Sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo gospe Doyle v imenu Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2003/87/ES z namenom izboljšanja in razširitve sistema Skupnosti za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov - C6-0043/2008 -.
Avril Doyle
poročevalka. - Gospod predsednik, stroški zmanjšanja emisij ogljika in ločevanja naših gospodarstev od naše odvisnosti od fosilnih goriv bodo znašali okoli 1 % BDP, če ukrepamo in ukrepamo odločno v naslednjih desetih letih.
Če odložimo odločitve, za katere so nam znanstveniki za medsebojni pregled povedali, da so nujne, če naj dosežemo največji dvig svetovne temperature za 2 °C, bodo stroški znašali vsaj 10 % BDP do leta 2020 in se strmo zviševali, saj bodo okoljskim prelomnim točkam sledile finančne.
Da, energetsko učinkovite industrije in industrije z učinkovito uporabo virov so tudi gospodarsko učinkovite, in da, revolucionarna sprememba v energetskem sektorju je tisto, kar potrebujemo. Glede tega nimamo nobene izbire. EU je edina regija na svetu, ki ima trenutno delujoč sistem za trgovanje z emisijami in ki je določila ceno ogljika in ki je zavezana 20-odstotnemu enostranskemu zmanjšanju naših emisij CO2.
Bili smo uspešen pilotni projekt za preostali svet, za druge regije. Te druge regije so razvijale svoje sisteme omejevanja in trgovanja z emisijami in veselim se predloga nove administracije ZDA, ki temelji na volilnem manifestu izvoljenega predsednika Obame, kmalu po novem letu. Prejšnji teden nam je senator John Kerry v Poznańu zatrdil, da se predlog ne bo zavlekel.
Pozdravljam tudi današnji osnutek predloga avstralske vlade o ETS, ki kot predlogo uporablja naš ETS, in jim iskreno želim uspeh.
Pozdravljam odločitev in namen Kitajcev, Indijcev in še mnogih drugih držav v industrializiranih in manj razvitih delih sveta, da dosežejo cilj močnega zmanjšanja emisij ogljikovega dioksida za razliko od običajnega poslovanja.
Preteklo je skoraj eno leto, odkar je Komisija sprejela podnebni in energetski sveženj, in v teh 11 mesecih smo prehodili dolgo pot. Francosko predsedstvo je julija razglasilo, da bo ta sveženj njegova prednostna naloga, in zelo smo si prizadevali do konca tega leta izpeljati dogovor.
Ciljna črta je pred nami. V izrednih okoliščinah so bili potrebni izredni ukrepi. Vsi tisti, ki so udeleženi v institucijah EU, so jasno razumeli potrebo Evrope, da nadaljuje s tem procesom in ga pravočasno dokonča do 15. zasedanja konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja naslednje leto v Köbenhavnu.
Sporazumi na prvi obravnavi, predvsem glede tako zapletenih in tehničnih vprašanj, ne smejo postati običaj. Sočustvujem s kolegi, ki kritizirajo časovni razpored, ki se tako razlikuje od tistega, kar delamo. Prepričana sem, da bi se, če bi bila tema drugačna, verjetno strinjala z njimi glede marsičesa, kar pravijo. Toda zdaj vsi vemo zakaj. Nimamo izbire; vemo, zakaj je časovni razpored takšen, kakršen je.
Priprave na sklenitev pomembnega mednarodnega dogovora so se že začele in odobritev tega podnebnega svežnja bi ponovno potrdila močno zavezanost EU svojim ciljem in izpolnitev njene odgovornosti razvitemu svetu.
Francoskemu predsedstvu sem večkrat ponovila in med nami je vedno vladalo jasno razumevanje, da Parlamenta nikoli ne bomo postavili pred izvršeno dejstvo evropskega vrha. To je jasno vodilo k temu. Kot poročevalka o pregledu sistema za trgovanje z emisijami Evropske unije bi rada potrdila, da sta francosko predsedstvo in izvrstna ekipa, ki jo je vodil ambasador Léglise-Costa, to razumela od prvega dne. Vprašanja, ki so na vrh odšla v oglatih oklepajih, so bila znotraj parametrov sitega, kar bi bilo sprejemljivo za Evropski parlament in mene kot poročevalko za glavni odbor, Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane.
Zato naj kolegom, ki dvomijo o tem, da je bilo spoštovano soodločanje, ne samo v duhu zakona, ampak po črki zakona, zagotovim, da v tem, kar je prišlo nazaj z vrha ni bilo nobenih presenečenj, saj smo vsa vprašanja in parametre podrobno pretresli v petih ali šestih trialogih pred vrhom.
Jean-Louis Borloo
Gospod predsednik, gospe in gospodje, dovolite mi, da povem, da je delo glede te direktive, ki so ga opravili gospa Doyle in vsi poslanci EP in ki je bilo objektivno težko, resnično potrebno in ključnega pomena. Da, gospa Doyle, mislim, da smo spoštovali pakt zaupanja. Obstajali sta dve resnično ključni vprašanji.
Prvo vprašanje je bilo: imamo še vedno postopek soodločanja glede na časovni razpored? Potrjujem, da smo v resničnem postopku soodločanja. Časa je bilo malo za vse zaradi mednarodnih dogodkov, za katere ni kriv nihče, ne Parlament, ne Svet, ne Komisija, ampak so stvar Köbenhavna in evropskega demokratičnega tempa.
Če sem odkrit, nisem prepričan, da bi opravili veliko bolje, če bi imeli več časa. Obstaja čas, ko ti hitrost omogoči lažje manevrirati. To je resnica, ki jo dobro poznajo smučarji, in menim, poročevalka, da ste našli način, da ste v trialoge vnesli moč Parlamenta, predvsem glede bistvenega vprašanja druge faze. Vse ostalo je v besedilu.
Pravo vprašanje je 20 % do 30 % in komitologija ali soodločanje v času, ko mora biti Evropa sposobna manevrirati v pogajanjih. Verjetno bomo morali iznajti nekoliko neformalen potujoč proces trialoga okoli Köbenhavna, nekaj pred in nekaj po njem, tako da bo Köbenhaven pravi mednarodni uspeh in bodo obstajali pravi pogoji za spremembo.
Vsekakor veste, da smo na tej točki komitologijo zamenjali s soodločanjem, za kar mislim, da je ključnega pomena za to poročilo in za to direktivo.
Še zadnja točka: tako kot mi tudi vi želite, da bi imelo dodeljevanje sredstev držav pomembnejšo vsebino v okviru trialogov, za kar imamo nenazadnje jasno podporo Komisije. Medtem smo naše zmožnosti za uporabo teh dražb povečali z 20 % na 50 % v izjavah držav članic
V nekaj besedah je to vse, kar sem hotel povedati. Menim, da časovni razpored nikoli na noben način ni vplival na sam postopek soodločanja, ki je bil prav toliko pomemben kot soglasje, ki ni bilo obvezno, za Svet in voditelje držav in vlad.
Stavros Dimas
član Komisije. - (EL) Gospod predsednik, sklepi Evropskega sveta glede predloga o pregledu sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov so zelo zadovoljivi, še posebno, če pomislimo, kako zapleten in tehničen je ta sistem. Ko je Komisija pred enim letom podala svoj predlog, je bil njegov cilj izboljšati in razširiti sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov, da bi lahko pomembno prispeval k ciljem zmanjšanja emisij ogljikovega dioksida v Evropski uniji ter postal jedro, standard za druge sisteme za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov po svetu.
Kompromisni sporazum vsebuje vse relativno pomembne točke predloga, predvsem skupno zgornjo mejo za emisije ogljikovega dioksida z linearnim znižanjem, da bi dosegli skupni cilj 20-odstotnega zmanjšanja. Vsebuje tudi postopno sprejetje popolne dražbe. Poudariti želim, da je bil v prvem in drugem trgovalnem obdobju skupni odstotek draženja približno 5 %. Zdaj, ko se bo leta 2013 začelo tretje obdobje, se bo trgovalo z najmanj 50 % pravic, to pa se bo leto za letom povečevalo. Poleg tega so kot posledica kompromisnega predloga usklajena pravila o dodeljevanju, tako da ima vsak enake zmogljivosti, in tudi to je pomemben dosežek. Kompromisni predlog popolnoma ščiti okoljsko celovitost in cilj varstva ter obravnava skrbi in strahove industrije z zagotavljanjem gotovosti na dolgoročni osnovi in vključitvijo posebnih določb za tiste industrije, ki so v nevarnosti, da se preselijo zaradi tega, ker noben mednarodni sporazum ne omejuje emisij ogljikovega dioksida in drugih toplogrednih plinov.
