Antidempingo bylos - esama padėtis ir perspektyvos (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas klausimas - diskusija dėl klausimo žodžiu Komisijai dėl antidempingo bylų - esama padėtis ir perspektyvos, kurį Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcijos, Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos, Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcijos, Žaliųjų frakcijos / Europos laisvojo aljanso, Europos vieningųjų kairiųjų jungtinfrakcijos / Šiaurės šalių žaliųjų kairiųjų ir Europos konservatorių ir reformuotojų fakcijos vardu - B7-0562/2010) pateikDaniel Caspary, Cristiana Muscardini, Tokia Saïfi, Georgios Papastamkos, Kader Arif, Bernd Lange, Gianluca Susta, Metin Kazak, Niccolò Rinaldi, Marielle De Sarnez, Yannick Jadot, Carl Schlyter, Helmut Scholz, Robert Sturdy, Syed Kamall, Jan Zahradils.
Daniel Caspary
Pone pirmininke, ponios ir ponai, antidempingo priemonės pasaulyje yra svarbios. Mums, Europos Parlamentui, ir, manau, galiu kalbėti daugelio EP narių vardu, šis klausimas susijęs ne su protekcionizmu, bet su protingu antidempingo priemonės naudojimu. Jeigu pasinaudodamos valstybės pagalba kitos valstybės iškreipia konkurenciją, turime galėti apsiginti. Turim mokėti apsiginti, jeigu įmonės rinkoje dempinguoja prekes, kitaip tariant, jeigu jos parduoda šiuos produktus žemesne kaina už savikainą, kad savo konkurentus išstumtų iš rinkos ir įgytų neteisėtą pranašumą.
Norėčiau pakalbėti konkrečiai apie vieną aspektą. Man būtų įdomu išgirsti Komisijos atsakymus į šiuos klausimus. Ar Komisija turi informaciją arba atsiliepimų iš Tarybos dėl užsienio vyriausybių įsitraukimo į šią veiklą masto? Ar yra buvę atvejų, kai tų šalių, kuriose įsisteigusi konkreti įmonė, vyriausybbanddaryti įtaką Antidempingo priemonių komiteto sprendimams? Ar yra buvę atsakomųjų veiksmų arba, galbūt, bandymų daryti spaudimą, dėl kurių balsavimo rezultatai būtų pasikeitę? Man būtų įdomu tai žinoti, nes praeityje į mane kreipėsi įmonės, išdėstydamos joms susirūpinimą keliančius klausimus.
Antras aspektas susijęs su tuo, kad į mane kelis kartus kreipėsi įmonės ir prašmanęs, kad susisiekčiau su Komisija ir tam tikrais atvejais sustabdyčiau antidempingo tyrimų vykdymą. Jeigu nustatomas antidempingo muitas, jis turi neigiamą poveikį Europos įmonėms, vykdančioms veiklą kitose vietovėse, pvz., Azijoje. Norėčiau sužinoti, kokia Komisijos nuomonšiuo klausimu. Kokia padėtis yra šiuo metu? Ar yra tokio pobūdžio atvejų?
Vital Moreira
Pone pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau paprašyti Komisijos nario labai aiškiai išdėstyti Komisijos poziciją dėl prekybos apsaugos priemonių, taip pat ir antidempingo priemonių. Neseniai paskelbtame komunikate Komisija nurodė, kad laisvoji prekyba priklauso nuo sąžiningos nacionalinių ir užsienio gamintojų konkurencijos, ir pridūrė: "ES gamybą nuo tarptautinės prekybos iškraipymų ar trukdžių saugome taikydami [Pasaulio prekybos organizacijos] taisykles atitinkančias prekybos apsaugos priemones". Visa tai šaunu ir gerai. Vis dėlto nepaisant to, kad yra geras teisinis pagrindas, taip pat turi būti veiksmingas ir nuspėjamas sprendimų priėmimo mechanizmas, kad būtų galima pasiekti šiuos tikslus.
