Sănătatea mintală (prezentare succintă)
Preşedintele
Următorul punct de pe ordinea de zi este o scurtă prezentare a raportului întocmit de doamna Tzampazi, în numele Comisiei pentru mediu, sănătate publică şi siguranţa alimentară, referitor la sănătatea mintală.
Evangelia Tzampazi
Domnule preşedinte, domnule comisar, doamnelor şi domnilor, conştientizăm din ce în ce mai mult că nu există sănătate fără sănătate mintală. Realizăm că problemele de sănătate mintală exercită în mod frecvent un impact, din punct de vedere umanitar şi financiar, atât asupra vieţii personale, familiale, profesionale şi sociale a indivizilor şi familiilor lor, cât şi asupra societăţii în ansamblul ei.
Cifrele vorbesc de la sine: una din patru persoane vor suferi de o formă de tulburare psihică. Depresia este una dintre cele mai comune tulburări şi, până în 2020, va fi cea mai comună boală din lumea dezvoltată. Aproximativ 59 000 de sinucideri se comit anual în Uniunea Europeană, dintre care 90% sunt cauzate de tulburări mintale. Categoriile vulnerabile şi marginalizate, precum persoanele cu handicap, sunt predispuse într-o mai mare măsură să fie afectate de probleme legate de sănătatea mintală.
De asemenea, într-o Europă care îmbătrâneşte, tulburările neurodegenerative devin din ce în ce mai frecvente. Prin urmare, vom fi cu toţii de acord că este necesară o acţiune concertată pentru a putea răspunde provocărilor pe care le pune problema sănătăţii mintale, întrucât este o chestiune care ne priveşte pe toţi. Toţi avem obligaţia de a apăra sănătatea mintală, iar protecţia drepturilor pacienţilor afectaţi de tulburări mintale şi ale familiilor lor este o poziţie ideologică şi politică, prin intermediul căreia statul furnizează ajutor social şi protecţie celor care au nevoie. Primul pas a fost făcut prin publicarea Cărţii verzi de către Comisie; următorul pas a fost reprezentat de Conferinţa europeană "Împreună pentru sănătate mintală şi bunăstare”, în cursul căreia s-a adoptat de asemenea Pactul european pentru sănătate mintală si bunăstare.
În conformitate cu acestea, raportul referitor la sănătatea mintală, care a fost aprobat în unanimitate de către Comisia pentru mediu, sănătate publică şi siguranţa alimentară, conţine o serie de recomandări referitoare la promovarea sănătăţii mintale şi a bunăstării populaţiei, la combaterea stigmatului discriminării şi al excluderii sociale, la consolidarea acţiunii preventive şi a autoajutorării şi la acordarea de sprijin şi tratament adecvat persoanelor cu probleme de sănătate mintală, precum şi familiilor şi personalului de îngrijire.
În raport, subliniem necesitatea furnizării de servicii de calitate, accesibile, eficiente şi universale în materie de sănătate mintală şi a unei legislaţii actualizate. Propunem să se pună accentul pe formarea persoanelor care deţin poziţii esențiale. Propunem facilitarea accesului la educaţie, formare şi locuri de muncă adecvate şi crearea unui mediu favorabil, cu o atenţie deosebită acordată grupurilor vulnerabile. Propunem să se acorde atenţie prevenirii problemelor de sănătate mintală prin intervenţie socială. Invităm statele membre să încurajeze responsabilizarea organizaţiilor care reprezintă persoanele cu probleme de sănătate mintală. Propunem adoptarea unei platforme pentru monitorizarea punerii în aplicare a pactului. Invităm Comisia să prezinte concluziile conferinţelor tematice. Subliniem necesitatea stabilirii unor indicatori adecvaţi, în vederea unei evaluări avizate a nevoilor la nivel naţional şi european.
