Az iparpolitika félidős felülvizsgálata (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont Jordan Cizelj asszony jelentése az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság nevében az iparpolitika félidős felülvizsgálatáról - Hozzájárulás az EU növekedési és munkahely-teremtési stratégiájához.
Romana Jordan Cizelj
előadó. - (SL) A Lisszaboni Stratégia kidolgozásának híre jelentős visszhangra talált az európai polgárok között.
Hamar tudatára ébredtünk, hogy a megfogalmazott célkitűzések túl ambiciózusak voltak az időt illetően, de az elgondolás nyilvánossá lett és bemutatásra került Európa és a világ számára. Kicsit finomítottunk rajta 2005-ben, amikor az új Lisszaboni Stratégia készült - ami ugyancsak ambiciózus, de sokkal józanabb. A Bizottság akkor készítette el az iparpolitika szférájának integrált megközelítését is.
Jelenleg az eredmények felmérésén és a továbbhaladás módján dolgozunk. Bár az iparpolitika a tagállamok kompetenciájába tartozik, az európai intézkedések, a fejlődés és a gazdasági növekedés ösztönzése jelentősen befolyásolják e területet. Az ipar serkenti a tudás társadalmának létrehozását, ösztönzőleg hat a kutatásra, a fejlesztésre és az innovációra, ugyanakkor fogyasztója is ezeknek a tevékenységeknek.
Amikor az európai szintű kezdeményezésekről döntünk, csak a közös tevékenységek kiemelt területeit vehetjük figyelembe. De igazából mi a fontos? Melyek azok a témák, amelyek az Európai Parlament szempontjából kiemelt területeket jelentenek?
Szeretném megemlíteni, hogy üdvözöljük a Bizottság jelentését az elvégzett munkáról, és kihangsúlyozzuk jövőbeli tevékenységeink kiemelt területeit.
Az első kétség kívül az éghajlatváltozás és a fenntartható fejlődés. Az üvegházhatást okozó gázkibocsátások jelentős csökkentésével kapcsolatos kötelezettségek nem csak az energia és a közlekedés területére vonatkoznak. Jelentős kihatásaik vannak az iparra is, amelyek nélkül az alacsony széndioxid-kibocsátáson alapuló társadalom létrejötte nem lehetséges. A fenntartható ipari fejlődéshez ezért koordinációra, következetességre és összhangra van szükség.
Fel kell tennünk magunknak a kérdést, hogy vajon milyen ösztönzést igényel az ipar a tisztább technológia kifejlesztéséhez. Hogyan mozdítsuk elő a hatékonyabb technológiák alkalmazását? Melyek a helyes mechanizmusok, amelyekkel elkerülhető a versenyképességnek okozott ártalom, vagy biztosítható a fogyasztói választék? Hogyan járjunk el az Unió határain kívül?
Jövőképünket a globális melegedés visszaszorítása alkotja, ezért elfogadhatatlan a magas kibocsátással járó technológiák harmadik országokba költöztetése. Az éghajlat-változás lehetőség és nem fenyegetés az európai gazdaság számára.
Egy másik kiemelt téma a természetes nyersanyagok védelme és a természetes erőforrások megfontolt kezelése. A tagállamok bármely összehangolatlan tevékenysége rivalizálásra adhat alkalmat és hosszú távon gyengítheti a nemzetgazdaságokat. Ezért is számolok egyeztetett európai tevékenységgel, amelyben erős a nemzetközi összetevő elem.
Sok munka áll még előttünk, egy barátságosabb környezet megteremtését illetően a kis- és közepes vállalkozások számára. Európa csak akkor fog valóban felnyílni előttük, ha az egyes tagállamokban nem találják szembe magukat új, összeegyeztethetetlen és bonyolult folyamatokkal és akadályokkal.
Ezért várok nagyobb egységet, összhangot és az igazgatási terhek csökkenését mind európai, mind nemzeti szinten. Olyan intézkedéseket várok, amelyek még nagyobb lendületet adnak az egyéni kezdeményezésnek. Ugyanakkor olyan változásokat várok az európai értékrendben is, amelyek az európai társadalmat nagyobb kockázatok vállalására bátorítják.
Az európai társadalom értékeli az új ismeretek, kutatások és innováció megszerzését és előállítását. A jogszabályi keretnek ehhez kell igazodnia. Ki kell dolgoznunk a megfelelő eljárásokat a szellemi tulajdon védelmére. Fontos, hogy ezek európai eljárások, illetve gyors eljárások legyenek. Az intézkedésnek nem lehet akadálya, hogy pénzügyi eszközök szükségesek - az úgynevezett közösségi szabadalomra utalok.