Sistem Evropske unije za trgovanje je že največji na svetu, s problemi, ki smo jih opredelili in popravili v tem predlogu, pa bo seveda postal še bolj učinkovit in zmožen povezovanja z različnimi drugimi sistemi, ki se jih vzpostavlja mednarodno. Še enkrat bi se želel zahvaliti francoskemu predsedstvu za njegova izredna prizadevanja in še posebno poročevalki gospe Doyle za njen pomemben prispevek z oblikovanjem kompromisnega sporazuma ter seveda vsem vam, ki ste glasovali za predlog.
Corien Wortmann-Kool
Gospod predsednik, tudi jaz bi želela začeti z zahvalo naši poročevalki, Komisiji in nenazadnje tudi predsedstvu Sveta za dosežene rezultate. Medtem ko so ambicije in cilji ostali nespremenjeni, je linija napada precej pametnejša.
Pravzaprav smo v Odboru za mednarodno trgovino prosili, da se temu posveti pozornost. Če bi evropski industriji, ki mora tekmovati na globalnem trgu, naložili težko breme, bi se zgodilo to, da bi se nekaj naše industrije odmaknilo od Evrope. To je v nasprotju s tistim, kar si prizadevamo doseči, namreč čistejšo proizvodnjo v Evropi in zunaj nje. Zato je treba pozdraviti, da je program dražb v velikem obsegu utrl pot merilom. Čestitke za končni rezultat, saj se je za to zavzemal tudi Odbor za mednarodno trgovino.
Drugič, vašo pozornost bi rada pritegnila k prizadevanjem in zavezanosti po svetu. V Poznánu je bil napredek dosežen le stežka. Resnično moramo združiti moči z novim predsednikom Združenih držav, da bi dosegli mednarodni sporazum, saj brez tega ne bomo mogli doseči naših svetovnih ciljev.
Elisa Ferreira
Gospod predsednik, kljub gospodarski in finančni krizi Evropska unija ni omahovala pri svojih zavezah glede podnebnih sprememb. Izjave predsednika Združenih držav in vedenje Kitajske, Brazilije, Mehike in drugih v Poznańu kažejo, da začenja vodilna vloga Evrope glede podnebja prinašati rezultate. Ta Parlament je vsekakor dodal vrednost predlogu Komisije in zahvaljujem se poročevalki gospe Doyle, da je bila tako odprta za predloge Odbora za ekonomske in monetarne zadeve. Parlamentu je predlagala razumne rešitve problema selitve CO2 industriji, uvedla je merila kakovosti in 50-odstotno mejo uporabe mehanizmov nadomestil in čistega razvoja in prizadevala si je ohraniti svobodo držav članic, da uporabijo prihodke, zbrane z dražbo pravic, pri 50 %.
Še vedno je treba narediti veliko in upam, da bomo to dosegli z aktivno udeležbo tega Parlamenta. Predvsem moramo natančneje opredeliti merila za razvrstitev v praksi tistih sektorjev, na katere vpliva selitev virov CO2, ter tudi posledice za gospodarstvo in državljane, ki bi jih imele povišane cene energije. Še zlasti pa moramo uporabiti vso diplomacijo Evrope, da zagotovimo, da so okoljske zaveze naših glavnih partnerjev resnične, merljive in enake našim. Sektorski sporazumi bodo morda predstavljali temeljni element v tem procesu. Vendar pa smo še vedno na pravi poti in menim, da smo opravili dobro delo.
Lena Ek
sistem za trgovanje s pravicami do emisij smo v Evropi imeli že od leta 2005. V teh pogajanjih je šlo za izboljšanje pravil. Kljub temu je bil občutek, kot da sodelujemo v filmu Polja smrti, z ognjem in protiognjem iz vseh smeri.
Veliko pogajanj se je izvedlo v Odboru za industrijo, raziskave in energetiko, omenila pa bi rada predvsem nekatere stvari, vključene v končne rezultate pogajanj. Določanje prednostnih nalog za svetovni sporazum je zelo pomembno. Dejstvo, da bomo po Köbenhavnu imeli seznam konkurenčnih industrij, je zelo pomembno. Uspelo nam je doseči sprejetje poenostavljenih pravil in zmanjšane birokracije za mala podjetja. Sistem je postal bolj odprt in pregleden s prepovedjo trgovanja z notranjimi informacijami, to pa zagotavlja verodostojnost in učinkovitost. Uvedli smo spodbude za industrijo, da uporablja presežek plina in ogrevanja v soproizvodnji toplotne in električne energije. Vključili smo več ladijskega prevoza in imamo priložnost pogajati se z državami okoli nas glede trgovanja z emisijami.
Struktura je na voljo, okoljski cilji so določeni, toda orodja so z ukrepi držav članic postala šibkejša. Menim, da je to vredno obžalovanja, vendar pa bom kljub temu priporočila, da glasujete za predlog, saj bi bili stroški, če ne bi imeli podnebnega svežnja, neskončno višji. Hvala, gospod predsednik.
John Bowis
v imenu skupine PPE-DE. - Gospod predsednik, francoskemu predsedstvu smo upravičeno pošiljali šopke za njegovo delo. Tam spodaj je Jean-Louis le Roi-Soleil in upam, da bo del tega naslova delil z našo poročevalko v zvezi s tem dokumentom Avril Doyle. Izmed vseh dokumentov podnebnega svežnja - in podpiram vse - je bil ta najtrši oreh. Menim, da je imela najtrše delo. V Poznańu prejšnji teden je bil ta vprašljiv, vendar nam je uspelo; rezultati so posledica zaupanja in trdega dela.
Nekateri menijo, da gremo tu in pri drugih delih svežnja predaleč, prehitro in nas to preveč stane. Drugi, vključno z mojo stranko, menijo, da bi glede marsičesa lahko šli še dlje. Mi in naše Britansko združenje britanske industrije smo hoteli drznejšo politiko glede dražb. Hoteli smo rezervacijo prihodkov za ekološke inovacije in nove tehnologije. Hoteli smo podpreti države z nizkimi prihodki. Hoteli smo prihodke za zaščito in izboljšanje gozdov in hoteli smo jasne standarde za nove elektrarne, tako da ne bi bilo mogoče odpreti nobene termoelektrarne, ki ne bi imela tehnologije za zajem CO2.
Toda dosegli smo financiranje za demonstracijske projekte CCS. Dosegli smo stroga merila za biogoriva. Zaščitili smo majhna podjetja, izvzeli smo bolnišnice in industriji dali tisto gotovost, ki jo je hotela, ko se je začela soočati z izzivi, ki smo ji jih določili. Do Köbenhavna je 12 mesecev. Mi smo začeli. Köbenhaven pa mora nadaljevati.
Linda McAvan
v imenu skupine PSE. - Gospod predsednik, začeti želim z zahvalo. Zahvaliti se želim komisarju Dimasu, njegovi ekipi in Josu Delbekeju. Opravili so dobro delo; podali so nam dober predlog. Zahvaljujem se Avril Doyle, ki je vztrajna, zanesljiva in odločna. Ni bilo lahko, kot je pravkar povedal John Bowis. Zahvaljujem se vsem poročevalcem v senci, ki so sodelovali z nami, Virpi Köykkä iz sekretariata odbora, Ulrike Schöner iz Skupine socialdemokratov in Elizabeth Colebourn, moji pomočnici. Ti ljudje so opravili nečloveško količino dela v zadnjih nekaj tednih, da bi omogočili jutrišnje glasovanje - in skoraj vse so ženske! Imeli smo tudi nekaj moških, ki so nam pomagali na poti. Imeli smo dobro ekipo in dobro sodelovali. Zahvaljujem se ministru, njegovi ekipi in gospodu Léglise-Costi, ker bomo jutri imeli dober sveženj.
Kaj smo dosegli? John Bowis je rekel "nekaj". Vendar pa je dosežek, da smo danes tu in bomo jutri glasovali. To ni bilo lahko, saj so v tem Parlamentu nekateri, ki niso hoteli, da jutri glasujemo - ki sploh niso hoteli, da glasujemo pred volitvami. Glasovali bomo o svežnju, ki je uravnotežen, ki uravnoveša okolje z delovnimi mesti. Da, pri dražbah smo nekoliko popustili, toda dražbe so "kako" - in ne "ali" - se bomo spopadli s podnebnimi spremembami. Imamo zajem in zmanjšanje, to pa sta ključni stvari, ki nam bosta omogočili doseči cilj 20/20/20.
Nočem, da bi kdo v četrtek zapustil Parlament in rekel, da smo industriji pogledali skozi prste - to ni res. To so zahtevni cilji za industrijo in smo, kot je dejala Komisija, prva skupina držav na svetu, ki ima tako celovit sistem za trgovanje z emisijami. Imel bo podporo moje politične skupine in upam, da bo imel jutri podporo celotnega Parlamenta.