Mano klausimas toks: ar galėtų būti taip, kad Tarybos neseniai pateiktas pasiūlymas dėl valstybių narių vykdomos Komisijos įgyvendinimo aktų, kurie apima ir prekybos apsaugos priemones, kontrolreiškia šį norą užtikrinti, kad iš tikrųjų būtų imtasi prekybos apaugos priemonių? Prisimenu, kad šiame Tarybos sprendime numatytos bendrų komiteto taisyklių išimtys, kas reiškia, kad yra galimybilgai vilkinti, o gal net užkirsti kelią, ir, mažų mažiausiai, suteikti politinį atspalvį sprendimų priėmimo šioje srityje, kuri priklauso Komisijos kompetencijai, procesui. Antrasis mano klausimas: šiame komunikate Komisija taip pat nurodo, kad ji išnagrinės mūsų prekybos apsaugos priemonių atnaujinimo ir modernizavimo būdus ir tokių veiksmų būtinybę. Man kelia rūpestį štai kas: jeigu Komisija neginčija šio Tarybos pasiūlymo dėl procedūros, pagal kurią priimamas sprendimas dėl prekybos apsaugos priemonių procedūros, ar ji gali mums užtikrinti, kad kilus būtinybei jas peržiūrėti, ji priešinsis valstybėms narėms, kurios suinteresuotos, kad būtų trukdoma taikyti prekybos apsaugos priemones ir jos būtų silpninamos?
Niccolò Rinaldi
Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, šįvakar mažai kas kalba apie antidempingą, o vis dėlto tai klausimas, apie kurį dažnai kalbame savo šalyse. Manau, kad tarptautinės prekybos srityje nėra kito klausimo, kuris verslininkams, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, profesinėms sąjungoms ir vartotojams rūpėtų labiau nei dempingas. Paprastai didžioji dalis mūsų ekonomikos gamybos sektoriaus subjektų su dempingo problema kovoja kasdien.
Komisija deda dideles pastangas ir tikrai vykdo savo pareigas antidempingo iniciatyvų srityje, tačiau raginame imtis priemonių, grindžiamų toliau išdėstytais principais.
Pirma, veiksmų skaidrumas, visiškas procedūrų, taikomų vertinimo kriterijų ir vertinimo rezultatų skaidrumas ir komunikacija ir komunikacijos strategija, nes kovos su antidempingu veiksmai, kurių imasi Europos Komisija, gali nuraminti mūsų žmones ir darbuotojus.
Antra, antidempingo procedūrose galima veiksmų laisvė. Tai sveiku protu pagrįstas principas, tačiau kartais man susidaro įspūdis, kad priimtuose sprendimuose veiksmų laisve naudojamasis pernelyg plačiai.
Trečia, priėmus Lisabonos sutartį Europos Parlamentas turi būti geriau integruojamas, aktyviau dalyvauti ir būti geriau informuojamas. Man atrodo, kad šiuo atžvilgiu Komisija stengiasi kaip nors pripažinti Parlamento vaidmenį tarptautinės prekybos srityje - vis dėlto dedamos didelės pastangos, už kurias esame dėkingi Komisijos nariui - ir, žinoma, Parlamentas turi turėti svaresnį vaidmenį tai pat ir antidempingo srityje.
Galiausiai, kyla klausimas dėl dialogo su visuomene. Vėlgi, Komisija, galbūt, turi dar daug ką nuveikti šioje srityje. Parlamentas negali tiesiog laukti ir klausyti visuomenės atstovų, tas pats pasakytina ir dėl antidempingo klausimo. Šiuo atžvilgiu Komisija galbūt turėtų atsižvelgti į naujus reikalavimus dėl Lisabonos sutartimi suteiktos išimtinės kompetencijos tarptautinės prekybos srityje.
Galiausiai, mums aišku, kad antidempingo klausimas turi būti įtrauktas į nuoseklią prekybos politiką ir integruotą, sąžiningumo ir atvirumo veiksniais grindžiamą strategiją. Atsižvelgiant į tai Europa galės žengti į priekį aukštai iškelta galva.
Carl Schlyter
Pone pirmininke, dabar galime matyti pasekmes. Gaila, kad 2007 m., kai kalbėta apie globaliąją Europą, kuri, galbūt, buvo pirminis tikslas, Komisija nepasinaudojo galimybe pertvarkyti prekybos apsaugos priemones. Kalbant apie Lisabonos sutartį ir sprendimo priėmimo procedūrą, kokia ji turėtų būti, pasakytina, kad galbūt nei viena iš esamų procedūrų iš tikrųjų tinkamai netenkina mūsų poreikių. Vis dėlto mums, žaliesiems, nekyla sunkumų dėl įgyvendinimo, jeigu taisyklės yra aiškios, skaidrios ir teisingos.