În acelaşi timp, formulăm propuneri în cadrul celor cinci domenii prioritare ale pactului. În acest cadru, subliniem faptul că, pentru a preveni depresiile şi sinuciderile, trebuie să punem în aplicare programe multisectoriale şi să instituim reţele în scopul de a dezvolta un climat sănătos în şcoli, de a îmbunătăţi condiţiile de muncă, de a adopta măsuri menite să amelioreze calitatea vieţii şi, în final, în ceea ce priveşte combaterea stigmatizării şi excluderii sociale, subliniem că este necesar să se organizeze campanii de informare şi de sensibilizare a publicului. Pentru aceasta, aş dori să le mulţumesc membrilor care au contribuit cu propunerile lor şi sper că vom atrage atenţia cu privire la faptul că sănătatea mintală este un bun social de preţ şi că toţi trebuie să depunem eforturi în scopul promovării acesteia.
Janez Potočnik
membru al Comisiei. -Domnule preşedinte, felicit Parlamentul European şi raportorul acestuia, doamna Tzampazi, cu privire la acest raport din proprie iniţiativă referitor la sănătatea mintală. Raportul evidenţiază foarte corect impactul semnificativ pe care îl are sănătatea mintală asupra bunăstării generale, educaţiei, învăţării şi coeziunii sociale în Uniunea Europeană.
Faptul că Parlamentul adoptă acest raport doar la doi ani de la adoptarea unei rezoluţii, ca răspuns la Cartea verde a Comisiei privind sănătatea mintală, semnalează necesitatea urgentă de a întreprinde mai multe acţiuni în acest domeniu.
În opinia mea, există motive de optimism. Se conştientizează mai mult importanţa sănătăţii mintale şi a bunăstării în toate sectoarele, în comparaţie cu acum câţiva ani. Acest lucru a fost evident datorită susţinerii considerabile de care a avut parte Conferinţa la nivel înalt a Comisiei "Împreună pentru sănătate mintală şi bunăstare” şi Pactul european pentru sănătate mintală si bunăstare, ambele fiind menţionate de către raportor.
Se înregistrează evoluţii pozitive prin faptul că multe state membre şi-au revizuit strategiile privind sănătatea mintală sau instituie planuri de acţiune, de exemplu, Finlanda şi Ungaria. Învăţarea socioeconomică a fost inclusă în programele şcolare. În Regatul Unit, problemele legate de viaţă sunt, în prezent, o materie de sine stătătoare în multe şcoli.
Angajatorii sunt tot mai conştienţi de legăturile între bunăstare şi productivitate. CSR Europe a creat un set de instrumente pentru bunăstarea la locul de muncă. Dar să lămurim lucrurile. Cu certitudine, nu există niciun motiv să cădem într-o stare de automulţumire, aşadar mai avem mult de muncit. Ar putea apărea noi riscuri pentru sănătatea mintală în urma crizei financiare şi economice actuale. Statele membre ar putea fi tentate să reducă bugetele pentru sănătate mintală sau să-şi tempereze eforturile de a institui sisteme moderne de sănătate mintală, cu servicii bazate pe comunitate, în locul azilurilor învechite.
Declinul economic înrăutăţeşte şansele de viitor ale tinerilor, mai ales ale absolvenţilor. Nesiguranţa locului de muncă şi temerile consecvente cu privire la stabilitatea veniturilor şi la creşterea nivelurilor de şomaj creează noi ameninţări majore pentru sănătatea mintală.
În următorii doi ani, Comisia va organiza o serie de conferinţe tematice cu privire la cele cinci priorităţi ale pactului privind sănătatea mintală. Acestea vor fi evenimente comune cu preşedinţiile Consiliului şi statele membre. O primă conferinţă internaţională privind stigmatizarea şi asistenţa psihiatrică va fi organizată de preşedinţia cehă la 29 mai anul curent. Prima conferinţă tematică privind sănătatea mintală a tinerilor şi în educaţie va avea loc la Stockholm la 29-30 septembrie, în cooperare cu preşedinţia suedeză. A doua conferinţă tematică privind prevenirea depresiei şi a sinuciderii va fi organizată cu Ungaria în decembrie. În primul semestru al anului 2010, preşedinţia spaniolă va găzdui o conferinţă tematică privind sănătatea mintală a persoanelor în vârstă. Mai mult, ţinem legătura cu statele membre în ceea ce priveşte alte două conferinţe privind sănătatea mintală la locul de muncă şi combaterea stigmatizării şi excluderii sociale.