Na začetku tega procesa sem dejala, da je Evropa pod nemškim predsedstvom govorila tisto, kar misli, zdaj pa moramo z dejanji dokazati te težke odločitve o tej zakonodaji in preostanku svežnja. Upam, da bomo jutri sprejeli to odločitev, začeli pot proti Köbenhavnu, po poti pa se nam bodo pridružili še drugi ter bomo na koncu sprejeli podnebni sveženj, ki je vreden truda, ki so ga vanj vložili vsi v tem Parlamentu.
Lena Ek
Švedska pisateljica in Nobelova nagrajenka Selma Lagerlöf enega izmed svojih najbolj znanih romanov začenja z vzklikom "Končno!", in to je verjetno točno tisto, kar lahko rečemo vsi, ki smo delali na teh različnih vprašanjih v podnebnem svežnju. Velika zahvala je seveda namenjena francoskemu predsedstvu, Komisiji in komisarju Dimasu, ki je osebno opravil toliko dela na tem, seveda gospe Doyle in vsem mojim kolegom ter nenazadnje osebju, ki je tako trdo delalo.
Mnogi izmed nas bi želeli iti dlje, toda spomnimo se, da je hkrati veliko ljudi, ki ne verjamejo v učinke na podnebje, ki nočejo odločitve in ki bi z veseljem odložili kakršno koli ukrepanje, upravljanje in predvsem glasovanje, ki nas čaka jutri. Primerjavo bi morali narediti s tem položajem. V popolnem svetu bi si želela več zmanjšanj emisij v Evropi in manj brezplačnih pravic do emisij, hkrati pa lahko poudarim, da nam je uspelo uveljaviti vrsto pozitivnih stvari, kot so večja odprtost, enostavnejša pravila, izjeme za mala podjetja, nagrade, spodbude za energetsko učinkovitost v industriji in najnižjo raven pomoči za države v razvoju. Ladijski prevoz bo vključen v sistem čez nekaj let. Jasno je, da se bo več pravic emisij prodalo na dražbi. Žal nič od prihodkov ni bilo namenjeno za pomembne naložbe in projekte. Vendar pa so države članice obljubile, da bodo s svojo preglednostjo pokazale, da je bila vsaj polovica prihodkov uporabljena za pomoč državam v razvoju in naložbe v gozdove, nove raziskave in novo tehnologijo. To je obljuba, ki jo morajo države članice izpolniti. S stališča Parlamenta jih bomo nadzorovali in odločno preganjali tiste, ki bodo prelomili obljube, ki so jih dali tu.
Sporazum, o katerem bomo glasovali jutri, ni popoln, če pa glasujemo proti, pa bomo sočasno glasovali za to, da ne storimo ničesar. Potem ne bomo imeli izhodiščnih točk za pogajanja decembra v Köbenhavnu. Če ne bomo začeli z delom zdaj, bodo stroški ogromni, tisto, kar moramo storiti zdaj, pa je jutri pri glasovanju prevzeti odgovornost za okolje, industrijo in prebivalstvo Evrope. Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo bo podprla vse predloge, vključene v sveženj. Hvala, gospa predsednica.
Caroline Lucas
v imenu skupine Verts/ALE. - Gospa predsednica, najlepša hvala gospe Doyle za vse njeno trdo delo. Danes zjutraj je predsednik Sarkozy dejal, da je sklepanje kompromisov duh Evrope. Žal ne mislim, da bo to mišljenje v tolažbo čez samo nekaj desetletij, ko se bodo ljudje ozrli na leto 2008 in se vprašali, kaj za vraga so mislili politiki. Vedoč, kar so takrat, zakaj, hudiča, niso storili več, da bi nas vse rešili pred neznosnimi vplivi planeta, ki se segreva? Zakaj niso nujno in odločno ukrepali?
Menim, da je to vprašanje, ki bi si ga morali zastaviti, saj je znanost zelo jasna: 20-odstotno zmanjšanje emisij do leta 2020 enostavno ni dovolj ambiciozno, da bi bilo verjetno, da se nam bo uspelo izogniti dvigu temperature za največ 2 °C. Če bi kritično pregledali celotni sveženj, bi lahko več kot polovico teh nadvse neprimernih zmanjšanj emisij prenesli na države v razvoju. To ni samo znanstveno nerazumno, je tudi etično nepravilno.
Medtem je bil sistem za trgovanje z emisijami spremenjen v stroj za nepričakovan dobiček industrij v Evropi, ki najbolj onesnažujejo. Namesto da bi se naučili iz prvih faz ETS, se zdi, da ustvarjamo zakonodajo, ki bi subvencionirali te industrije in še bolj odložile naš prehod na trajnejše gospodarstvo. Zato se bojim, da ne morem skupaj z gospodom Sarkozyjem praznovati kompromisa, še posebno ne, če je ta kompromis sestavljen iz neštetih skupnih popuščanj, ki dobiček industrije dobesedno postavljajo pred ustreznostjo tega planeta za življenje. Ne, če ta kompromis pomeni, da se bo sektorjem, ki predstavljajo polnih 96 % industrijskih emisij, 100 % brezplačna dovoljenja. Ne, če to pomeni, da bo cena ogljika tako zelo padla, da ne bo obstajala potrebna spodbuda za naložbe v zelene energetske alternative.
To ni dan za praznovanje: je dan za razmislek o tem, koliko je še potrebno za to, da zberemo politično voljo in se imamo možnost izogniti najhujšemu podnebnemu kaosu. In dan za razmislek o tem, da je bila žal zamujena še ena priložnost za pravo spremembo.
Salvatore Tatarella
v imenu skupine UEN. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, nisem tako pesimističen kot gospa Lucas, ki je govorila pred menoj. Zahvaliti se želim komisarju Dimasu in francoskemu predsedstvu, saj je to nedvomno še en uspeh v njegovem mandatu.
Menim, da je odobritev podnebnega in energetskega svežnja ter te direktive zelo pozitivna stvar. Evropa se zdaj lahko imenuje vodilna svetovna sila v boju proti podnebnim spremembam. Imamo prava priporočila, da gremo lahko naslednje leto v Köbenhaven kot strokovnjaki in zavzamemo prevladujoč položaj ter lahko od drugih držav sveta zahtevamo, naj storijo enako kot Evropa.
Predvsem bi rad izpostavil pozitivno vlogo Italije in to ni protislovje: Italija ni želela umakniti ali ovirati ambicioznih ciljev, ki smo jih skupaj določili, toda sočasno smo bili dolžni zaščititi naš nacionalni sistem proizvodnje. Kot je danes zjutraj dejal predsednik Sarkozy, Evrope ni mogoče oblikovati v nasprotju z državami članicami in nacionalnimi interesi; kompromis je bil potreben in prepričani smo, da smo ga dosegli.
Jens Holm
v imenu skupine GUE/NGL. - (SV) Emisije naraščajo s hitrostjo, ki še ni bila videna. Porast v višini 2,2 ppm ogljikovega dioksida letno je najhitrejši porast emisij ogljikovega dioksida v 650 000 letih. To moramo ustaviti. Ravni moramo znižati na nič več kot 350 ppm ogljikovega dioksida v ozračju. Sistem za trgovanje z emisijami je najpomembnejše orodje, ki ga ima EU za zmanjšanje emisij. Zato je ključno, kako oblikujemo sistem.
Posledično sem razočaran, da bo več kot polovica zmanjšanj emisij EU izvedena v drugih državah s tako imenovanimi prožnimi mehanizmi. To nikoli ni bil namen Komisije za podnebne spremembe in razvoj, ki je o prožnih mehanizmih govorila samo kot o dopolnilnih ukrepih. Razočaran sem tudi, da tako dolgo traja, da bo začel veljati postopek dražb in da bodo finančno močna podjetja dobila brezplačna dovoljenja, če bodo zgradila eksperimentalne obrate za zajemanje in shranjevanje ogljika ali CCS, kot se imenuje.
Kljub temu bom skupaj s Konfederalno skupino Evropske združene levice/Zelene nordijske levice podprl predlog. Posledica predloga bo v vsakem primeru izboljšanje slabo delujočega sistema, ki ga imamo trenutno. Uvedli smo zgornjo mejo za projekte CDM ali mehanizma čistega razvoja in merila kakovosti zanje. Dražba pravic do emisije bo potemtakem ostala prevladujoče načelo. Zgornja meja za emisije se bo prav tako postopno zniževala. To pomeni, da se bodo morale emisije v Evropi ves čas zniževati.
