vores engagement i den klausul. Så uanset om det er tusinder af forsvundne eller massegrave i Jammu og Kashmir eller drabene på kristne i Orissa og angreb på dem, må og skal vi fastholde vores betingelsesløse engagement i menneskerettighederne.
Hvad angår et FTA, er det nu, der skal leveres. En omfattende bilateral aftale mellem os og Indien er ikke kun vigtig for os og Indien, men har global betydning.
Mirosław Mariusz Piotrowski
(PL) Hr. formand! Europa er baseret på kristendommen, og vi bør altid lade os styre af kristne værdier. Religionsfrihed er en af EU's grundlæggende rettigheder. Det bør understreges i forholdet mellem EU og andre lande. Angrebene på kristne i Indien, forfølgelsen af dem og beskadigelsen af deres kirker giver grund til alvorlig bekymring. De indiske myndigheder har undladt at gribe ind og derved antydet billigelse af de eskalerende terrorangreb. I forbindelse med det forestående topmøde mellem EU og Indien ville det være på sin plads at betinge drøftelserne af et klart tilsagn fra de indiske myndigheder. De må påtage sig straks at indføre alle tilgængelige forholdsregler for at standse forfølgelsen af kristne og sikre, at de ansvarlige bliver straffet. Endvidere kan EU ikke komme med indrømmelser, herunder på det handelsmæssige område, til lande, hvor krænkelser af grundlæggende rettigheder går ustraffet hen. Parlamentet må sende et klart budskab om, at det betragter forsvaret af disse værdier som vigtigere end kortsigtede økonomiske interesser.
Christa Klaß
(DE) Hr. formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Topmødet mellem EU og Indien markerer en ny fase i de stadig dybere relationer mellem EU og Indien. Vi ønsker at fremme den økonomiske udvikling i Indien.
Men vi overvåger også ganske nøje, hvad der sker med menneskerettigheder og anstændighed i Indiens regioner. Næsten alle de foregående talere har omtalt den forfølgelse af kristne, der har fundet sted i den senere tid. Det er emner, der også må tages op under topmødet. Det var mordet på en åndelig leder og medlem af det hinduistiske verdensråd den 23. august i år, der udløste denne nye konflikt. Det er ikke første gang, kristne angribes, hvilket er grunden til, at 60 000 kristne alene i delstaten Orissa er flygtet fra deres hjem. Kristne underkastes en kampagne med forfølgelse, ydmygelser, mishandling og drab. Hjem, kirker og klostre i kristne samfund plyndres og ødelægges.
Den indiske regering må garantere derboende kristnes ret til liv og frihed. Økonomisk fremgang og stabilitet kan kun opnås gennem folkets frihed.
Reinhard Rack
(DE) Hr. formand! Indien og Europa har brug for flere og bedre kontakter med hinanden på alle niveauer, men især mellem almindelige mennesker, f.eks. forretningsfolk, turister og studerende.
Lad mig komme med en kort kommentar, som også er relevant for Kommissionens lovgivningsprogram, som vi diskuterede tidligere. Inden for international lufttrafik har vi brug for gode sikkerhedsbestemmelser, der virkelig er nyttige og effektive, og som ikke blot er symbolske. Et fornuftigt og virkelig nødvendigt tiltag ville derfor være langt om længe at afskaffe de nytteløse regler, der forhindrer passagerer i at tage væsker med om bord, og i stedet finde på en mere fornuftig løsning.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Hr. formand! Nu hvor topmødet mellem EU og Indien nærmer sig, burde vi reflektere mere over mulighederne for at forøge samarbejdet med Indien. Trods betydelige fremskridt er vores samarbejde med Indien stadig væsentligt mindre dynamisk end vores forbindelser med Kina. EU er Indiens vigtigste økonomiske partner, men der findes stadig muligheder for, at vores selskaber kan forbedre deres position i de sektorer i den indiske økonomi, der oplever dynamisk udvikling. Jeg taler her om energi, telekommunikation og maskinanlæg. Samtidig må vi sikre, at udsigten til at lave forretninger med Indien ikke får os til at overse de problemer, landets befolkning oplever. De vigtigste er udbredt fattigdom, sundheds- og uddannelsessystemernes mangelfuldhed, aidsepidemien og de udprægede sociale forskelle. Når vi sender politikere, finansmænd, varer og knowhow til Indien, må vi ikke glemme behovet for humanitær hjælp og medicin. Frem for alt må vi ikke tilsidesætte spørgsmålet om religionsfrihed i Indien.
Jean-Pierre Jouyet
Hr. formand! Jeg vil gerne takke alle for debatten, som har vist, hvor vigtigt vi anser det for at være at udvikle vores partnerskab med Indien, fordi det er en magt, der bidrager til international og regional stabilitet, fordi det, som det er blevet nævnt, er det største, mest folkerige og mest demokratiske land i regionen, og fordi det er et land, som trods de vanskeligheder, der er blevet nævnt, værner om kulturel og religiøs pluralisme.