Norėčiau pabrėžti, kad šiomis aplinkybėmis taip pat svarbu ne tik apginti gamintojų interesus, bet taip pat atsižvelgti į vartotojų interesus ir patį tikrąjį tikslą, kaip sakD. Caspary, t. y. būtent užkirsti kelią dempingui, kai kaina nustatoma žemesnnei faktinsavikaina. Vis dėlto šiuo atveju norėčiau pažymėti, kad į faktinę savikainą turėtų būti įtrauktas aplinkosauginis antidempingas. Ekonominės naudos gavimas apeinant aplinkosaugos teisės aktus yra lygiai tas pats kaip be ekonominio dempingo dar gauti paramą kitokia forma, t. y. aplinkosaugine prasme. Nagrinėjant dempingo klausimą matyti, kad šią sritį turėtų būti galima įtraukti.
Anksčiau apie prekybos politiką kalbėjome kaip apie priemonę, skirtą kitiems tikslams siekti. Šiuo atveju galbūt net būtų veiksmingiau pasinaudoti antidempingo priemonėmis, kad, pvz., būtų užkirstas kelias anglies dioksido nutekėjimui pagal šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą. Pagal šiuo metu galiojančią sistemą yra sudarytas ilgas sąrašas, kuriame nurodyti šimtai verslo sektorių, apimančių dešimtis tūkstančių įmonių, numatant keturis skirtingus kriterijus, pagal kuriuos nustatoma, ar jiems reikia taikyti šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos išimtį, ar išduoti nemokamą taršos leidimą. Žinoma, šiuo atveju, kai Europos įmonnukentėjo dėl nesąžiningos konkurencijos todėl, kad kitose šalyse negaliojo aplinkosauginės atsakomybės reikalavimai, inicijuoti antidempingo procedūrą yra kur kas lengviau.
Helmut Scholz
Pone pirmininke, pone K. De Guchtai, ponios ir ponai, jau ankstesnėje diskusijoje aptarėme, kad prekybos politiką reikia aptarti atsižvelgiant į platesnes aplinkybes ir laikytis tarptautinės teisės nuostatų, jas saugoti ir vykdyti. Pasaulio prekybos organizacija (PPO) - tai viena iš teisinių sistemų, kuriai priklauso Europos Sąjunga ir jos valstybės narės. Vis dėlto mano frakcija nuo pat pradžių kritiškai vertino jos trūkumus ir visų pirma šiuo atžvilgiu. Komisija turi pareigą saugoti Europos įmones ir jų darbuotojus nuo nesąžiningos konkurencijos, kai naudojamos PPO leidžiamos antidempingo priemonės. Kalbant konkrečiai, tai susiję su prekių pardavimu už kainą, žemesnę negu prekės savikaina. Prašome, kad išplėstumėte gamybos sąnaudų apibrėžtį ir taikytumėt šią apibrėžtį daugiašališkai, nes socialinis ir aplinkosauginis dempingas, kaip jau pabrėžkiti kalbėtojai, mažina gamybos savikainą. Todėl esant nesąžiningai konkurencijai daromas spaudimas Europos įmonėms, kas netgi gali kelti grėsmę jų gyvavimui. Mums grėsmę kelia visuotinmažėjimo tendencija, su kuria mes negalime susitaikyti ir su kuria nesitaikysime.
Esant tokioms aplinkybėms privalome toliau dirbti siekdami nustatyti objektyvius priemonių naudojimo kriterijus, nes dabar, Europos Sąjungos valstybių narių ir kitų šalių manymu, jie naudojami savavališkai. Viena iš tokią padėtį lemiančių priežasčių - apskundimo institucijos nebuvimas. Kai kurios ES mažosios ir vidutinės įmonės skundžiasi, kad naudojant antidempingo priemones jų interesų paisoma mažiau negu didesnių įmonių interesų. Visų pirma tai taikytina pasaulinio darbo pasidalijimo Europos gamybos įmonėse atžvilgiu. Šios įmonės kelia klausimą, ar Komisija vis dar aiškiai suvokia priemonių, kurias ji nustato, pasekmes. Norėčiau, kad Komisija šį klausimą išnagrinėtų pasinaudodama konkrečiu AD549 pavyzdžiu, kuriame pagrindinis žodis būtų "Europos Saint-Gobain grupė". Pagal Komisijos sprendimą dėl šios įmonės jai išties galima suteikti paramą, tačiau, mūsų manymu, jis taip pat kelia grėsmę daugeliui darbo vietų mažosiose ir vidutinėse gamybinėse įmonėse. Mano klausimas jums, pone K. De Guchtai, yra toks: ar buvo atliktas tinkamas tyrimas, ar buvo suteikta tinkama apskundimo galimybė, ar šiomis galimybėmis buvo pasinaudota ir ar mažosioms ir vidutinėms įmonėms buvo suteikta pakankamai informacijos apie procedūras?