Da zaključim, to je korak v pravo smer, vendar pa sem si želel, da bi dosegli več. Kot običajno so industrijski lobisti in konzervativne države članice uspeli s svojimi prizadevanji za omilitev naših podnebnih ciljev. To je na kratko EU. Veliko se govori, vendar malo ukrepa, ko je res potrebno. Hvala.
Johannes Blokland
Gospa predsednica, najprej bi se rad iskreno zahvalil poročevalki gospe Doyle za njeno vztrajnost in rezultat, ki je bil na koncu dosežen med pogajanji. Vendar pa je to rezultat, s katerim ne moremo biti povsem zadovoljni. Čeprav menim, da bi bilo treba vse pravice do emisij dati na dražbo že leta 2013, je kompromis, ki je pred nami, še vedno sprejemljiv.
Zadovoljen sem s tem, da je bilo odločeno, da se bo na razpolago 300 milijonov pravic do emisij za demonstracijske projekte za zajemanje in shranjevanje ogljika (CSS). To nas bo spodbudilo, da preizkusimo to prehodno tehnologijo. Prav tako iskreno upam, da bodo države članice dejansko porabile velik del svojih prihodkov od dražb za podnebne cilje. To je mogoče storiti s skladi, kot je na primer sklad ZN za prilagajanje, ali pa s posredno preusmeritvijo denarja v industrijo s spodbujanjem inovacij in raziskav.
Glede na vse bom jutri glasoval za sedanji sporazum. Je korak v pravo smer. Gospod Borloo je moral prepeljati samokolnico, napolnjeno s 26 žabami, ne da bi katera skočila ven, medtem ko je bila naloga gospe Doyle, da prepelje samokolnico z na stotine grizočih žab. Tudi njej je uspelo. Dobro opravljeno.
Françoise Grossetête
(FR) Gospa predsednica, zdaj imamo kompromis, to priložnost pa bi želela izkoristiti za to, da čestitam poročevalki gospe Doyle. Potemtakem se Evropi v Köbenhavnu ne bodo posmehovali. Kljub temu bom nekoliko zadrževala dih do jutri v upanju, da bodo naši kolegi poslanci pravilno glasovali. Ponovno obsojam dejstvo, da nekateri izmed njih kritizirajo postopek, ki je bil uporabljen. Menim, da je to žaljenje poročevalke in samega Parlamenta.
Poudarila bi rada tudi, da je po vrhu Sveta potekal trialog z Evropskim parlamentom v soboto in da so se takrat spremenile številne stvari. To je dokaz, da ima Parlament svoje pravo mesto v postopku soodločanja. Zato prosim kolege poslance, naj ostanejo objektivni. V letu ali dveh ne bomo dosegli boljšega dogovora. Prav tako nimamo na razpolago razkošja, da bi si od danes do leta 2013 vzeli čas. Industrija hoče načrtovati zdaj, hoče se organizirati zdaj.
Vse potrebne prilagoditve so tu. Omogočile nam bodo podpirati raziskave in inovacije ter našim podjetjem in našemu gospodarstvu pomagale, da se skozi to prehodno obdobje prebijejo na najbolj neboleč način. Omogočile nam bodo tudi bolje se pripraviti glede na gospodarsko krizo, ne da bi tvegali cilj 20-odstotnega zmanjšanja emisij toplogrednih plinov.
Zato prosim tiste med mojimi kolegi poslanci, ki se še vedno obotavljajo videti smisel, in jim pravim, da si ne morem predstavljati, kako nesmiselno bi bilo, če bi imeli Evropski parlament, ki ne bi bil sposoben doseči sporazuma in bi kljub temu hotel drugo leto v Köbenhavnu prepričati, da ima prav. Kar se je zgodilo v petek, je bilo zgodovinskega pomena. Na svetu ni celine, ki bi vzpostavila pravila, ki so tako zavezujoča kot tista, ki jih je soglasno sprejel Svet in so bila potrjena v trialogih. Zdaj je na potezi Evropa, saj je našla, kar ji je primanjkovalo: močno politično voljo.
Zato se ne omejimo samo na institucionalne preudarke. Dvignimo se nad vse to. Evropska unija je na pobudo francoskega predsedstva pravkar preoblikovala svoje gospodarstvo in prihodnost energije s ponovno potrditvijo svojega mednarodnega statusa kot voditeljica v boju proti podnebnim spremembam. Ni bilo enostavno. Zbrati za mizo 27 držav in jih pripraviti do tega, da soglašajo glede zavezujočih pravil, je bil resničen izziv. Zato čestitke francoskemu predsedstvu in srečno v Köbenhavnu.
María Sornosa Martínez
(ES) Gospa predsednica, gospod Dimas, gospod Borloo, gospe in gospodje, čas je, da ukrepamo. Zakonodajni sveženj, o katerem razpravljamo, nam to omogoča. Čeprav izid tega svežnja ni izjemen, bi morali biti precej zadovoljni.
Če bo jutri sprejet, bo poslal jasen signal drugim državam, da je Evropska unija zavezana in vodi boj proti podnebnim spremembam.
Obravnavanje podnebnih sprememb in prehod na družbo z nizko potrošnjo, nizkoogljično družbo sta ključni svetovni prednostni nalogi. Ta zakonodaja nam bo omogočila načrtovati prihodnje naložbe za zmanjšanje emisij, predvsem z energetsko učinkovitostjo in postopno odpravo tistih zastarelih obratov z ogromnimi emisijami CO2.
Zahvaliti se želim vsem - predvsem gospe Doyle -, ki so nam omogočili, da smo danes tu, zadovoljni, ker imamo sveženj zakonodaje, ki ga bomo, upam, jutri sprejeli.
Patrick Louis
(FR) Gospa predsednica, gospe in gospodje, spoštovanja okolja in konkurenčnosti ne bi smeli ločevati. Skupaj data učinek. Žal bo mehanizem, ki ga je predložil Parlament, ostal kompromis, ki bo morda neučinkovit, saj nima dveh stvari.
Nima vzpostavljenih odškodninskih pravic na mejah. Brez tega ključnega elementa se naših zahtev ne bo nadomestilo na globalni ravni. Postale bodo dodatni proizvodni stroški, ovira širitvi, pospeševalci selitve virov CO2, uvozi pa bodo uničili naša delovna mesta. Brez pravic do odškodnine na mejah Unije so naše odlike v nevarnosti, da postanejo pomanjkljivosti.
Manjka mu tudi pogumne politike za dodeljevanje pravic emisij ogljika gozdovom in lesni industriji. To bi povečalo vrednost gozdov v državah v razvoju, omejilo emisije CO2 in spodbujalo najbolj prvoten vir ogljika.
Ti dve razumni pripombi pomenita, da bi lahko bilo to poročilo, ki je polno dobrih namenov, samo velika izguba energije.
Pilar Ayuso
(ES) Gospa predsednica, komisar, ta predlog je podala Komisija pred več kot enim letom z nekaterimi resnično ambicioznimi cilji. Medtem je po svetu prišlo do finančnih pretresov, za katere se je zdelo, da bodo pokopali te ukrepe. Na koncu je bil dosežen uravnotežen sporazum. Skorajda nikogar ne zadovolji popolnoma, vendar pa je dober sporazum, ki ohranja končne cilje in hkrati podjetjem daje boljši dostop do sredstev za njihovo dosego.
Zato se moramo iskreno zahvaliti in čestitati poročevalki gospe Doyle, poročevalcem v senci iz drugih političnih skupin in predvsem tudi francoskemu predsedstvu, ker nam je njegovo delo omogočilo doseči dober izid za vse.
Prepričana sem, da nam bodo okoliščine v bližnji prihodnosti omogočile, da smo precej bolj ambiciozni, in da se bodo druge države pridružile križarski vojni proti podnebnim spremembam, ki bi jo tako radi izvedli v Evropi.
Atanas Paparizov
(BG) Gospa predsednica, predstavniki Evropske komisije in predsedstvo, dovolite mi, da najprej izrazim podporo sporazumu, doseženemu v okviru Evropskega sveta in trialoga o energetskem in podnebnem svežnju.
To potrjuje vlogo Evropske unije kot gonilne sile v boju proti podnebnim spremembam. Hkrati upošteva potrebo, da Evropa ostane konkurenčna in ohrani delovna mesta v obdobju globoke svetovne gospodarske krize.
Ko gre za trgovanje z emisijami, je sporazum, dosežen s solidarnostjo z novimi državami članicami iz srednje in vzhodne Evrope in z upoštevanjem prizadevanj v obdobju po letu 1990, dokaz uspešnosti evropskih vrednot, ki so Evropo naredila privlačno za mnogo narodov.