Hölgyeim és uraim, biztos úr, csak néhány prioritást soroltam fel, amelyek jelentésünkben is szerepeltek. Várom a további vitát, tudom, hogy gyümölcsöző lesz, s felkérem Önt, tegye meg hozzászólását, amely tudom, hogy mint módosításai is, jelentős értéket képviselnek e jelentés számára.
Köszönöm.
Günter Verheugen
Elnök úr, hölgyeim és uraim, három évvel ezelőtt modernizáltuk az EU iparpolitikáját és azt teljes gazdaságpolitikai stratégiánk sarokkövévé tettük.
Ma már elmondhatjuk, hogy helyesen döntöttünk. Az európai ipar most, fontos versenytársként jobb helyzetben van, ha piaci részesedését kell megvédenie. Az európai ipar kitűnő exportteljesítménye még válságok idején is hozzájárul a makro-ökonómiai stabilitáshoz.
A félidős felülvizsgálat alapján elkészült a következő évek ütemterve és munkaterve, amelyeket átadtuk Önöknek. Kérem Önöket, támogassák ezt a tervet. Szeretném megköszönni Jordan Cizelj asszonynak, hogy összeállította a jelentést; és szeretném, ha megértenék, miért is vagyok valóban elégedett és miért örvendek, hogy a jelentés ennyire kedvező és ilyen erősen támogat bennünket. Ahogy én is, az iparpolitika fő funkcióit az előadó is az üzleti tevékenységekhez szükséges megfelelő feltételek létrehozásában látja, abban hogy az Európai Uniót fenntarthatóan vonzó hellyé kell tenni az ipar számára és meg kell erősíteni ipari alapunkat oly módon, hogy a jövőben elegendő, jó és biztos feldolgozóipari munkahellyel rendelkezzünk. A XXI. századi iparpolitika semmiben sem hasonlít ahhoz, amit régebben iparpolitikának szoktunk nevezni. Hadd ismételjem meg világosan, hogy iparpolitikánk azon a premisszán alapul, hogy vállalataiknak meg kell felelniük a versenyben, és hogy nem védhetjük meg őket a versenytől, s ez valójában nem is áll szándékunkban.
Nem feladatunk az ipari tevékenységek védelme. A mi munkánk abban áll, hogy olyan körülményeket teremtsünk számukra, amelyek között potenciáljukat teljes mértékben kifejthetik. Örülök, hogy a parlamenti jelentés nem csak az iparpolitika céljait támogatja, hanem az elérésük érdekében általunk használt módszert is. E módszer az ágazatközi és az egyetlen ágazatra vonatkozó kezdeményezések kombinációja.
Minden bizonnyal számos olyan területen szükséges fellépni, amelyek jelentős hatást gyakorolnak az egész európai iparra. Csak három példát említenék, az európai üzleti tevékenységek bürokráciájának csökkentése, innovációs kapacitásuk erősítése és az vállalkozási kultúra elősegítése. Másrészről vannak olyan ügyek, amelyek csak bizonyos iparágakat érintenek.
Hadd emlékeztessem Önöket, hogy bevezettünk egy rendszert, amely garantálja a vegyi anyagok biztonságos termelését és értékesítését az Unióban. Éppen most indítottunk el egy átfogó intézkedési csomagot, amelynek célja az európai védelmi ipar erősítése, és éppen ezen a héten hagytunk jóvá egy ambiciózus programot az autóiparra érvényes jogi rendelkezések egyszerűsítésére.
Még több példával egészíthetném ki ezt a listát. Ezekre a lépésekre szoros partnerségben került sor nemcsak az iparral, hanem az érintettek valamennyi csoportjával. Személyesen nagy jelentőséget tulajdonítok annak, hogy mindezt a Parlamenttel, a szakszervezetekkel és a környezetvédő és fogyasztói szervezetekkel együtt vittük végbe, átlátható és ellenőrizhető folyamatok útján.
Visszautasítom, hogy az iparpolitika zárt ajtók mögött vagy a hátsó szobákban készülne. Az európai ipar az innováció életfontosságú hajtóereje Európában és abszolút kulcsfontosságú tényező a globális kereskedelemben elfoglalt pozíciónk megőrzésében, ezért eredményei elismerést és dicséretet érdemelnek; az európai ipar megérdemli azokat az intézkedéseket, amelyek képességének növelésére irányulnak, hogy teljesítményét a jövőben is, a lehető leghosszabb ideig fenntarthassa és a mi részünkről is erőfeszítéseket érdemel, hogy a közvetlen jövőben felmerülő kihívásokkal szembe tudjon nézni. Ezek a kihívások természetesen a gazdasági globalizáció erősödéséből erednek - ezzel kapcsolatban nem lehetnek illúzióink. Amit mostanáig láttunk, csak a kezdet volt.