Robert Sturdy
autorius. - Pone pirmininke, savo žodžius norėčiau skirti Komisijos nariui: nuo ekonominės recesijos pradžios Komisija nuolat žadėjo ne sukti protekcionistinės politikos linkme, bet remti liberalizaciją - kuriai jūs pats rodėte didelį pritarimą - suteikti galimybių Europos įmonėms ir sukurti palankesnes investavimo Europoje galimybes.
Sutinku, kad antidempingo priemones reikia naudoti, kai jos yra būtinos, tačiau problema, žinoma, yra ta, ar jas jūs naudojate kaip protekcionizmo priemones. Jeigu pasikliautume tik skaičiais, antidempingo tyrimų skaičiai leistų teigti, kad jos naudojamos šiuo tikslu.
Šiuo klausimu, Komisijos nary, nenorėčiau su jumis sutikti, turėdamas omeny konkrečią Belgijoje kilusią problemą dėl elektronikos įrangos įmonės, apie kurią su jumis kalbėjau maždaug prieš tris ar keturias savaites. Iš tikrųjų jie pasieksusitarimą ir išeitį rado patys, tačiau nepritaikėte antidempingo teisės aktų taikymo išimties šios konkrečios įmonės atžvilgiu. Atvejis susijęs su Kinijos įmone ir Belgijos elektronikos įmone. Jos rado išeitį ir dabar dirba kartu, kad sukurtų darbo vietų Europos Sąjungoje.
Pateiksiu jums kitą pavyzdį. Jungtinėje Karalystėje - taip pat, beje, ir Europoje - susiklostsudėtinga padėtis dėl stiklo pluošto, kuriam šiuo metu taikomas importo mokestis siekia 43,6 proc. Tai naudinga prekė, visoje Jungtinėje Karalystėje ir Europoje naudojama įvairioms prekėms gaminti.
Galiausiai, Komisijos nary, leiskite priminti, kad ne jums, ne jūsų pirmtakui, bet būtent jūsų pirmtako pirmtakui vadovaujant priimti teisės aktai dėl antidempingo nuostatų taikymo trąšoms. Kalbant apie žemės ūkio produktus, dabar didelį susirūpinimą mums kelia maisto gamybos, tiekimo ir saugos sąnaudos. Nepaisant to, faktintrąšų kaina padidėjo 173 proc., nes jūs priėmėte teisės aktus, reglamentuojančius antidempingą. Kodėl taip yra? Turime atverti savo rinką. Nedvejodamas tikiuosi, kad ne kas kitas, o jūs iš tikrųjų panaikinsite šiuos protekcionizmo reiškinius visoje Europoje. Lauksiu jūsų atsakymų.
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Pone pirmininke, džiaugiuosi, kad Europos Parlamentas palaiko mūsų poziciją, kad ES produkcijos apsaugos nuo tarptautinės prekybos iškraipymų priemones derėtų apsvarstyti kaip būtiną atviros ir sąžiningos prekybos strategijos sudedamąją dalį.
Pritariu jūsų nuomonei, kad sprendimai dėl prekybos apsaugos priemonės (PAP) turėtų ir toliau būti grindžiami techniniais elementais ir faktinėmis aplinkybėmis, ir tikiu, kad turime vieną iš veiksmingiausių ir sąžiningiausių prekybos apsaugos sistemų pasaulyje. Žinau, kad atliekant antidempingo ir antisubsidijų tyrimus svarbūs daugelis interesų ir kad kai kurios suinteresuotosios šalys bando daryti įtaką priimant sprendimus. Nepaisant to, galiu patvirtint, kad sprendimų priėmimo procesas veiksmingas, skaidrus ir grindžiamas faktiniais įrodymais bei išsamia analize.
Pripažįstu, kad trečiosios šalys neseniai banddaryti įtaką mūsų sprendimams darydamos spaudimą pramonės subjektams arba, iš tikrųjų, valstybėms narėms ir įmonėms, vykdančioms veiklą šiose trečiosiose šalyse. Griežtai smerkiu tokius veiksmus. Šiomis aplinkybėmis, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, turime galimybę kovoti su šia problema.
