Middelhavskost (forhandling) 
Formanden
Det næste punkt på dagsordenen er mundtlig forespørgsel af Neil Parish for Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter til Kommissionen om middelhavskosten, der er en kost, som formanden for dette plenarmøde tilfældigvis overholder rimelig strengt med mere end acceptable resultater.
Neil Parish
spørger. - (EN) Hr. formand! Det glæder mig, at De følger middelhavskosten, og jeg kan se, at det for Deres vedkommende er med stor succes!
Som formand for Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter har jeg her til formiddag kunnet konstatere, at vi har en meget bred vifte af spørgsmål, vi skal tale om. Det ene øjeblik taler vi om dyretransport, som jo er vigtigt, og nu taler vi om en anden meget vigtig sag, nemlig middelhavskosten.
En af de arbejdsopgaver, jeg som formand for Landbrugsudvalget har fået, og som vi navnlig prøver at få styr på, er, at Kommissionen på ministerrådsmødet i Bruxelles den 16. juli 2007 gentog sin fulde støtte til, at middelhavskosten indstilles til at blive optaget på UNESCO's liste over menneskehedens immaterielle kulturarv. Denne indstilling vil i 2009 blive undersøgt af det ansvarlige UNESCO-udvalg - og er nu faktisk blevet det. Planlægger Kommissionen at udarbejde en specifik og samordnet strategi for at støtte denne indstilling? Tingene begynder nemlig at gå stærkt nu.
Jeg repræsenterer som nævnt her Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, men jeg repræsenterer formentlig alle parlamentsmedlemmer, når vi taler om kost, fordi en af de fantastiske ting ved Europa er mangfoldigheden og kulturen, og en del af den mangfoldighed og kultur er naturligvis vores fødevarer.
Middelhavskosten er en rigtig god kost. Hvad er middelhavskosten? Jeg er sikker på, at vi kunne tale længe om dette her til formiddag, men det er i store træk en kost, der er rig på olieholdige fisk, olivenolie, frugt og grønt. Det er uden tvivl en meget smagsfuld kost, og man kan se på størrelsen af mig, at jeg er en meget stor tilhænger af den. Det er også en sund kost, da den er en god kilde til essentielle fedtsyrer og antioxidanter, hvilket er en kombination, som kan være med til at forbedre cholesterolniveauet og beskytte hjertet. Den seneste medicinske forskning tyder også på, at kosten kan bidrage til at reducere risikoen for lidelser som f.eks. demens.
Når man tager til Middelhavslandene, kan man se, at folk nyder maden, og ikke blot de fastboende, men også mange af os, der rejser til Middelhavslandene, navnlig når vi har lyst til noget solskin og desuden noget rigtig god mad.
Det er noget, vi skal tage alvorligt i en verden, hvor alt synes at være ensartet. Vi ser, at de nye generationer bliver bombarderet med tilbud fra fastfoodkæder - og jeg vil ikke nævne dem alle her i dag - der breder sig i hele EU. Vi skal huske på, at selv om fastfoodkæder også har deres berettigelse, ville det være forfærdeligt, hvis vi fremover kun kunne finde fastfood, når vi rejste rundt i Europa. Når man rejser gennem dele af USA - navnlig på vestkysten - virker det som om, der kun er fastfoodkæder, og det er da det sidste, vi ønsker at se her i EU.
Som nævnt skal vi støtte middelhavsfødevarerne, og det er en rigtig god idé af hensyn til kulturen og mangfoldigheden. Jeg mener, at vi fremover skal se på andre former for kost i hele EU, fordi jeg her på mødet i dag gerne vil gøre det helt klart, at jeg, selv om jeg en stor tilhænger af middelhavskosten, ikke kommer her som formand for Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter bare for at støtte middelhavskosten, da der er andre kosttyper i Europa, der er lige så gode, men har andre kvaliteter, og hvor der anvendes andre fødevarer.