Raportul Parlamentului include multe sugestii concrete care constituie o contribuţie valoroasă la dezbaterile viitoare din cadrul acestor conferinţe. Raportul nu doar subliniază relevanţa sănătăţii mintale în Uniunea Europeană, ci şi demonstrează că există multe oportunităţi de a acţiona în domeniul sănătăţii mintale la nivelul Uniunii Europene.
Una dintre sugestiile prezentate în raport este instituirea unei structuri pentru a supraveghea punerea în aplicare a Pactului european pentru sănătate mintală şi bunăstare. Sunt de acord că revizuirea periodică a obiectivelor pactului va aduce o valoare adăugată semnificativă.
Vom lua în considerare cu seriozitate modul în care se poate pune cel mai bine în aplicare această idee. Din nou, aş dori să mulţumesc Parlamentului şi raportorului acestuia pentru acest raport care ne este de un real folos şi pentru recomandările sale foarte importante.
Preşedintele
Declar încheiat acest punct de pe ordinea de zi.
Votul va avea loc joi, 19 februarie 2009.
Declaraţii scrise (articolul 142 din Regulamentul de procedură)
Louis Grech  
în scris. - Sănătatea mintală reprezintă un factor esențial în vieţile oamenilor şi se înregistrează tot mai multe dovezi ale impactului acesteia asupra sistemelor noastre sociale, economice şi juridice. Sprijin acest raport, întrucât determină o abordare extensivă a provocărilor cu care ne confruntăm în sectorul sănătăţii mintale, precum combaterea stigmatizării, a discriminării şi a excluderii sociale, recunoscând necesitatea unor programe de prevenire, a asistenţei publice şi a unui tratament adecvat al oamenilor.
Ca o ştiinţă relativ nouă, sănătatea mintală nu este recunoscută la scară largă ca o prioritate, dar dezvoltările tehnologice recente ne-au permis să explorăm mai mult creierul uman, arătându-ne calea spre noi tratamente capabile să schimbe viaţa oamenilor. Cred că ar trebui să sprijinim cu tărie cercetările ulterioare în acest domeniu, ţinând, în special, seama de creşterea populaţiei vârstnice în Europa, care speră la o îmbătrânire sănătoasă, demnă şi activă.
Avem nevoie de structuri accesibile pentru îngrijirea şi tratarea tulburărilor mintale, însă este, de asemenea, foarte important să beneficiem de un mediu favorabil, precum programe de integrare pe piaţa muncii. Sănătatea mintală este la fel de importantă la locul de muncă, unde poate împiedica, în mod semnificativ, performanţa, astfel încât trebuie să promovăm bunele practici în rândul angajatorilor, pentru a reduce stresul inutil şi a menţine bunăstarea mintală a angajaţilor lor.
Eija-Riitta Korhola  
Aş dori să mulţumesc doamnei Tzampazi pentru raportul său referitor la sănătatea mintală, pentru care am acordat un vot favorabil.
Una din patru persoane suferă de probleme de sănătate mintală cel puţin o dată în viaţă. Se estimează că până în anul 2020, depresia va deveni boala cea mai comună în lumea dezvoltată şi al doilea motiv principal al incapacităţii de muncă. Factori externi, precum consecinţele crizei financiare actuale, vor tinde să facă oamenii vulnerabili la aceste probleme. Problemele de sănătate mintală nu doar atrag o cheltuială care reprezintă o povară în sectorul sănătăţii şi în întregul sistem social şi economic; ci şi reduc inutil calitatea vieţii persoanelor suferinde şi a familiilor lor.