Norėčiau jus patikinti, kad PAP atvejų kiekis tebėra stabilus vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais: atsakydamas į R. Sturdy klausimą, noriu pasakyti, kad ne, jis nedidėja. Mums pavyko išvengti bet kokio ženklesnio padidėjimo, kuris galėjo būti dėl pasaulinės recesijos, ir užtikrinti, kad antidempingo priemonnebūtų naudojama protekcionizmo tikslais.
Iš daugumos statistinių duomenų matyti, kad atvejų skaičius ES tebėra mažesnis negu mūsų prekybos partnerių šalyse. Kinijoje tebėra pagrindinis nesąžiningos prekybos šaltinis (maždaug 35 proc. pradėtų bylų yra pradedamos prieš Kiniją) ir šiuo atžvilgiu ji gerokai lenkia kitas šalis. Esant reikalui esu pasiryžęs imtis veiksmų, įskaitant ir antisubsidijų priemones.
R. Sturdy taip pat pateikklausimą dėl neseniai nutikusio vadinamojo "modemo atvejo", kai Komisija nagrinėjo tris aspektus: dempingą, subsidijavimą ir apsaugos priemones. Tyrimas dėl dempingo ir subsidijavimo atliktas pagal atitinkamos įmonės pateiktą skundą ir pagal pagrindinius reglamentus skundo autoriai gali atsiimti savo skundą. ES teisės aktais nustatyta, kad jeigu skundas atsiimamas, procedūra gali būti baigta, išskyrus atvejį, kai procedūros užbaigimas nebūtų naudingas Bendrijai. Dabar nagrinėjame skundų atsiėmimo reikšmę. Reikėtų pabrėžti, kad anksčiau Komisija yra pritarusi skundo atsiėmimo atvejams ir dėl to baigusi tyrimus nesiimdavo priemonių.
Trečiuoju, su apsaugos priemonėmis susijusiu atveju skundą pateiksu atveju susijusi vyriausyb- Belgijos Vyriausyb- taigi taikytina procedūra šiek tiek skiriasi. Susijusi įmon("Option NV") yra informavusi Komisiją, kad ji pateikBelgijos Vyriausybei prašymą atsiimti prašymą pritaikyti apsaugos priemones, tačiau Belgijos Vyriausybiki šiol neinformavo Komisijos, ar ji patenkins įmonės prašymą, taigi laukiame Belgijos Vyriausybės sprendimo dėl jos pozicijos. Būtent tokios yra faktinės atvejo aplinkybės.
Kalbant apie platesnio masto klausimus, prekybos apsaugos priemonės sukurtos ne be priežasties. Kai nėra tarptautinių bendradarbiavimo taisyklių ir kitų taisyklių, susijusių su tinkamu rinkos veikimu, prekybos apsaugos priemonės yra vienintelės mūsų pramonės apsaugos priemonės nuo nesąžiningos prekybos prekėmis. Šiomis taisyklėmis siekiame naudotis veiksmingiausiu būdu mūsų pramonės šakų atžvilgiu. Nustatyti terminai užtikrina greitus veiksmus pramonės atžvilgiu ir numatomumą eksportuotojams. Norėčiau, kad visų susijusių ūkio subjektų labui mūsų priemonės išliktų veiksmingos ir teisingos.
Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO) vyksta pakartotinės derybos dėl tarptautinio lygmens taisyklių dėl prekybos apsaugos. Šiuo atveju ES pozicija aiški: norime, kad mūsų priemonės būtų veiksmingos ir mūsų įmonės būtų apsaugotos nuo kitų subjektų protekcionistinių veiksmų. Šios PPO vykstančios derybos ir Lisabonos sutartimi padaryti pakeitimai svarbūs atliekant bet kokią mūsų taisyklių peržiūrą, kurios norėtume imtis.
Kalbant apie MVĮ, prekybos apsaugos priemonės joms tikrai sukelia sunkumų - ir dėl sąnaudų, ir dėl jų sudėtingumo. Reikia sumažinti MVĮ tenkančią tyrimų dėl prekybos apsaugos administracinę naštą. Todėl nurodžiau atlikti tyrimą, kad būtų išsiaiškinti konkretūs sunkumai, kurių patiria MVĮ, kai vykdomos PAP, ir galimi sprendimai dėl šių sunkumų sumažinimo.