Så dette er blot begyndelsen på meget mere, og som nævnt vil jeg meget gerne høre, hvordan Kommissionen har til hensigt aktivt at støtte UNESCO-indstillingen i år, fordi vi ser frem til at kunne modtage en pris for middelhavskosten, og vi ser også frem til at få nogle rigtig gode middelhavsfødevarer i fremtiden.
Vladimír Špidla
Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil gerne begynde med at understrege betydningen af en sund kost for sygdomsforebyggelse. Som parlamentsmedlem ved De, at man i hvidbogen "En EU-strategi om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme", som blev vedtaget af Europa-Kommissionen den 30. maj 2007, sammenstiller alle EU's politikker, som kan bidrage til at forbedre spisevanerne og forebygge fedme. Det drejer sig hovedsagelig om foranstaltninger inden for områderne folkesundhed, restaurationsvirksomhed, transport, regionalpolitik, sport, uddannelse og statistik samt landbrugspolitik.
Et af de bedste eksempler er Kommissionens initiativ til bl.a. et fælleseuropæisk program om levering af frugt og grønt til skoler. Formålet med programmet er at gøre det lettere for vores børn at få en sund start i livet. Startskuddet lyder i begyndelsen af skoleåret 2009/2010, og det årlige budget for indkøb og levering af frugt og grønt til skoler er på 90 mio. EUR.
Med hensyn til det specifikke spørgsmål, som et parlamentsmedlem stillede om indstillingen om at få middelhavskosten medtaget på UNESCO's liste over verdenskulturarven, tog kommissærens forgænger, Markos Kyprianou, dette emne op på et møde, som Rådet (landbrug og fiskeri) holdt i juli 2007. Kommissionen glæder sig over dette initiativ, da det kan bidrage til at tilskynde til sunde spisevaner i hele EU.
Europa-Kommissionen har naturligvis ikke nogen formelle beføjelser til at støtte en sådan anmodning inden for rammerne af UNESCO, da den ikke er medlem af UNESCO, og den kan således heller ikke deltage i beslutningsprocessen. Jeg håber ikke desto mindre, at de deltagende stater får succes med i deres ansøgning til UNESCO, og at de vil få behørig støtte til dette fra de andre EU-medlemsstater.
Rosa Miguélez Ramos
Hr. formand! Først og fremmest vil jeg gerne takke Kommissionen for dens gentagne støtte vedrørende indstillingen til UNESCO af middelhavskosten som menneskehedens kulturarv.
Efter at have hørt kommissærens svar er det vigtigt at huske, at kosten er et kulturelt aktiv, og at begrebet kost er meget bredere end lige typen af fødevarer, man spiser. Som hr. Parish nævnte spiller middelhavskosten naturligvis som en type af fødevarer en særlig vigtig rolle ved en sund livsstil, bl.a. ved forebyggelse af sygdomme, der er forbundet med forkert kost eller mangel på motion.
Men begrebet middelhavskost går længere end som så, og i denne henseende supplerer mine bemærkninger hans. Middelhavskosten omfatter en specifik levemåde, nemlig en måde, hvorpå man har en fælles madoplevelse og nyder maden i godt selskab, og som er knyttet til en bestemt type landskab og region samt til et samfund, der i århundreder har udviklet kultur, kunst, traditioner og festivaler omkring begrebet middelhavskost.
Efter at have præciseret, hvad middelhavskosten betyder for mig og de fleste, der er engageret på dette område, og baggrunden for indstillingen og have fået bekræftet, at Kommissionen gerne vil samarbejde på dette område, lad os så overveje, om Kommissionen, selv om den jo ikke er medlem af UNESCO og derfor heller ikke kan deltage i beslutningsprocessen, kan støtte indstillingen med indirekte tiltag, hvilket så afgjort ville have en positiv indvirkning på opfattelsen hos dem, der er involveret i afstemningsproceduren.
Blandt mulighederne ville jeg foreslå en formel støtteerklæring fra Europa-Kommissionens side vedrørende indstillingen, idet andre internationale organisationer som f.eks. FAO, Verdenssundhedsorganisation og videnskabelige og akademiske kredse formulerer sådanne støtteerklæringer.