Glede zajemanja in shranjevanja ogljikovega dioksida bi rad pozval Evropsko komisijo, naj spoštuje doseženi sporazum glede 300 milijonov ton pravic do emisij ogljika, in predlagal sofinanciranje iz odlične bilance proračuna za leto 2008 in ugodna posojila Evropske investicijske banke.
Upam, gospa predsednica, da bo podnebni sveženj postal podlaga za pozitivno spremembo v prihodnosti glede podnebnega in gospodarskega razvoja v državah kot je moja, Bolgarija, in v drugih državah srednje in vzhodne Evrope.
Urszula Krupa
(PL) Gospa predsednica, celotni sistem za zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida temelji na nedokazanih hipotezah. Ne bo izboljšal okolja in pogojev za ljudi. Namen dokumenta je postal doseči največje zmanjšanje ogljikovega dioksida in uveljaviti tehnologijo CCS (zajemanje in shranjevanje ogljika). Slednja je nevarna in ni opravičljiva z okoljskega stališča.
Ne želimo škodovati okolju z uporabo geoloških formacij kot smetišč. To ni smiselno. Prav tako ne želimo škodovati gospodarstvom, ki bodo postala manj konkurenčna kot tretje države in tako še globlje zapadla v krizo. Naš poljski sveženj bo stal najmanj 500 milijard PLN. Predlagani sistem dražb pravic do emisij je izredno drag.
Poleg tega se bo sistem za trgovanje z emisijami, ko se bo razširil na nadaljnje sektorje gospodarstev držav članic, izkazal za koristno orodje v smislu usmerjanja teh gospodarstev k prevzemu pristojnosti s strani oblasti držav članic na področju davčne politike. To se bo doseglo s postopnim odpravljanjem davkov, ki se jih plačuje danes, in njihovo nadomestitvijo z okoljskimi davki, določenimi na samovoljen način.
Bogusław Sonik
(PL) Gospa predsednica, v skladu s predlogom Evropske komisije bi morala velika industrijska podjetja in elektrarne, ki v ozračje izpuščajo ogljikov dioksid, nabaviti dovoljenja za to na posebnih dražbah. Če bi bil uveden začrtani sistem, bi sledil val stečajev. Izkazalo se je, da je mogoče preprečiti nastanek takšne katastrofalne situacije in najti rešitev. Slednja bo vključevala povišanje stroškov energije, vendar ne tako drastično.
Pomembno je sprejeti celovit pristop k energetskemu vprašanju. Zato je Parlament predhodno predlagal imenovanje visokega uradnika za obravnavanje vprašanja energije v okviru zunanje politike. Imenovani bi bil odgovoren za usklajevanje vseh političnih strategij, ki vključujejo zunanje vidike energetske varnosti, kot so energija, okolje, trgovina, promet in konkurenca.
Zdaj se zastavlja vprašanje vloge Evropske komisije. Slednja je svoj predlog sestavila na popolnoma pristranski način in ni upoštevala situacije držav, katerih industrija energije temelji na premogu. Te države skupaj predstavljajo tretjino držav Evropske unije. Zato menim, da je povsem primerno vprašati predsednika Parlamenta, ali je skupna Evropa Evropa diktats ali Evropa sporazumov. Po mojem mnenju komisar Dimas ni opravil testa. Komisar ni imel česa prispevati, ko so bila pogajanja na kritični točki. Ponovil je samo na splošno razumne izjave, ki niso predstavljale osnove kompromisa. S tem je spodkopal verodostojnost pristopa Skupnosti k evropskim problemom. Francosko predsedstvo je bilo tisto, ki je rešilo skupni pristop k vprašanjem podnebnih sprememb. Francosko predsedstvo je bilo tisto, ki je omogočilo, da je bil dosežen sporazum o energiji, in za to bi se rad zahvalil gospodu Borlooju in gospe Kosciuszko-Morizet.
Zdaj je potrebna podpora vladam držav članic, da bi jim omogočili uporabo najnovejših tehnoloških dosežkov na področju energije. Nedavno ustanovljeni Evropski institut za tehnologijo, ki ima sedež v Budimpešti, bi moral pomagati pri tem.
Matthias Groote
(DE) Gospa predsednica, kompromis o sistemu za trgovanje z emisijami, o katerem bomo glasovali jutri, nosi očiten podpis Evropskega parlamenta. Za to sta si prizadevala poročevalka in poročevalec v senci. Za to bi se jima rad iskreno zahvalil.
Revizija sistema za trgovanje z emisijami in celotni podnebni sveženj tvorita najbolj ambiciozen in daljnosežen obrambni sveženj za globalno podnebje, ki je bil kdaj koli začet. Na to smo lahko ponosni. Prav tako ne smemo podcenjevati uspeha; nasprotno, ustaviti se moramo in globoko vdihniti.
Vendar pa se ne smemo zadovoljiti s tem, kar smo dosegli, o čemer bomo jutri glasovali. Namesto tega moramo pozorno spremljati razvoj podnebja in kakšne gospodarske posledice bo ta razvoj imel za nas. Iz tega razloga Komisijo prosim, naj pripravi nekakšno Sternovo poročilo za Evropsko unijo, tako da lahko natančno preučimo, kakšne finančne posledice bodo podnebne spremembe imele za Evropsko unijo in kakšne ukrepe moramo sprejeti v prihodnje, da bi obvladali to svetovno krizo.
Karl-Heinz Florenz
(DE) Gospa predsednica, menim, da nismo bili posebno uspešni pri pojasnjevanju pravega pomena, ki ga je treba pripisati temu celotnemu paketu. Mnogi mislijo, da hočemo kaznovati industrijsko politiko. To pa se v resnici nanaša na politiko CO2 in trajnostno politiko po svetu. Za to potrebujemo vire! Morda je boleče, toda če nimamo teh virov, ne moremo obravnavati velikih svetovnih ponorov ogljika, saj obstajajo in jih ni mogoče odpraviti z razlagami. Za to imamo mehanizme, glede katerih prav tako nisem preveč vesel, prav tako kot nisem vesel izida. Vendar pa bom kljub temu glasoval za.
Selitev virov CO2 je vstopna točka nekakšne osvoboditve. To je še vedno daleč od tega, da bi pomenilo, da bo industrijo, za katero menimo, da bo osvobojena, dejansko osvobodila Komisija. Enako velja za izhodiščni sistem. Minister, z vsem dolžnim spoštovanjem, in tudi vam, gospa Doyle, biti moramo izjemno pazljivi, če naj naša Komisija v prihodnosti postane vladarica gospodarske politike v Evropi. To nikoli ne bi smelo biti v pristojnosti samo ene institucije! Zato me tarejo dvomi, vendar pa bom na koncu kljub temu glasoval za poročilo, saj to ne zadeva samo CO2, ampak tudi trajnost. Požigamo vire naših otrok z neverjetno hitrostjo in s tem ogrožamo naš planet. To mora spremeniti nova politika za industrijsko družbo. To je naša priložnost!
Ko se pritožujemo, da Parlament ni mogel obravnavati z zadostnimi pristojnostmi, je to pravilno. Toda, moji dragi prijatelji socialni demokrati, na konferenci predsednikov ste z večino glasovali za to naglico, ko smo mi glasovali proti. Hoteli smo drug postopek, takšnega, ki bi ga Komisija zagotovo lahko obvladala. Ko se pritožujete, se torej pritožujte na pravem mestu.
Ne morem si predstavljati, da obstaja modrejši predlog, ki bi dobil ustrezno večino. Zaradi tega moramo glasovati za.
Anne Ferreira
(FR) Gospa predsednica, dosežen je bil sporazum o podnebnem svežnju in vsi smo si oddahnili.
Vendar pa mi dovolite, da nekoliko pogasim navdušenje, ki ga nekateri kažejo glede tega svežnja. Sporazum je bil potrebna zahteva, da bi videli, kaj bi se zgodilo po Kjotu, vendar ne zadostna, da bi lahko rekli, da smo zdaj v položaju, ko se lahko spoprimemo z izzivom podnebnih sprememb.
Menim tudi, da ima to poročilo več šibkih točk. Prvič, zdi se mi obžalovanja vredno, da je bila raven za dražbe znižana na 70 % v letu 2020, medtem ko je bil prvotni predlog 100 %.
Drugič, s sprejetjem tega, da lahko 50 % prizadevanj za zmanjšanje nadomestijo projekti v državah v razvoju, pomembno znižujemo odgovornost Evropske unije v smislu podnebnih sprememb.
Tretji primer je nizka raven prihodkov in pomanjkanje trdnih zavez za vlaganje v boj proti podnebnim spremembam bodisi znotraj Evropske unije ali v korist držav v razvoju.