Kalbant apie institucinius aspektus, pastebėsite, kad kovo mėn. Komisijos pateiktame komitologijos procedūros pasiūlyme Parlamentui pateikiama visapusiška informacija dėl komitologijos procedūros. Komisija taip pat pateiks informaciją dėl pasiūlytų priemonių, dėl kurių komitetai paprašyti pateikti savo nuomonę, dėl galutinių priemonių ir dėl galutinio Komisijos sprendimo. Bet kuriuo metu pateikęs prašymą Parlamentas gali gauti išsamesnę informaciją.
Atsižvelgdamas į šias aplinkybes norėčiau patvirtinti, kad Komisija išties yra pasirengusi pateikti pasiūlymą dėl prekybos apsaugos priemonių suderinimo su nauja deleguotų ir įgyvendinimo aktų kontrolės sistema (tai vadinama "prekybos paketu"). Vis dėlto, kaip žinote, tarp institucijų vyksta labai svarbi diskusija dėl įgyvendinimo aktų. Komisija atidžiai stebi diskusiją ir palaikydama ryšius su kitomis institucijomis vertina, kada turėtų būti pateiktas toks pasiūlymas. Vis dėlto norėčiau, kad būtų aišku, jog vienintelis keliamas klausimas yra pasiūlymo pateikimo momento klausimas, o ne tai, ar toks pasiūlymas bus pateiktas.
V. Moreira taip pat pateikkonkretų klausimą dėl komitologijos. Šiuo atveju norėčiau, kad mano pozicija būtų labai aiški. Lisabonos sutartyje neįžvelgiu jokio argumento, kurio pagrindu komitologijos procedūra turėtų būti laikoma išskirtine, jeigu ji susijusi su prekyba, ir su tuo mes nesutiksime. Žinoma, sprendimą turi priimti Parlamentas ir Taryba, tačiau Komisijos pozicija taip pat gali būti svarbi, o galiausiai - ir Europos Teisingumo Teismo pozicija. Skirtingos daugumos nustatymas - nes iš tikrųjų būtent toks būtų rezultatas - siekiant atmesti Komisijos poziciją dėl su klausimų, susijusių prekyba, mums yra nepriimtinas ir, žinoma, su tuo nesutinku ir aš.
Galiausiai, kalbant apie prekybos apsaugos priemonių naudojimą trečiosiose šalyse, pastebėjome, kad nuo krizės pradžios jų naudojimo mastas padidėjo.
Norėčiau jus užtikrinti, kad atidžiai stebime trečiųjų šalių veiksmus prekybos apsaugos srityje, ir esant reikalui imamės veiksmų - įskaitant aktyvią priežiūrą, veiksmingą paramą ES eksportuotojams ir ginčų sprendimo procedūrų inicijavimą PPO.
Daugeliu atvejų Komisijai ėmusis veiksmų tyrimas užbaigiamas nepritaikius priemonių. Kitais atvejais dėl šių veiksmų pasiekiama, kad susijusiems ES eksportuotojams būtų taikomos ne tokios griežtos priemonės.
Taip pat buvo iškeltas klausimas dėl galimų atsakomųjų veiksmų trečiųjų šalių atžvilgiu dėl priemonių, kurios taikomos Europos įmonėms. Šiuo klausimu iš Europos įmonių, kurių pavadinimų jų apsaugos sumetimais neatskleisiu, esame gavę peticijų. Pvz., neseniai nutiko su Kinija susijęs atvejis, kai Kinija sukritikavo ginčų sprendimo PPO procesą ir apeliacintaryba palaikmūsų nuomonę, tačiau viešai neatskleidėme susijusių įmonių pavadinimų ir manau, kad taip pasielgta taip pat siekiant apsaugoti įmones.
Paskutiniais dviem klausimais teirautasi, ar bus peržiūrimos prekybos apsaugos priemonės. Neperžiūrėsime, nes tikrai manau, kad tai nebūtina. Artimiausiais metais prekybos srityje reikia labai daug ką nuveikti ir turiu pasakyti, kad tokiu peržiūros procesu nenoriu atnaujinti kai kurių diskusijų. Apie tokią galimybę pagalvočiau tik tada, kai bus pasibaigęs Dohos derybų raundas.