For så vidt angår den kommende forvaltningsplan, mener vi naturligvis, at Kommissionen bør være involveret ved at støtte eller slutte op om specifikke tværnationale aktioner, som måtte blive foreslået. Dette år har været det europæiske år for interkulturel dialog, og en af de stater, der bidrager til indstillingen, er et af vores nabolande ved Middelhavet, nemlig Kongeriget Marokko. Alt dette er især vigtigt i betragtning af, at Kommissionen, som De sagde, har en interesse i at fremme sunde kostvaner og en sund livsstil for europæerne.
Kommissionen kunne desuden bidrage med at søge støtte og samarbejde og kunne gøre sig diplomatiske anstrengelser i lyset af den respekt, Kommissionen nyder godt af, navnlig i Middelhavslandene uden for EU samt i lande udenfor Middelhavsområdet og EU. Naturligvis kunne Kommissionen vise, at man er tilgængelig som organisator eller samarbejdspartner vedrørende potentielle aktiviteter, som i de kommende måneder måtte dukke up på dette område.
Jorgo Chatzimarkakis
Hr. formand! Mange tak til hr. Parish for hans forespørgsel og tak også til kommissæren for hans besvarelse. Europa har mange ting, som man misunder os verden over, som f.eks. vores mode, vores livsstil, vores socialsikringssystemer - og i stigende grad vores kost. Vi ville her i Europa gøre klogt i at rette vores opmærksomhed mod den sundeste kost, dvs. middelhavskosten.
For at præcisere definitionen har middelhavskosten sin oprindelse i de kostmønstre, der er typiske i store dele af Grækenland, bl.a. Kreta, og Syditalien - deraf navnet. Hovedbestanddelen er - som kommissæren allerede har nævnt - olivenolie. Dette er endnu en grund - og jeg henvender mig her ikke alene til hr. kommissær Špidla, men også til hele Kommissionen - til at yde dette oprindelige europæiske produkt endnu større beskyttelse.
Middelhavskosten består yderligere af brød med højt fiberindhold, store mængder frugt og grønt - og derfor glæder vi os over Kommissionens skolefrugtordning - fisk, mejeriprodukter med måde og også vin. Det er blevet videnskabeligt bevist - og denne konklusion stod at læse i udgaven i september 2008 af British Medical Journal - at middelhavskosten bidrager til at reducere forekomsten af kredsløbssygdomme, af type 2-diabetes - nutidens europæiske epidemi - og af kræft samt at mindske virkningerne af Alzheimers sygdom og Parkinsons sygdom. Dette illustreres ved et besøg på kirkegårdene på Kreta, hvor min far stammer fra. Når man ser, hvor længe folk lever dér, bliver man nemlig fuld ud overbevist.
Vi skal derfor gøre vores yderste for at øge antallet af tilhængere af middelhavskosten i Europa og andre steder, og medtagelse på listen over verdens kulturarv er et vigtigt skridt i så henseende. Jeg vil gerne takke Kommissionen for det store arbejde.
Vi skal dog også indse, at hvis Kina og Indien indfører amerikanske kostvaner, sådan som det i stigende grad sker, vil der være tre negative virkninger. For det første vil verdensbefolkningens sundhed blive ringere. For det andet vil der komme en stigning i intensiv husdyropdræt med alle de ugunstige indvirkninger på miljøet som følge deraf, og for det tredje vil produktionen af metangasser stige, da det meste af kødet vil være oksekød. Kvæg producerer metangas, og det er skadeligt for det globale klima. Og derfor er det så vigtigt at gøre noget på netop dette område. Thank you again, Hr. Parish.
Sebastiano  Musumeci
Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! EU's beslutning om at støtte UNESCO's anerkendelse af middelhavskosten som menneskehedens kulturarv minder os først og fremmest om retten til beskyttelse af folkeslagenes identitet i deres tætte relation til deres landområde. Det institutionelle engagement, der udvises af Italien, Spanien, Grækenland og Marokko, kan dog ikke udelukkende begrænses til at opnå denne prestigefyldte anerkendelse.