Deşi s-au făcut progrese semnificative în ceea ce priveşte standardele de îngrijire şi atitudinea generală, persoanele care suferă de tulburări mintale şi familiile acestora sunt marginalizate tot mai frecvent. Diferenţele legate de standardele care se aplică pentru prevenirea bolilor şi garantarea unei asistenţe de înaltă calitate sunt prea pronunţate, atât între statele Uniunii Europene, cât şi la nivel regional într-o ţară.
Sunt încântată că raportul doamnei Tzampazi a menţionat, în mod special, problema sănătăţii mintale a tinerilor, propunând necesitatea unor programe intersectoriale pentru abordarea acesteia. Cu toate acestea, nu ar trebui să uităm că cea mai importantă activitate de prevenire a tulburărilor mintale rămâne mereu în responsabilitatea educatorilor şi agenţiilor din afara familiei şi căminului. Acest lucru antrenează promovarea unor stiluri de viaţă sănătoase, ascultarea copiilor şi tinerilor şi acordarea unei atenţii speciale acestora.
Consider că este deosebit de important ca serviciile universale de sănătate mintală să fie de înaltă calitate, uşor accesibile şi eficiente, astfel cum s-a propus în raportul doamnei Tzampazi, la fel cum consider că este important să se efectueze o investiţie mai mare în cercetarea avansată. Ar trebui să se finanţeze mai mult cercetarea medicală care are ca obiect legăturile dintre prevenire şi problemele de sănătate mintală şi fizică.
Siiri Oviir  
Tulburările mintale sunt probleme de sănătate naţionale în multe ţări, întrucât au o influenţă semnificativă asupra persoanelor implicate, familiilor acestora şi societăţii în general. Tulburările mintale conduc frecvent la handicap şi pot astfel cauza o povară economică semnificativă asupra societăţii.
În conformitate cu raportul privind dezvoltarea al Băncii Mondiale din 1993, patru dintre cele zece cele mai comune cauze ale handicapului au fost tulburările mintale şi/sau neurologice. În timp ce în 1993, depresia era a patra afecţiune care cauza handicapul, dacă tendinţele actuale continuă, în anul 2020, depresia poate deveni a doua cauză majoră în rândul întregii populaţii şi chiar cauza cea mai importantă a handicapului în rândul femeilor.
În ciuda amplorii şi gravităţii consecinţelor tulburărilor mintale, mai există în prezent ţări în lume şi în Europa în care se acordă o atenţie insuficientă acestei probleme. Această stare de lucruri este determinată, adesea, de predominanţa unei atitudini publice şi politice parţial negative în societate şi de stigmatizarea persoanelor bolnave mintal. Acest fapt conduce la acordarea unei atenţii insuficiente sănătăţii mintale, la disponibilitatea limitată a serviciilor, la absenţa metodelor alternative de tratament şi la o informare insuficientă cu privire la posibilităţile de tratament.
Lăsând la o parte faptul că soluţionarea problemelor de sănătate mintală intră în competenţa statelor membre, este important să se crească volumul asistenţei financiare şi asistenţei bazate pe cunoaştere furnizate statelor membre de către Uniunea Europeană, pentru a le ajuta să-şi dezvolte şi să-şi îmbunătăţească serviciile de sănătate, de asistenţă socială şi de învăţământ şi măsurile de prevenire.
Consider că promovarea sănătăţii mintale şi bunăstării indivizilor trebuie să devină un obiectiv prioritar în toate statele membre ale Uniunii Europene, deoarece sănătatea mintală a persoanelor exercită un efect direct asupra productivităţii economice şi a locurilor de muncă din statele membre.
Zdzisław Zbigniew Podkański  
După cum se ştie, sănătatea mintală este o valoare fundamentală pentru fiecare persoană, iar noi, reprezentanţii naţiunilor Europei, nu trebuie să uităm acest fapt. Cred că este oportun faptul că astăzi am abordat acest aspect în forumul Parlamentului European. Bolile psihice, sinuciderile şi depresia au devenit o ameninţare pentru societatea contemporană. Aceste probleme nu afectează doar persoanele care trăiesc în condiţii de stres constant, ci şi copiii, tinerii şi vârstnicii. Cred că ar trebui să luăm măsuri de mare amploare pentru a învinge aceste bolii ale civilizaţiei. Acesta este un alt motiv pentru care sprijin cercetarea şi accesul liber la rezultatele cercetării, precum şi pe specialişti.