Som svar på de bekymringer, hr. Tannock og andre har givet udtryk for, vil jeg sige, at kampen mod terrorisme er et centralt element i dialogen mellem EU og Indien. Hvad angår den terroristiske vold, der har ramt Indien, fordømmer EU alle de angreb, som landet har været offer for, og som fru Gill sagde, har ofrene for angrebene, som har til formål at ødelægge det indiske samfunds multietniske og multireligiøse natur, vores medfølelse.
Flere talere har med rette henvist til den vold og forfølgelse og de angreb, der er rettet mod det kristne samfund i almindelighed og det kristne samfund i Orissa i særdeleshed. Vi har holdt nøje øje med disse episoder, og vi vil naturligvis tage den op under topmødet. Men som fru Gill sagde, må vi komme med konstruktiv kritik, og vi må sørge for at rose den indiske premierministers modige holdning, som flere talere har henvist til i forbindelse med, at han har beskrevet begivenhederne som en skændsel for nationen og har været hurtig til at sende 3 000 politibetjente til Orissa. Vi er fortsat meget bekymrede over angrebene og volden mod personer af en anden tro, især de kristne samfund. Vi gentager, at kampen mod terrorisme må finde sted inden for rammerne af respekt for retsstatsprincippet og folkeretten.
Hvad angår spørgsmålet om regional stabilitet, som bl.a. hr. Menéndez del Valle og hr. Berman har nævnt, har EU anmodet om, at situationen i Burma sættes på dagsordenen for topmødet. EU ønsker at overbevise alle Burmas naboer om, at demokratisk reform og en fredelig overgang i landet er i deres interesse. Vi vil diskutere sagen med Indien og med andre lande. Vi ønsker også større stabilitet og håber, at forhandlingerne kan føre resultater med sig i forhold til situationen i Kashmir og forholdet mellem Indien og Pakistan.
Hvad angår de sociale emner, der er blevet nævnt, herunder børnearbejde, som fru Kallenbach var inde på, deler Rådet disse bekymringer og ikke kun i forhold til Indien. Vi forhandler med vores indiske partnere om en handlingsplan, der sigter mod at styrke forpligtelserne inden for virksomhedernes sociale ansvar, anstændige arbejdsforhold og indsatsen til bekæmpelse af børnearbejde. Vi har indført bestemmelser om grundlæggende arbejdstagerrettigheder i overensstemmelse med Den Internationale Arbejdsorganisations standarder som led i vores vanskelige forhandlinger om handels- og investeringsaftalen. Som jeg sagde, deler jeg til dels fru Gills holdning, som forekommer mig at være meget afbalanceret. Vi bør forsvare ofrene for alle terrorangreb og må kritisere Indien, når de foranstaltninger, landet iværksætter for at imødegå dem, virker utilstrækkelige for os, men vi må også støtte de indiske myndigheder, når de griber ind på passende vis.
Hvad angår kommentarerne om atomsamarbejde, vil jeg gerne minde Dem om, at der den 6. september 2008 blev indgået en aftale i gruppen af leverandører af nukleare materialer, hvori man enedes om at give dispensation, der gjorde det muligt at etablere handelsrelationer med Indien vedrørende civil atomkraft under tilsyn af, i enighed med og i henhold til Det Internationale Atomenergi Agenturs vilkår. Jeg vil også understrege, at Indien har lovet at udvide sit moratorium for atomprøvesprængninger, og at civile og militære programmer ikke må forveksles med hinanden.
Lad mig afslutningsvis gentage, at EU er alene om at udvikle en bestemt dialog over for alle vækstlandene, som pålægger hver partner samme menneskerettighedskriterier, og hvor alle nye aftaler indgået efter 1995 indeholder en obligatorisk klausul, der kræver overholdelse af folkeretten, det være sig i form af Den Internationale Straffedomstol, FN's konventioner om politiske rettigheder eller udøvelse af sociale og miljømæssige rettigheder. Det gælder for alle vækstøkonomier, herunder vores indiske partnere.
Margot Wallström
Hr. formand, mine damer og herrer! Lad mig besvare nogle af Deres detaljerede spørgsmål i noget, der ligner telegramstil, og desuden tilføje et par ting.
For det første en oplysning, som jeg tror, er vigtig for alle blandt Dem, som er engageret i samarbejdet mellem Indien og EU. Det vedrører oversvømmelserne i delstaten Bihar for nylig, hvor Kommissionen yder hjælp til ofrene for denne katastrofe. Kommissionen har mobiliseret 2 mio. euro til nødhjælp til dækning af de mest akutte behov for fødevarer, nødly, vand, sanitet og lægehjælp. Disse ting er blevet stillet til rådighed både for de fordrevne og for dem, der er blevet i de ramte landsbyer. Det, mente jeg, var vigtigt for Dem at vide.