Efter min opfattelse skal vi rekonstruere den forbindelse, der i dag bliver svagere og mere skrøbelig, men som findes mellem landbrugsprodukt og fødevarer til hverdagsbrug, hvilket vil sige, at vi skal tilskynde forbrugere til at være bevidste om principperne bag en sund kost, og hvornår det er sæson for forskellige produkter. Produkterne skal igen være naturlige og frie for tilsætningsstoffer og kemiske konserveringsmidler. Det internationale videnskabelige samfund forsikrer os om, at forbruget af sådanne produkter reducerer dødeligheden væsentligt. Jeg tænker her f.eks. på ekstrajomfruolivenolie, vin og frugt og navnlig sicilianske blodappelsiner, der er unikke i verden på grund af deres pigmenter, som indeholder mange antioxidanter.
Afslutningsvis håber jeg, at denne målsætning deles af øvrige Middelhavslande, og da der er behov for en specifik strategi, er det kun Kommissionen, som kan påtage sig en førerrolle og fungere som fortolker i denne sag.
Pedro Guerreiro
Hr. formand! Initiativer, som har til formål at fremme og sikre kulturer, navnlig i forbindelse med fødevarer, er velkomne. Et eksempel herpå er indstillingen af middelhavskosten som menneskehedens immaterielle kulturarv, hvilket skal undersøges af det ansvarlige UNESCO-udvalg i 2009.
Opnåelse af et sådant mål kan bidrage til at bevare, forøge kendskabet til og fremme en kost, der er fremherskende i Middelhavslandene, og som ifølge en række ernæringseksperter og andre specialister har vist sig at være sund. Denne kost er, som det allerede er blevet nævnt her, baseret på traditionelle produkter fra Middelhavsområdet, som f.eks. frugt og grønt, olivenolie, fisk, korn, nødder, krydderurter, mejeriprodukter, fåre- og gedekød samt vin.
Men alligevel har antallet af mennesker, der bibeholder disse sunde kostvaner, været faldende.
Som følge deraf mener vi således, at der som et eksempel på nødvendige politiske initiativer skal træffes effektive foranstaltninger for at støtte traditionel middelhavsproduktion, navnlig inden for rammerne af den fælles landbrugspolitik og fælles fiskeripolitik. Disse foranstaltninger skal være rettet mod smålandbrug og familielandbrug samt fiskere i disse regioner for at garantere dem deres produktion. Foranstaltningerne skal give traditionelle og ikkeindustrielle produkter en merværdi og tilskynde til udviklingen af lokale markeder.
Der er hovedsagelig brug for foranstaltninger, hvormed man kan modvirke den stadig stigende tilbagegang i landbrugsaktiviteten og reduktionen i antallet af mennesker, som med deres viden fortsætter og sikrer fremstilling af disse traditionelle kvalitetsprodukter.
Alle disse emner og foranstaltninger hører ind under Europa-Kommissionens sagsområde.
Luis Manuel Capoulas Santos
(PT) Hr. formand, mine damer og herrer! Det er ikke almindeligt, at et enkelt emne samtidigt og på en positiv måde kombinerer de tre meget vigtige emner sundhed, kultur og økonomi. Men det gør spørgsmålet om middelhavskosten til fulde.
Ud fra et sundhedsmæssigt perspektiv virker det til, at der videnskabeligt ikke længere er tvivl om fordelene for menneskers sundhed ved en kost, der er baseret på friske og naturlige fødevarer. Som allerede nævnt omfatter kosten korn, ris, bælgfrugter, nødder, frugt og grønt, stort forbrug af fisk, olivenolie som den vigtigste fedtkilde i kosten og et moderat forbrug af vin.
Ud fra et kulturelt synspunkt er systemerne til produktion og forarbejdning og forbrug af disse produkter forbundet med teknikker og traditioner, der er gået i arv i endnu længere tid end siden den græsk-romerske kultur, og som på mange områder stadig viser sig i de fremgangsmåder, skikke og teknikker, man har i Middelhavsområdet.