Exprimând-mi mulţumirea pentru Raportul referitor la sănătatea mintală, aş dori, totodată, să-mi exprim interesul cu privire la măsura în care, pe lângă furnizarea de asistenţă persoanelor în vârstă şi acţiunea de combatere a stigmatizării şi a excluderii sociale, este posibil să se includă proiecte destinate persoanelor marginalizate din punct de vedere social. Aceste persoane, deseori, manifestă antipatie faţă de ceilalţi, se simt alienate şi le este teamă de cenzura societăţii. În opinia mea, punctul de interes major ar trebui să fie un program de învăţământ extensiv, astfel încât toţi cei aflaţi în dificultate să ştie unde să apeleze, ce tip de ajutor se poate obţine şi, cel mai important, că este posibilă întoarcerea la o viaţă normală.
Daciana Octavia Sârbu  
în scris. - Sănătatea mintală şi bunăstarea reprezintă o mare provocarea a secolului în care trăim, Organizaţia Mondială a Sănătăţii estimând că tulburările mintale vor reprezenta 15% din totalul bolilor până în anul 2020.
Mă îngrijorează în mod deosebit viitorul adolescenţilor şi al copiilor, motiv pentru care am propus sensibilizarea cetăţenilor cu privire la deteriorarea situaţiei în privinţa sănătăţii mintale a copiilor care au părinţi emigranţi şi introducerea de programe în şcoli menite să ajute aceşti tineri să facă faţă problemelor psihologice legate de absenţa părinţilor.
Am insistat asupra acestui fapt datorită numărului mare de copii abandonaţi de părinţii plecaţi la muncă în străinătate, fenomen tot mai des întâlnit în Europa Centrală şi de Est. Tot în sprijinul tinerilor, am propus promovarea înfiinţării funcţiilor de consilier în fiecare şcoală secundară şi oferirea de alternative care sunt confidenţiale şi nu stigmatizează, pentru a răspunde nevoilor socio-emoţionale ale acestora.
Având în vedere că sănătatea mintală determină calitatea vieţii cetăţenilor din Uniunea Europeană, aceasta trebuie abordată cu aceeaşi seriozitate ca şi sănătatea fizică, iar un plan de acţiune european în acest sens este necesar pentru a răspunde provocărilor pe care le ridică tulburările mintale.
Richard Seeber  
Atunci când vorbim despre sănătate, ne referim de obicei la bunăstarea fizică. Însă bolile psihice pot reprezenta, în aceeaşi măsură, un handicap pentru vieţile cotidiene ale persoanelor suferinde şi au vaste efecte sociale adverse. Prin urmare, iniţiativa Parlamentului de a îmbunătăţi informarea cu privire la sănătatea mintală este un pas pozitiv. Ar fi indicat să se organizeze mai multe dezbateri publice cu privire la modurile de abordare a tulburărilor mintale şi, în plus, ar trebui să se asigure acces publicului larg la metodele de prevenire a bolilor psihice.
Ar trebui să se acorde o atenţie specială locului de muncă în această privinţă. Având în vedere că persoanele active îşi petrec o lungă perioadă de timp la serviciu şi sunt expuse la stres în legătură cu activitatea lor, este necesar să se promoveze sănătatea mintală în locul respectiv. Doar lucrătorii motivaţi şi echilibraţi sunt în măsură să îndeplinească cerinţele care li s-au stabilit.
Prin urmare, se recomandă sensibilizarea întreprinderilor şi organismelor publice cu privire la această problemă. În ansamblu, recunoscând tulburările mintale, Parlamentul recomandă o înţelegere modernă a sănătăţii şi oferă multor suferinzi o perspectivă pozitivă pe termen lung.