Der var et spørgsmål om civil luftfart. I princippet skal underskrivelsen af den horisontale aftale under topmødet ledsages af underskrivelse af finansieringsaftalen for et nyt samarbejdsprogram om civil luftfart på 12,5 mio. euro. Det er det højeste beløb i form af EF-finansiering af luftfart til noget tredjeland.
Jeg vil gerne lige sige et par ord om klimaforandringer, for det er naturligvis i vores interesse at inddrage Indien i optakten til post-Kyoto-ordningen. Som De ved, er det vores holdning, i modsætning til Indien, at foranstaltninger i forhold til klimaforandringer ikke er inkompatible med økonomisk udvikling. Tværtimod kan de hjælpe os, og vi opfordrer indtrængende Inden til også at være proaktive på den kommende Poznankonference som forberedelse til post-Kyoto og i forhandlingerne om en aftale i København. Vi har god grund til at forvente, at der vil blive vedtaget et arbejdsprogram om energi og klimaforandringer på topmødet, og det er et afgørende element i vores samarbejde med Indien.
Vi følger naturligvis den beklagelige vold mellem befolkningsgrupper i delstaten Orissa meget tæt. Vi tog spørgsmålet om Orissa op under den seneste menneskerettighedsdialog i februar, hvor vi bad myndighederne om at forhindre den slags vold. Vi tog også sagen op over for Indiens nationale menneskerettighedskommission og den nationale kommission for minoriteter. Vi vil desuden tage det op under dette topmøde på baggrund af en rapport, som missionscheferne i Delhi har anmodet om.
Sluttelig, vedrørende vores dialog om Indien, vil jeg gerne sige til fru Gill, at Kommissionen er indstillet på at informere Parlamentet om de prioritetsområder, der er fastlagt i den reviderede fælles handlingsplan. Vores afdeling for eksterne forbindelser afholder regelmæssige møder med alle de tjenestegrene, der er direkte involveret i indiske anliggender, og der inviteres altid en repræsentant for Parlamentets generalsekretariat til disse møder, men jeg synes, det er vigtigt at følge op på det på en meget praktisk måde.
Mange tak for forhandlingen. Vi vil naturligvis tage alle Deres detaljerede og velorienterede synspunkter med tilbage til Kommissionen.
Formanden

Jeg har modtaget seks beslutningsforslag, jf. forretningsordenens artikel 103, stk. 2.
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted onsdag.
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
Sylwester Chruszcz  
Her under optakten til topmødet mellem EU og Indien i Marseille den 29. september vil jeg gerne gøre opmærksom på visse dramatiske begivenheder. Jeg henviser til den bølge af vold mod kristne og seriemordene på kristne i august i Indien, primært i Orissa. Parlamentet må på det kraftigste fordømme disse episoder. Spørgsmålet om politiets adfærd i forbindelse med massakren på repræsentanter for religiøse mindretal er også bekymrende. Jeg vil gerne udtrykke min dybe bedrøvelse og bekymring over angrebene på kristne i Orissa, især i Kandhamal-distriktet. Jeg vil også gerne understrege behovet for at yde øjeblikkelig hjælp og støtte til ofrene.
Filip Kaczmarek  
Indien er en vigtig partner for EU. Både hvad angår politiske og økonomiske forhold, er Indiens bedrifter imponerende. Der er mulighed for vedvarende forbedringer af forholdet mellem Indien og EU. Sådanne forhold kan være til gensidig gavn. Men der lader til at være en alvorlig hindring for udviklingen af Indien og af vores gensidige forhold, en hindring, der i væsentlig grad mindsker Indiens potentiale. Denne hindring er efter min mening kastesystemet, der i øjeblikket praktiseres i Indien. De indiske myndigheder må gøre alt, hvad de kan, for at befri det indiske samfund for de negative og nogle gange endda tragiske følger af dette system. I sådanne tilfælde er lovgivningsmæssige tiltag og politiske erklæringer ikke nok. Det vigtige er rent faktisk at få ændret sociale relationer og umenneskelige traditioner. Det er ikke nemt, og man kan ikke forvente øjeblikkelige resultater. Men vi må ikke lade udsigten til en langvarig proces få os til at miste modet. Tværtimod må vi støtte Indiens indsats i forhold til dette vigtige projekt. Jeg forventer, at det kommende topmøde mellem EU og Indien vil være med til at svække kastesystemet i Indien og forbedre menneskerettigheds- og borgerrettighedsstandarderne i verdens største demokrati.