Ud fra et økonomisk perspektiv har de aktiviteter, der især er forbundet med landbrug, fiskeri og agroturisme, som er så vigtige områder i forbindelse med forebyggelse af affolkning og opretholdelse af livsmulighederne i landdistrikterne og kystområderne, fortsat en meget betydelig socioøkonomisk virkning. Samtidig, og mærkeligt nok for så vidt angår landbrug, udgør disse aktiviteter de mest konkurrencedygtige produktionsformer i EU og har altid fået tildelt mindst økonomisk støtte ifølge den fælles landbrugspolitik.
Af alle disse årsager fortjener de spanske myndigheders initiativ om at få UNESCO til at anerkende middelhavskosten som menneskehedens kulturarv en yderst positiv modtagelse, og jeg mener, det er EU's opgave og pligt at gøre hvad man kan for at påvirke denne beslutning, da den ikke er af interesse for noget specifikt land eller nogen specifik gruppe af lande, men er i hele Unionens interesse.
Salvatore Tatarella
(IT) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Fedme er ved at blive et alvorligt og, må man sige, stort problem i hele Europa, navnlig blandt unge. Hvis vi gerne vil sørge for vores børns sundhed, er det bedste, vi ifølge eksperterne kan gøre, i det daglige at vende tilbage til traditionerne omkring middelhavskøkkenet. Det er den eneste livsforsikring, som finanskriser aldrig kan påvirke.
Ifølge Alfonso Iaccarino, en velkendt italiensk køkkenchef og medlem af ekspertudvalget om anerkendelse af middelhavskosten som menneskehedens immaterielle kulturarv, skal vi ved madtilberedning vende tilbage til naturlige, enkle fødevarer og traditioner samt variation og kvalitet. Middelhavskosten er ikke bare en masse brød og pasta. Den indebærer også, at man bevæger sig, er fysisk aktiv og har en aktiv livsstil. Middelhavskosten, som er baseret på ekstrajomfruolivenolie og god vin, har en fremragende indvirkning på sundheden. Olivenolie nedsætter cholesteroltallet i blodet, og vin indtaget med måde har en antioxidantvirkning.
Middelhavskosten har hjulpet italienerne med at slå rekorden for levetid i Europa, og Italien ligger forrest med hensyn til at have det bedste BMI-tal, som er forholdet mellem højde og vægt. Afslutningsvis kan jeg nævne, at det italienske Senat for nylig enstemmigt vedtog et dokument angående anerkendelse af middelhavskosten som menneskehedens kulturarv. Jeg håber, at Europa-Parlamentet er af samme opfattelse, og at Kommissionen handler derefter.
(Formanden afbrød taleren)
Vincenzo Lavarra
(IT) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Først og fremmest vil jeg gerne udtrykke min tak til formanden for Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, hr. Parish, for at have støttet dette spørgsmål efter den værdifulde eksperthøring, som udvalget afholdt.
Det kan ikke benægtes, at middelhavsfødevarerne er en del af den historiske og kulturelle arv på vores kontinent. Og kostens sunde grundlag kan heller ikke benægtes. I Kommissionens hvidbog om fedme blev det konstateret, at middelhavskosten er fremragende som naturmedicin.
Sundhedsfordelene er blevet videnskabeligt bevist og har et fremragende ry i udlandet, især i USA. Dette har betydet, at begrebet er blevet udvidet så meget, at den oprindelige betydning var ved at gå tabt. En anerkendelse fra UNESCO vil tilskynde til at få en definition for at beskytte denne særlige kost. Jeg vil gerne sige til hr. Parish, at vi i forbindelse med specifikke kostformer i europæisk madkultur i øjeblikket taler om middelhavsfødevarer, men dette er bestemt ikke den eneste specifikke kost inden for den særdeles righoldige europæiske gastronomi.