Dvomim, da bodo te določbe, in širše tiste v energetskem in podnebnem svežnju, spodbudile evropsko gospodarstvo, naj sprejme potrebne spremembe Evropsko unijo postavi na pot proti družni, ki je varčno v smislu ogljika.
Kljub temu bomo glasovali za celotno besedilo, vendar pa menim, da bomo potrebovali nadaljnje spodbude, da evropskim zavezam damo večjo težo.
Elisabetta Gardini
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, sporazum, dosežen glede podnebnega in energetskega svežnja, je po mojem mnenju ambiciozen, saj po eni strani spoštuje cilje, določene v smislu varstva okolja, sočasno pa nakazuje načine, kako jih tesno povezati z gospodarsko trajnostjo. Na to gledam tudi kot na italijansko zgodbo o uspehu, saj se je Italija pogajala o številnih kritičnih točkah svežnja in je bil izid pozitiven.
Dogovorjeno besedilo je v bistvu veliko izboljšanje različice, ki jo je sestavil Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane, in je precej bližje stališčem naše politične skupine. Klavzula, ki določa pregled leta 2010, tudi glede na rezultate konference v Köbenhavnu, ki je bila dogovorjena na predlog predsednika Berlusconija, je ključna točka, dejstvo, da je bila sprejeta soglasno, pa je po mojem mnenju dober znak njenega občutka za industrijo. Na enak način je pomembno, da je bilo sprejeto postopno uvajanje sistema dražb v industrijskih sektorjih, ki niso izpostavljeni mednarodni konkurenci. Poleg tega bodo tisti, ki so izpostavljeni tveganju selitve virov CO2, imeli koristi od brezplačnega dodeljevanja.
To ne pomeni, da bo enostavno, saj bo ta sveženj kljub temu povzročil znaten porast stroškov sistema po vsej državi. Število brezplačnih dodelitev je povezano tudi z ambicioznimi merili, ki jih določajo zadevne direktive, zato tveganje preselitve ne bo popolnoma odpravljeno. Iz tega razloga se vračamo k pomembnosti klavzule o pregledu: to bo priložnost, da ocenimo, ali sistem plačuje preveč, ter uvedemo popravke in uskladimo naša prizadevanja.
Parlament mora po mojem mnenju nadzorovati izvajanje tega sporazuma in kako se odvijajo dražbe; te bodo po mojem mnenju prava preizkušnja. Od realnega gospodarstva zahtevamo veliko in, kot smo vedno zatrjevali, nočemo, da bi se ta prizadevanja spremenila v pretirano financializacijo, ločeno od realnega gospodarstva.
Caroline Jackson
Gospa predsednica, hvala in čestitke gospe Doyle, toda menim, da bo jutri žalosten dan za demokracijo v Evropskem parlamentu.
Sprejeti moramo sporazum, dogovorjen s Svetom za zaprtimi vrati. Zavestno smo se odpovedali naši priložnosti, da natančno preučimo stališče Sveta v celotnem postopku soodločanja. Ne vidim smisla v tem, da Parlament hoče več, nova pooblastila, če nismo pripravljeni izvajati tistih, ki jih imamo.
Ker smo hiteli v skladu z netočnim časovnim razporedom, smo zanemarili našo odgovornost, da zagotovimo celovito oceno vpliva podnebnega svežnja s strani nepristranskih organov. Pred kratkim sem bila na primer poročevalka o okvirni direktivi o odpadkih. Spodbuja zamisel energetsko učinkovitih obratov za soproizvodnjo toplote in električne energije, vendar pa se takšne obrate po revidirani ETS lahko kaznuje. Se je razpravljalo o tej pomembni točki? Kaj se je zgodilo z njo?
Povedano na splošno smo sprejeli, kar so povedale države, ki so najbolj vznemirjene zaradi svežnja. Nismo vzpostavili trdnega aparata za oceno vpliva za EU in zdaj plačujemo za to. Prav tako nimamo niti najmanjše ideje, ali bodo cilji, določeni v svežnju, resnično doseženi. Smo prepričani, da bo nadzor izvajanja dovolj natančen, kljub temu, kar je rekel gospod Dimas, in da se bo hitro ukrepalo proti državam, ki ne bodo izvajale niti tega omiljenega svežnja?
Kako bomo nadzorovali vse projekte skupnih prizadevanj v državah v razvoju? Če so podnebne spremembe tako pomembne, potrebujemo aktivnejši pristop k izvajanju, kot pa je bil doslej uporabljen v primeru okoljskih politik, o tem pa nismo slišali nič. Če bo iz tega izšlo karkoli dobrega, mora biti to nova odločitev, da zagotovimo zanesljiva jamstva in standardiziran sistem nepristranske ocene vpliva, kot ga imajo v ameriškem Kongresu.
Nekdo je dejal, da se na ta prenagljeni sporazum na prvi obravnavi ne sme gledati kot na zgled pripravljenosti Parlamenta, da popusti Svetu in zapravi svoja pooblastila, pooblastila, ki jih ima v skladu s soodločanjem. Vendar bo, gospod Borloo, kajne? In prihodnji parlament bo to obžaloval.
Georg Jarzembowski
(DE) Gospa predsednica, minister, komisar, skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov pozdravlja sporazum Sveta in Parlamenta v trialogu, naj se novih pravil za revizijo splošnega sistema za trgovanje z emisijami (ETS) ne razširi na zračni promet, ampak se to uredi z novimi, še neobjavljenimi posebnimi pravili za zračni promet.
Posebna pravila ETS za zračni promet, o katerih sta se Parlament in Svet dogovorila letos poleti in ki bodo začela veljati 1. januarja 2012, so prva svetovna pravila, ki v sistem za trgovanje z emisijami vključujejo zračni promet in tako od letalskih družb zahtevajo, naj omejijo vpliv zračnega prometa na okolje. To je prav. Posledice, namreč stroški letalskih družb, letališč in nenazadnje potnikov, ki se nahajajo v svetovni konkurenci, so komajda znosne zaradi predpisov, o katerih smo se dogovorili poleti.
Strožja pravila z novimi splošnimi pravili ETS ne bi bila samo neupravičena, ampak bi evropske letalske družbe spravila v izredne finančne težave. Glede tega smo vam hvaležni, Parlament in Svet. Prav je tudi zato, ker nam posebna pravila ETS za zračni promet dajejo priložnost, da se pogajamo o povsem enakovrednih pravilih s tretjimi državami in se tako izognemo svetovnim konfliktom, saj bi ti lahko vodili k k povračilnim ukrepom proti evropskim letalskim družbam. Čisto odkrito, svetovne rešitve ali vsaj delne rešitve, namenjene varstvu okolja v zvezi z letalskim prometom po svetu, so vedno boljše kot pretirano strogi predpisi, ki veljajo samo v EU. V zvezi s tem smo zelo zadovoljni. Veste, da bodo leta 2014 kljub temu ponovno ocenjena posebna pravila za ETS za zračni promet.
Zato sem hvaležen poročevalki gospe Doyle in francoskemu predsedstvu - če bi poslušalo -, da sta izključila zračni promet. To je bila pravilna odločitev, ki nam bo omogočila, da napredujemo. Hvala lepa!
Richard Seeber
(DE) Gospa predsednica, ne bom izgubljal časa s čestitkami francoskemu predsedstvu za ta uspešna pogajanja. Vendar pa ostaja grenak priokus, da Evropski parlament ni bil ustrezno udeležen. Škoda, še posebno glede na to vprašanje. Ne morem povsem razumeti naglice, ki se je kazala tu, saj so bile skoraj vse države članice pozne pri izpolnjevanju zavez, ki so jih že prevzele v skladu s Kjotskim protokolom.
Vedno smo zelo dobri, ko gre za dogovarjanje o ciljih, ki ležijo daleč v prihodnosti. Sistem za trgovanje z emisijami (EST) začne delovati 1. januarja 2013. Odločili smo se o zavezah za to obdobje in naprej do leta 2020 ter v daljni prihodnosti. Bolje bi bilo, če bi države članice spoštovale svoje obstoječe zaveze in če bi ustrezno vključili Evropski Parlament v pošten, pravilen in demokratičen postopek oblikovanja politike.
Poleg tega menim, da je Komisija zdaj soočena z velikimi izzivi, saj smo se dogovorili o splošnem okviru. Predvsem ko gre za opredelitev posameznih točk, kot je uporaba mehanizmov prožnosti, bo vse zelo odvisno od tega, kako bo Komisija določila prevladujoče pogoje. Tudi tu moram reči, da se lahko v sektorju ETS približno 50 % prenese na druge regije sveta; s skupnimi prizadevanji je ta številka 70 %. Tu so si države članice ustrezno pomagale. Tudi tu bi prosil Komisijo in komisarja Dimasa, naj zelo pozorno spremljata izpolnjevanje in države članice spomnita na odgovornost, ki so jo prevzele v zvezi s pomočjo svetovnemu podnebju.