Konkretų klausimą taip pat pateikžaliųjų frakcijos narys. Pone C. Schlyteri, turiu pasakyti, kad uždavėte įdomų klausimą, nes tikriausiai žinote, kad šiuos antidempingo atvejų nagrinėjimus inicijuoja įmonės. Atvejai nagrinėjami gavus įmonės skundą. Taigi, jeigu įmoniškeltų jūsų pateikiamą klausimą dėl anglies dioksido nutekėjimo, žinoma, Komisija ištirtų atvejį ir priimtų sprendimą, ar turėtų būti pritaikytos priemonės. Tačiau klausimas, žinoma, susijęs su mūsų svarstomais motyvais. Svarstome susijusių įmonių pateiktus argumentus, taigi, jeigu šį klausimą mums pateiktų įmonė, mes neabejotinai išnagrinėtume aplinkybes.
Cristiana Muscardini
Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, antidempingas yra viena veiksmingiausių prekybos apsaugos priemonių Europos Sąjungoje, siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją rinkoje. Pagal naują komitologijos tvarką turi būti nustatytos aiškios ir įgyvendinamos taisyklės.
Lisabonos sutartyje aiškiai nurodyta, kad už vykdomojo pobūdžio aktus atsakinga Komisija. Tarybai ir Parlamentui suteikti įgaliojimai stebėti Komisijos veiklą. Šiandien nagrinėjamas kompromisinis sprendimas panaikina Parlamentui Lisabonos sutartimi nustatytą funkciją ir todėl galima jo pasekm- naujas demokratijos institucijose trūkumas.
Kalbant konkrečiau, nesuprantame pasiūlymo antidempingo priemones traktuoti skirtingai ir jį atmetame, nes juo būtų suteikta veiksmų laisvpriimant sprendimus, įneštas politinis atspalvis ir sukeltas teisinis netikrumas vykdant procedūrą, kuria, priešingai, siekiama apsaugoti teisėtus įmonių interesus, kurie pažeidžiami nesąžininga konkurencija.
Didelės ekonomikos krizės laikotarpiu, kaip dabar, atrodo, būtų neprotinga ir žalinga padaryti taip, kad antidempingo procedūra taptų sudėtinga ir, galbūt, nepraktiška. Taip iš tikrųjų būtų, jeigu nebūtų pakeistas dabartinis pasiūlymas.
Apeliuojame į valstybių narių ir Komisijos atsakomybės jausmą, nes kartu jos turi siekti užtikrinti platesnio masto plėtrą. Plėtra įmanoma tik tada, jeigu nustatytos taisyklės, neleidžiančios iškreipti rinkos, kuriomis atsižvelgiama į institucijų funkcijas ir nustatomos veiksmingos procedūros.
Mario Pirillo
Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, per pastaruosius metus padaugėjo Komisijos taikomų antidempingo priemonių. Tai rodo, kad padidėjo kitų šalių nesąžiningo elgesio Europos įmonių atžvilgiu mastas. Nepaisant ekonomikos ir finansų krizės, per pastaruosius dvejus metus mūsų tarptautiniai partneriai pritaikmaždaug 332 protekcionistines priemones.
Mes esame už laisvą, tačiau sąžiningą tarptautinę prekybą, grindžiamą visiems vienodų taisyklių tarpusavio taikymu. Svarbu, kad Europos naudojamos prekybos apsaugos priemonės, kurios pasitelkiamos siekiant ištaisyti neteisėtą padėtį, būtų veiksmingos.
Didelį nerimą man kelia dabartinių bandymų reformuoti komitologijos tvarką pasekmės šių priemonių atžvilgiu. Suteikus galimybę sprendimą dėl antidempingo priemonių priimti politinio ir diplomatinio pobūdžio derybų būdu gali būti užkirstas kelias procesui, kuris, priešingai, turėtų būti grindžiamas konkrečia, objektyvia informacija.
Jan Zahradil
Pone pirmininke, norėčiau grįžti prie kolegos R. Sturdy šiandieninės kalbos. Antidempingas yra geras dalykas, tačiau tik tada, kai juo nepiktnaudžiaujama. Juo siekiama apsaugoti Europos įmones ir Europos ekonomiką nuo nesąžiningos konkurencijos ir nesąžiningos komercinės veiklos, tačiau juo, deja, taip pat gali būti piktnaudžiaujama protekcionizmo sumetimais siekiant užkirsti kelią importui iš trečiųjų šalių į Europos rinką. Todėl prašau Komisijos ir jūsų, Komisijos nary, užkirsti tam kelią ir įspėti mus apie antidempingo priemones, kuriomis piktnaudžiaujama protekcionizmo sumetimais ir siekiant uždaryti Europos rinką ir Europos ekonomiką nuo importo iš trečiųjų šalių. Manau, kad mums tai būtų nenaudinga, uždara Europa nebūtų naudinga niekam, ir manau, kad istorija visada rodo, kad atvirumas ir bendradarbiavimas su likusio pasaulio šalimis Europai yra tiktai naudingas. Prašau į tai atsižvelgti.