Jeg vil gerne takke kommissæren for, at han har holdt sin forgængers løfte om at anerkende betydningen af dette initiativ. Det blev understreget, at Kommissionen ikke har nogen beføjelser med hensyn til beslutningstagning i relation til UNESCO's fremgangsmåde. Jeg mener dog, at Kommissionen kunne udtale sig og gøre sig diplomatiske anstrengelser ...
(Formanden afbrød taleren)
Alessandro Battilocchio
(IT) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Vi er fuldt ud klar over, at middelhavskosten som bekræftet ifølge mange undersøgelser kan bidrage i kampen mod fedme og kredsløbssygdomme og på mange forskellige måder generelt er særlig positiv for menneskers sundhed.
Det drejer sig dog her ikke om at forsøge at gennemtvinge middelhavskosten i hele EU eller forsøge at foretrække den frem for andre kostformer, som passer bedre til vejrforhold og regioner uden for Middelhavsområdet. Det er imidlertid vores opgave at beskytte den og definere dens indhold og karakteristika for at kunne forsvare den mod efterligninger og indblanding udefra, som kunne skade dens image og værdi.
Kosten bør således vurderes på lige fod med alle de andre udtryk for europæisk kultur, som fortjener at blive beskyttet og fremmet globalt. Der er verden over blevet gjort forsøg på at efterligne modellen, og det er derfor vigtigt at definere kostens særlige karakter og beskytte den for at undgå, at en helt igennem europæisk arv går tabt i globaliseringens bølger.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Hr. formand! Middelhavskosten fortjener også at blive beskyttet og fremmet af andre årsager. I dag, hvor verden er domineret af supermarkedsmad og fastfood, er middelhavskøkkenet en prisværdig undtagelse, da kosten er populær og sund. Den blev ikke opfundet af ernæringseksperter, men er produktet af mange århundreders traditioner, som er nedarvet fra generation til generation.
Over halvdelen af befolkningen i EU er overvægtig. Helt op til 15 % er decideret fede. Jeg er også berørt af dette problem. Disse statistikker er foruroligende. Vi må træffe foranstaltninger for at bekæmpe denne negative tendens. En af måderne til at gøre noget ved problemet er via fremme af sunde spisevaner, og middelhavskosten passer så afgjort ind her. Videnskabelig forskning har vist, at den bidrager til at sænke risikoen for hjerte-kar-sygdomme, navnlig iskæmisk hjertesygdom og en række cancerformer, og desuden har en positiv indvirkning på den gennemsnitlige levealder.
Marios Matsakis
(EN) Hr. formand! Vi ved, at kosten er vigtig for et godt helbred. Der er nu ubestridelig videnskabelig dokumentation for, at middelhavskosten - baseret på beboernes traditionelle kostindtagelse i det sydlige Europa, som f.eks. Kreta og Cypern - fører til et længere og sundere liv, mens amerikansk inspireret junkfood - som f.eks. industrielt fremstillede hamburgere, pommes frites og slik - fører til et kortere liv, og man bliver nemmere syg. God kost er især vigtig for børn. Så vil Kommissionen gøre mere - langt mere - for at sikre, at medlemsstaterne rent faktisk fremmer middelhavskosten i skoler og endog forbyder kostformer, der er påvist at påvirke børns sundhed negativt, i sådanne institutioner?
For øvrigt forstod jeg ikke helt, hvorfor EU ikke er medlem af UNESCO? Burde man ikke være det?
(Formanden afbrød taleren)
Ewa Tomaszewska
(PL) Hr. formand! Det er bedre at spise en sund kost og undgå sygdom end at få selv den mest effektive moderne medicinske behandling. Medicinsk behandling, herunder kompliceret kirurgi til patienter med for højt cholesteroltal, er desuden dyrere end enkle, traditionelle fødevarer. Denne tilgang er fornuftig, da den bygger på gode, gennemprøvede traditioner. Middelhavskosten giver os sundhed og livsglæde og forhindrer desuden, at vi tager for meget på. Jeg bifalder, at UNESCO har anbragt middelhavskosten på sin liste over verdens kulturarv.