Nadalje, zagotovo imamo še vedno problem z natančno opredelitvijo selitve virov CO2. Prav je, da se za nekatere sektorje dovoli izjeme, vendar nihče ne ve, kateri so ti zadevni sektorji. Zato bo morala Komisija oblikovati pregleden postopek, da bi lahko zagotovila sprejetje s strani industrije in držav članic, saj imamo tu opraviti z zelo obsežnimi zneski. Pomembno je, da najdemo dobro osnovo s preglednim postopkom.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Gospa predsednica, zahvaliti se želim vsem tistim tu v Parlamentu, ki so tako pomembno prispevali k podnebnemu svežnju. Še posebej bi rada pohvalila sekretariat, katerega trdo delo je bilo pomembno in katerega obsega dela ne bi mogli opraviti v mejah zakonodaje o delovnem času.
Zdaj imamo pred seboj zelo zadovoljiv in okoljsko ambiciozen rezultat, za to pa se moramo, kot se občasno zgodi, zahvaliti Svetu in ne Parlamentu. Svet je bil tisti, ki je rešil nekaj resnih problemov, ki so se skrivali v predlogu Komisije. V bistvu je še marsikaj ostalo nerešeno, ostalo pa bo pokazal čas.
Naša skupina je imela pomemben vpliv na izid, čeprav to ni bilo mogoče razbrati iz stališča Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane. Vendar pa je to mogoče razbrati zdaj iz stališča Sveta in v končnem rezultatu. Naš alternativni model za trgovanje z emisijami je omogočal podajanje mnenj in svobodno razpravo. Zato smo Svetu pomagali in ga spodbujali, naj svojo politiko usmeri proti primerjalni metodi.
Zato se želim zahvaliti državam članicam, vključno z mojo državo, Finsko, da so zelo pozorno sledile obsežnim mnenjem Parlamenta in spremljale spremembo, do katere je prišlo tu. Prizadevanja Sveta so dobila veliko več podpore, kot se je zdelo sprva.
Glavni cilj podnebne politike je vzpostaviti usklajen, splošen sporazum. Ni druge okoljsko odgovorne izhodiščne točke. Na ta način lahko zagotovimo, da posledica zmanjšanj tu ne bo povečanje drugje, saj bi bilo drugače žrtvovanje zaman.
Žal v okoljskem gibanju obstajajo takšni, ki bi bili pripravljeni iti po tej poti. Vendar pa so izkušnje pokazale, da okolje ne nagrajuje enostranske odločnosti in podnebnega puritanstva, ker to ne prinaša rezultatov. Oblikovati moramo obsežno področje delovanja in imeti poštena pravila. Potrebujemo zakonodajo, ki bo lahko spodbudila podjetja, da se pridružijo tekmi za tehnologijo, ki proizvaja najmanj emisij in ki jo za to nagrajuje in ne kaznuje.
Predvsem želim povedati, kako zelo zadovoljna sem, da bomo vztrajali pri cilju 20-odstotnega zmanjšanja emisij, tako da bi lahko rekli, da Parlament in Svet nista ničesar omilila.
Christofer Fjellner
(SV) Gospa predsednica, povedati moram, da sem se v letih, odkar sem v Evropskem parlamentu, naučil, da se ne izteče vedno tako, kot bi si želeli. Vse je zgrajeno na kompromisih, vendar pa na koncu kljub temu izpade dokaj dobro. Trenutno se pritožuje mnogo ljudi, tako tisti, ki menijo, da bi morali sprejeti bolj ambiciozna pravila, kot tudi tisti, ki menijo, da so ta pravila preveč ambiciozna. Vendar pa menim, da bi morali v bistvu biti izredno zadovoljni, da nam je sploh uspelo doseči kompromis. To je korak v pravo smer in je korak, zaradi katerega sem ponosen. Ponosen sem, da to potrjuje, da je Švedska še vedno država, ki prevzema največ odgovornosti v Evropi, toda tudi, da je Evropa del sveta, ki na splošno prevzema največ odgovornosti. Kot švedski konzervativci smo trdo delali v Svetu in tu v Parlamentu, da bi dosegli ta kompromis.
O tej temi je mogoče veliko povedati, toda če naj komentiram samo tisto, s čimer sem najbolj zadovoljen, bi poudaril tisto, kar smo naredili z avtomobili, da upoštevamo okoljske koristi avtomobilov, toda tudi, da dajemo proizvajalcem avtomobilov dovolj časa, da razvijejo nove modele. Kot je že bilo povedano, se ne smemo pustiti zmotno prepričati, da je to konec procesa. To je samo uvod k pomembnemu delu, ki ga je treba opraviti v Köbenhavnu. Prepričan sem, da smo postavili dobre temelje za to. Najlepša hvala.
Jerzy Buzek
(PL) Gospa predsednica, po mojem mnenju je ta direktiva primer dobrega in učinkovitega dialoga znotraj Evropske unije. Verjetno je bila to najtežja direktiva v tem parlamentarnem mandatu. Predložene spremembe niso bile vsem jasne. Na koncu smo prisluhnili drug drugemu, najprej v Parlamentu, nato pa je, to moram priznati, francosko predsedstvo pokazalo izredno skrbnost v svojem pristopu k zadevi. Komisarju Dimasu in komisarju Piebalgs se želim zahvaliti za sodelovanje v razpravi.
Zdaj se zahteva, da zagotovimo izvajanje te direktive. Emisije toplogrednih plinov moramo do leta 2020 zmanjšati za 20 %. 20-odstotno zmanjšanje je minimum! Na ta način smo ustvarili skupno podnebno politiko Evropske unije. To še ni bilo povedano s toliko besedami, toda direktiva se nanaša na našo skupno politiko. Tako kot pri vsaki skupni politiki bodo tudi tu potrebni sistematično ukrepanje, spremljanje in medsebojno preverjanje. Financirati moramo tudi program o energetski tehnologiji. To je odgovor na oceno emisij CO2. To bo skupni začetek naše skupne energetske politike. To potrebuje Evropska unija.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Edina možnost, ki jo imamo, ni, da proizvajamo manj, ampak da naredimo našo proizvodnjo pametnejšo in bolj ekološko. Pomembno je, da zmanjšamo emisije onesnaževal, vendar pa moramo zagotoviti tudi gospodarski razvoj in ohraniti delovna mesta.
V primerjavi z 8-odstotnim zmanjšanjem, določenim v Kjotskem protokolu, je Romunija v letih 1990 do 2005 svoje emisije toplogrednih plinov zmanjšala za 43 %. To je bilo žal doseženo s postopki prestrukturiranja, ki so jih izvajala podjetja težke industrije, in kljub odvisnosti od fosilnih goriv. Čeprav bi bilo ugodneje, če bi kot referenčno leto določili leto 1990, pozdravljam prožnost in solidarnost, ki je bila izražena državam članicam v obliki prehodnega obdobja, potrebnega za velike naložbe, da bi podjetja učinkoviteje delovala.
S spremembami smo dobili dodelitev brezplačnih pravic do emisij za daljinsko ogrevanje stanovanj in za sisteme za ogrevanje ali hlajenje, ki temeljijo na učinkoviti soproizvodnji, zagotavljanje podpore za družine z nižjimi prihodki iz prihodkov, zbranih od dražb pravic do emisij, in izvzetje bolnišnic in majhnih obratov iz sistema za trgovanje s certifikati za emisije. Hvala lepa.
Chris Davies
Gospa predsednica, eden izmed dosežkov teh pogajanj je bila vzpostavitev mehanizma financiranja za demonstracijske projekte zajemanja in shranjevanja ogljika, temu pa se bom posvetil kasneje. Vendar pa kot pogajalec za CCS, poročevalec, vem, da smo uspeh dosegli z revizijo direktive ETS. Bil sem sopotnik na zadnjem sedežu. Včasih potrebuješ srečo in mislim, da sem imel srečo, da sem imel Lindo McAvan, Leno Ek in druge - poročevalce v senci - pri direktivi ETS. Menim, da sem bil srečen, da sem imel predsedstvo, ki je bilo odprto za nove zamisli, še posebno srečo pa sem imel, da sem lahko delal z Avril Doyle, poročevalko za to zakonodajo, ki je dosegla ogromno. Izpostavil bi samo eno stvar, gospa predsednica, in sicer, da v zgodovini tega Parlamenta ni bilo veliko poročevalcev, ki bi podali prvotni predlog, ki bi v najboljšem primeru zbral 1,5 milijard EUR sredstev in se končal s svežnjem, vrednim petkrat ali šestkrat toliko.