Minden bizonnyal ugyanez vonatkozik a technológiai váltásra és annak ütemére is, ennek összes következményével a termelékenység, a struktúrák és a munkahelyek és természetesen annak egyre inkább központivá váló kérdése tekintetében, hogy milyen módon befolyásolják éghajlati és környezeti célkitűzéseink iparpolitikánkat. Itt szükség lesz kiigazításokra, a legközelebbi jövőben ezekkel fogunk foglalkozni.
Ezért a Bizottság következő jelentősebb, e hónap végéig elindítandó kezdeményezése, a fenntartható ipari fejlesztésre, a fenntartható iparpolitikára és a fenntartható ipari termelésre irányul. A politikai cél integrált, a környezet-, foglalkoztatás- és iparpolitikát magába foglaló megközelítés alkalmazása. Erős gazdaságot, biztos munkahelyeket, kisebb energia függőséget és tiszta környezetet akarunk. E célokhoz vezetnek az innovatív és a jövő igényeinek megfelelően tervezett termékek és folyamatok, a kisebb európai környezetszennyezés és a nagyobb, Európában gyártott modern technológiára épülő támogatás más régióknak, ahol komoly erőfeszítéseket tesznek arra, hogy meg tudjanak birkózni az éghajlat-változással. Ezt az utat szeretnénk követni iparpolitikánkban.
Ezenfelül új kezdeményezéseket indítottunk el ipari klaszterekkel és a kísérleti piacokkal kapcsolatban. Előadom Önöknek egy a szabványosításra és azoknak a módszereknek vizsgálatára irányuló cselekvési tervet, amelyek révén az ipar magasabb minőséget és versenyképesebb szolgáltatásokat érhet el. Szintén megindult két új ágazati kezdeményezés. Az első az élelmiszeripar - ami ma az emelkedő élelmiszerárak fényében természetesen nagy jelentőségre tett szert - sajátos problémáival foglalkozik, míg a második, Európa egy másik kulcsfontosságú iparága - az elektrotechnika - előtt álló kihívással áll kapcsolatban.
Mindent összevetve, azt hiszem elmondhatom, hogy iparpolitikánk most már biztosan a felé tart, hogy megteremtse az európai üzleti tevékenység virágzásához szükséges megfelelő körülményeket. Szeretném megismételni, hogy nem célunk a beavatkozás vagy egyes gazdasági szereplők előnyben részesítése és nem kívánjuk átvállalni egyes tagállamok felelősségét sem; célunk a partnerség, az optimális koordináció és a közös célok közös elérése.
Jelenleg az Európai Unió iparpolitikájának és a tagállamok iparpolitikáinak szorosabb összekapcsolásának folyamatán dolgozunk, és örülök, hogy a Parlament is szilárdan támogatja ezt a törekvést.
Jerzy Buzek
a PPE-DE képviselőcsoport nevében. - (PL) Elnök úr, szeretnék gratulálni Jordan Cizelj asszonynak ezért a kiváló és minden részletre kiterjedő jelentésért. Mindennel foglalkozik, amivel foglalkoznia kell. Ugyancsak szeretnék köszönetet mondani Verheugen úrnak, az Európai Bizottság alelnökének most elhangzott nyilatkozatáért, amelyet teljes egészében támogatok. Azzal kezdeném, hogy emlékeztetem a Házat, hogy valamikor valaki azt mondta, hogy az a legjobb iparpolitika, ha nincs iparpolitika. Szerencsére ezen már túlvagyunk és a dolgok is megváltoztak. Emlékezzünk vissza, hogy a Lisszaboni Stratégia főképp az ipari tevékenységet érinti. Foglalkozik a termeléssel, a termékekkel és a versenyképes termékekkel, és az összes vállalkozást érinti a kkv-ktől kezdve egészen a hatalmas konszernekig. Azt hiszem, öt fontos pont szerepel benne iparunkra vonatkozóan, a legkisebb cégektől egészen a legnagyobbakig. Ezek a pontok már említésre kerültek, de szeretném hangsúlyozni őket.
Az első az innováció. Ez nyilvánvalóan kutatást és fejlesztést igényel, azonban ez külön ügy, amivel az Európai Unió hetedik keretprogramja és a nemzeti programok is foglakoznak. Ugyanakkor van néhány nagyon fontos követelmény, jelesül azoknak a makro-ökonómiai feltételeknek megteremtése, amelyek az új technológiák mellett - például az állami segítség helyett - biztosítják az innováció piaci sikerének lehetőségét.
A második kérdés a megfelelő feltételek megteremtése a banki műveletekhez és a bankok ösztönzése, hogy nyújtsanak nagy kockázatú kölcsönöket is, mivel az innováció kockázattal jár.