Elisabeth Köstinger
(DE) Pone pirmininke, pigi darbo jėga ir socialinis dempingas - tai besiformuojančios ekonomikos šalyse labai dažnai naudojamos priemonės. Antidempingo problema rodo, kaip svarbu reikalauti laikytis visų pirma aplinkosauginių ir socialinių standartų ir taip pat turėti prekybos apsaugos priemones su trečiosiomis šalimis vedant derybas dėl laisvosios prekybos susitarimo. Visų sričių Europos gamybos įmonėms neturi būti sudarytos nepalankios sąlygos dėl jų taikomų griežtų kokybės standartų, kurie, žinoma, daro įtaką kainai. Šiuo atžvilgiu su MERCOSUR šalimis vykstančių derybų eiga man kelia didelį susirūpinimą.
Negalime sudaryti sąlygų socialiniam dempingui, priešingai, prekybos susitarimuose turime laikytis tvaraus požiūrio. Dempingas - tai didelproblema žemės ūkio sektoriuje, visų prima kai dėl jo išnyksta maži, nepriklausomi ūkiai, kuriuos pakeičia žemės ūkio rangovai.
Šiomis aplinkybėmis norėčiau atkreipti dėmesį į savo iniciatyva parengtą pranešimą dėl ES ir Lotynų Amerikos prekybinių santykių. Šiame pranešime aiškiai išdėstomi ES rūpimi klausimai dėl socialinių, aplinkosauginių ir gamybos standartų. Norėčiau padėkoti EP nariams, kurie Komisijai pateikšį svarbų klausimą.
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Pone pirmininke, tai bus labai trumpas atsakymas. Aš dar neatsakiau į H. Scholzo klausimą dėl Saint-Gobain stiklo pluošto atvejo.
Antidempingo muitas gali pabranginti tiekimą, tai taikytina ir MVĮ atveju. Komisija atlieka apskaičiavimus dėl galimo poveikio vadovaudamasi viešojo intereso kriterijumi. MVĮ gali dalyvauti procedūroje. Turime pagalbos liniją, skirtą MVĮ, kad būtų lengviau bendradarbiauti. Vis dėlto šiuo atveju poveikis nėra didelis, nes Kinija teturi tik 14 proc. ES rinkos.
Atsakydamas į J. Zahradil pateiktą klausimą dėl prekybos apsaugos priemonių naudojimo protekcionistiniais tikslais ir rizikos, kad taip nutiks, norėčiau pasakyti, kad atvejų kiekis priklauso tik nuo vienintelio veiksnio - Komisijos gautų skundų skaičiaus ir pateiktų įrodymų kokybės. Komisijos prekybos apsaugos politika - tai sistema, kurią reglamentuoja taisyklės, neprieštaraujančios PPO taisyklėms. Jeigu pateikiamas skundas ir kartu pateikiami pakankami dempingo faktą patvirtinantys įrodymai, Komisija privalo pradėti tyrimą, ji neturi kito pasirinkimo.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Jarosław Kalinowski
Siekiant apsaugoti Europos ekonomiką būtina nustatyti veiksmingas priemones, skirtas apriboti procesus, kurie naudojami lobizmo dėl produktų iš trečiųjų šalių tikslais. Šie produktai labai dažnai gaminami naudojant aplinkai ir vartotojams kenksmingas medžiagas. Išskirtinis pavyzdys - žaislai vaikams, nes pavojingos dažų arba plastikinių dalių sudedamosios dalys gali sukelti sveikatos sutrikimus, o dėl prastai atlikto darbo gali įvykti nelaimė, kuri pasibaigs apsilankymu ligoninėje. Būtent taip, žinoma - naudojant pigias medžiagas ir nepaisant darbo kokybės - galima pasiūlyti mažas kainas ir užversti rinką prekėmis. Turime griežtinti importuojamų prekių kontrolę ir užtikrinti veiksmingą teisės aktų, reglamentuojančių pigių produktų iš trečiųjų šalių importą į Europos rinką, taikymą. Prekybos apsaugos priemonės turi būti veiksmingos ir turi užtikrinti, kad mūsų įmonėms bus sudarytos sąžiningos konkurencijos sąlygos.