Bart Staes
(NL) Gospa predsednica, cilj zmanjšanja emisij toplogrednih plinov za 20 % do leta 2020 je bil ohranjen. Vendar pa se ne smemo slepiti. Že ta cilj ni bil zadosten. Znanost nam govori, da se moramo odločiti za zmanjšanje v višini 25 % ali celo 40 %. Obžalujem, da je bil sistem dražb spodkopan v neelektričnem sektorju. Leta 2020 bomo še vedno razdajali 30 % brezplačnih pravic do emisij, medtem ko 100-odstotna dražba ne bo resničnost do leta 2027.
To pošilja zelo slab znak tistim, ki bodo v Köbenhavnu razpravljali o svetovnem podnebnem sporazumu, čeprav je najboljši odgovor na selitev virov CO2 dejansko svetovni sporazum. Če ne bomo imeli svetovnega sporazuma, to pomeni, da se bo sistem dražb še naprej spodkopavalo na račun dejstva, da se bo brezplačne pravice do emisij še naprej dodeljevalo 96 % podjetij. Manjši prihodki od dražb s pravicami pomenijo manjše naložbe v trajnostno energijo ter v raziskave in razvoj.
Gospe Doyle želim zastaviti naslednje vprašanje: imate morda vpogled v to, kakšen bo pričakovani upad prihodka od dražb zdaj, ko je bil ta sistem povsem spodkopan?
Predsednica
Zelo mi je žal, vendar zaradi časovne omejitve ne morem sprejeti nobenega govornika več. Zato se bomo zdaj vrnili k poročevalki, zelo hvaljeni gospe Doyle.
Avril Doyle
poročevalka. - Gospa predsednica, rada bi na hitro izpostavila še nekaj točk.
Okoljska celovitost odličnega prvotnega predloga je vzdržala, še zlasti glede scenarija zmanjšanja za 30 %. Nima smisla, da hodimo v Köbenhaven z našo zakonodajo, če je naslednje leto decembra ne bodo spremljala precejšnja sredstva - to prepuščamo vam, Komisija.
Sporazum CCS o 300 milijonih pravic je morda spremenljiv v tej celotni razpravi o zmanjšanju emisij ogljikovega dioksida, če se bo tehnologija izkazala v 12 zadevnih obratih.
Sporazum, ki ga imamo pred sabo, zdaj EU daje jasno pooblastilo za pogajanja s tretjimi državami v pripravah na sporazum naslednje leto. Ne moremo si privoščiti, da nam ne bi uspelo, saj nas bo prst zgodovine obtožil, da smo zanemarili svoje odgovornosti kot generacija političnih voditeljev, ki so poznali problem, ki so poznali strokovne znanstvene izsledke, vendar niso ukrepali.
Za nekatere gre moje končno poročilo predaleč; za druge ne gre dovolj daleč. Toda tudi s pravicami brez meril ciljno zmanjšanje ne bo lahko za industrijo. Ne naredimo najboljših sovražnike dobrega. To je, če upoštevamo vse, dober rezultat. Je najboljši na svetu, saj je tudi edini ETS, ki danes obstaja v svetu. ZDA in Avstralijo pozivam, naj naredita bolje in naj nas osramotita v EU in naj naslednje leto v Köbenhavnu presežeta našo igro.
Predsednica
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo jutri, v sredo, 17. decembra 2008.
Pisne izjave (člen 142)
Jorgo Chatzimarkakis, Wolf Klinz, Holger Krahmer, Alexander Graf Lambsdorff in Willem Schuth  
Gospa predsednica, sporazum o podnebnem svežnju je zmeren rezultat.
EU je določila 20-odstotni cilj zmanjšanja emisij v primerjavi z letom 1990. Emisije nam je doslej že uspelo zmanjšati za polovico. Ključna beseda je širitev na vzhod, kjer so emisije glede na skupno število manjše, kar pušča še cilj zmanjšanja za 12 % v primerjavi z letom 1990.
EU bi morala doseči 3 % do 4 % zmanjšanja v državah v razvoju, s čimer bi ostalo še 9 %. Cilje je mogoče zgrešiti za do 5 %. Tako ostanejo 4 %.
Običajno bi na tej točki rekli, dobro, kakšna sreča, da se je EU odločila, da ne izvozi vsega gospodarstva v Azijo. Kompromis je vsekakor cenejši kot predlog Komisije. Zaradi tega se nemška Svobodna demokratska stranka (FDP) lahko strinja z njim.
Toda zdaj EU izigrava svoje države članice drugo proti drugi in zaradi energetske mešanice, pravil odstopanja in premetenih pogajanj imajo zdaj nekatere države članice prednost pred drugimi. Kmalu bi lahko videli, kako nemški dobavitelji energije proizvajajo električno energijo na Poljskem namesto v Nemčiji, razen če je ne bodo kupili od Francozov.
Dejstvo, da so države članice EU vpletene v takšne nečiste posle, dopušča malo upanja na svetovni sporazum, zastavlja pa se tudi vprašanje učinkovitosti virov.
Vlade, Svet in Komisijo EU se poziva, naj zagotovijo učinkovitost varstva okolja ter gospodarstva in rasti.
Magor Imre Csibi  
v pisni obliki. - Prejšnji teden so Svet in pogajalci EP dosegli zgodovinski sporazum o podnebnem svežnju. Kompromis pozdravljam z nekoliko težkim srcem, saj je bil sveženj znatno omiljen v primerjavi s prvotnim predlogom Komisije in glasovanjem odborov EP. V času, ko je potrebno hitro in dosledno ukrepanje za boj proti podnebnim spremembam, se je Evropa odločila za počasen prehod na nizkoogljično gospodarstvo z odstopanji in brezplačnimi pravicami do emisij ogljika. Kljub tem pomanjkljivostim je kompromis pomemben preboj, ki bo postavil temelje bolj trajnostnega gospodarstva. Največji dosežek je dejstvo, da so cilji in načela izvajanja zapisani v zakonodaji in so vsi priznali potrebo po tem, da je treba izbrati čistejšo pot razvoja. Poleg tega se lahko boj proti podnebnim spremembam odvija učinkovito samo, če so vsi za stvar, ta kompromis pa daje EU več pogajalske moči, da pridobi mednarodne partnerje. Sporazum bom podprl, ker sem resnično prepričan, da to ni kompromis praznih besed, ampak kompromis, ki ga je dejansko mogoče doseči.
Daciana Octavia Sârbu  
v pisni obliki. - (RO) Izid pogajanj o podnebnem svežnju med tremi institucijami predstavlja uravnotežen kompromis, ki bo Evropski uniji pomagal pomembno prispevati k ukrepom za boj proti globalnemu segrevanju glede na to, da je to prva skupina držav, ki je to zavezo prevzela kot pravno zavezujočo. Trenutno se soočamo s svetovno finančno krizo, ki je vzbudila strah v večini držav članic v zvezi s ciljem zmanjšanja emisij ogljika. Vendar pa je izid, ki smo ga dosegli po vrhu, uravnotežen sporazum med potrebo po varstvu podnebja in potrebo po tem, da premagamo to gospodarsko mrtvilo. Po mojem mnenju argumenti, povezani s to krizo, ne morejo preprečiti sprejetja svežnja. Upam, da bodo vse politične skupine v Parlamentu glasovale zanj. Hvaležna sem, da se je državam, ki so svoje ravni emisij zmanjšale v obdobju od leta 1990 do leta 2005, vključno z Romunijo, priznalo njihova prizadevanja s spremembo sheme za razdeljevanje prihodkov, zbranih z dražbami, ne da bi se spremenila splošna struktura svežnja. Hkrati menim, da je bila ustrezno obravnavana večina vprašanj iz direktive o trgovanju z emisijami, ki so državam članicam povzročila največje probleme, in da je bil končni rezultat pošten in bo Evropski uniji omogočil lotiti se prave misije za boj proti podnebnim spremembam.
Esko Seppänen  
Direktiva Parlamenta o trgovanju z emisijami je kapitalistična lažna prijaznost do okolja in kljub temu ni nič več kot igralniški kapitalizem in legalizirana goljufija. Ker je bil prvotni predlog Komisije zabeležen na takšen način, da evropski industriji ne bo treba plačati za špekulacije, razen v smislu cen električne energije, bom glasoval zanj, čeprav nasprotujem trgovanju z emisijami. Podpiram cilje za zmanjšanje emisij, vendar pa bi jih morali doseči z davki in ne špekulacijami.