Jean-Claude Martinez
(FR) Hr. formand! Det glæder mig, at det er en brite, hr. Parish, som har fremlagt denne tekst. Det viser bare, at disse romerske soldater for 2 000 år siden lige præcis gjorde det rigtige ved at tage til Storbritannien med deres amforaer med olivenolie og vin. Og der er uvægerligt to konsekvenser, som følger heraf. For det første er det symbolsk set temmelig mærkeligt at oprette en europæisk fødevaremyndighed i Helsinki, og dernæst er det urimeligt, at Europa-Kommissionen ikke tager følgende emner op igen. For det første skal man genetablere støtten til mandeltræer og dernæst holde op med at angribe oliventræer, især i Andalusien og i hele Europa; holde op med at angribe de fiskere i Middelhavet, der fisker atlantisk tun og at angribe de europæiske vinmarker, hvor vinplanterne bliver revet op. Personligt ville jeg gerne foreslå, at kommissæren og hr. Barroso organiserer en enorm festmiddag i Portugal, hvor der serveres fåremælksost og vin fra Samos.
(Formanden afbrød taleren)
Vladimír Špidla
Hr. formand, mine damer og herrer! På grundlag af strategien i hvidbogen støtter Kommissionen alle forslag og alle fremgangsmåder, som kan tilskynde til sunde spisevaner. Kommissionen bakker aktivt op om disse initiativer. Imidlertid kan den ikke blot støtte et snævert defineret sæt spisevaner, da der er væsentlige forskelle fra medlemsstat til medlemsstat og fra region til region samt forskelle mellem f.eks. de enkelte Middelhavslande. Dette underkender naturligvis på ingen måde det, jeg sagde i min indledning om, at Kommissionen støtter forslaget om at anerkende middelhavskosten som en del af menneskehedens kulturarv. Vi gør fremskridt i den retning, og det er naturligvis klart, at der, selv om vi ikke er medlem af UNESCO, helt sikkert er måder, hvorpå vi kan støtte dette forslag.
Jeg vil gerne svare på et bestemt indlæg, hvor jeg er dybt uenig. Jeg ser ingen grund til, hvorfor vi skulle genoverveje, at myndigheden skal have kontor i Finland. Jeg er ikke i tvivl om, at personkredsen omkring myndigheden fuldt ud er i stand til at forsvare og opfylde myndighedens mandat. Efter min mening var beslutningen om beliggenheden rigtig og rimelig.
Formanden
Jeg ved ikke, om der er store forskelle mellem de enkelte medlemsstater eller de enkelte politiske grupper, men det står fast, at der i den forhandling, vi netop har haft, ikke kunne spores nogen forskelle. Lige fra Tyskland til Polen og lige fra Det Forenede Kongerige til Portugal, Spanien og Cypern er det mit indtryk, at der har været betydelig enighed om at støtte initiativet.
Tak til alle for deres bidrag. Vi vil udsætte mødet i nogle minutter. Det er lykkedes os at afslutte forhandlingen til tiden og frem for alt i god ro og orden, således at vi alle kan lytte til hinanden. Dette tegner godt for årets plenarmøder. Mødet vil blive genoptaget kl. 12.00 med henblik på stemmeafgivelse.
(Mødet udsat kl. 11.50 og genoptaget kl. 12.00)
Francis Wurtz
(FR) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg må desværre meddele, at vi lige har fået at vide, at hovedkontoret for den FN-institution, der har ansvaret for hjælp til flygtninge i Gaza, lige er blevet ramt af granater affyret fra israelske kampvogne. Tre personer er blevet såret, og FN har besluttet at indstille alle sine aktiviteter.
Med tanke på den afstemning, vi skal afholde om lidt, mener jeg, det er vigtigt, at man hver især er sig dette bevidst.
(Bifald)
Formanden
Mange tak for disse oplysninger, hr. Wurtz. Hvis det er rigtigt, gør det den afstemning, som vi skal afholde, desto mere presserende.