Harmadszor, harcolnunk kell a monopóliumok ellen piacunkon. Ez az, amit jelenleg fontolóra veszünk és megvitatunk a szabad energiapiac vonatkozásában. Mindannyian tudjuk, hogy bonyolult kérdésről van szó. Mindazonáltal ezzel egy időben védelmeznünk kell piacunkat az Európai Unión kívülről okozott dömping ellen.
Negyedszer, egyszerűsíteni kell a jogszabályokat és jobb szabályozásokat kell bevezetni. Az Európai Bizottság és Verheugen biztos úr valamennyi ilyen értelmű fellépését támogatnunk kell .
Ötödször, meg kell vetnünk a valódi szolidaritás alapjait az energia és a nyersanyagok tekintetében. Ez az iparfejlesztés sine qua non-ja. Továbbá uniós szintű, a tagállamok politikáihoz kapcsolódó kiterjedt szabványosítást és politikai egyeztetést kell bevezetni.
Minden egyes tagállam ilyen vagy olyan módon, nemzeti szinten összehangolja regionális politikáját. Hasonlóképpen valamennyi tagállam politikáját felülről kell koordinálni. Záró észrevételem, hogy be kell tartanunk a környezetvédelmi és éghajlatvédelmi előírásokat. Szeretnénk vezetők maradni a térségben, de iparunk védelmében óvatosan kell eljárnunk.
Silvia-Adriana Ţicău
a PSE képviselőcsoport nevében. - (RO) Szeretnék gratulálni Cizelj asszonynak és megköszönni a nyitottságot, amiről a jelentés készítése során tett tanúságot. Négy módosítást nyújtottam be, amelyek a jelentés 18. és 27. pontjaiban találhatók.
Először is fel szeretném hívni a figyelmet, hogy az ipari fejlődést összefüggésbe kell hozni a szociális védőrendszerek javításával. Az iparban dolgozó valamennyi munkavállalónak tisztességes munkakörülményeket kell biztosítani. Cizelj asszony jelentésének 18. pontjában az Európai Parlament úgy véli, hogy az ipari fejlődés nagymértékben függ egy európai szintű, hatékony közlekedési infrastruktúra meglététől. A fejlett közlekedési infrastruktúra lehetővé teszi a városi közösségeken kívüli ipari területek fejlődését is. A tagállamok ugyancsak felhasználhatják a regionális fejlesztési alapokat ipari és technológiai parkok létesítésére a nagy városi agglomerációk közelében található vidéki területeken.
Egy másik általam benyújtott módosítás útján kértem a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák és gyorsítsák fel azoknak a projekteknek megvalósítását, amelyeket az Európai Tanács európai jelentőségűnek nyilvánított az energiabiztonság és az Európai Unió energiaforrásainak sokfélesége szempontjából. A jelentés 27. pontjában az Európai Parlament figyelmeztet, hogy további befektetéseket szükséges tenni az oktatásba, a szakképzésbe és a kutatásokba. Az ipari fejlődés és az európai termékek versenyképessége a humán erőforrások minőségétől és képzettségi szintjétől, valamint az új termékek innováció tartalmától függ.
Sajnos a közösségi kutatási programok és a melléjük rendelt pénzeszközök ellenére az Európai Unió szintjén túlságosan keveset fektetnek be az alkalmazott kutatásokba, és ez különösen igaz a kis- és középvállalkozások esetében. Ezek számára nehézségeket jelent a kutatási keretprogramban való részvételükhöz szükséges társfinanszírozás előteremtése. Ebben az összefüggésben, úgy vélem, a bankrendszer kidolgozhat pénzügyi eszközöket. amelyek lehetővé teszik a kkv-k részvételét a kutatási keretprogramokban.
Jorgo Chatzimarkakis
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (DE) Elnök úr, biztos úr, azzal szeretném kezdeni, hogy köszönetet mondok Romana Jordan Cizeljnek, akinek jelentése valóban érinti a modern iparpolitika összes szempontját és kihangsúlyozza a megfelelő alapfeltételek létrehozásának jelentőségét. Nagyon hálás vagyok neki. Jó együttműködés volt közöttünk a jelentés vonatkozásában.
Indokolásában Ön azt állítja, Jordan Cizelj asszony, hogy az EU-ban az ipar általában egészséges és dinamikus. Igen, sőt tanúi vagyunk az úgynevezett "hagyományos gazdaság” újjászületésének. Én személy szerint egy magasan iparosított országból jövök. Senki sem gondolta volna, például, hogy az acélipar hirtelen újra nagymértékű növekedésnek indul. Élénk globális erő vagyunk. Iparunk erőteljes és zászlóshajónk, az euró átkormányozott bennünket a szorosok között. Azonban a szilárd ipari alap és az európai beruházási tevékenység újraéledése ellenére érezzük, hogy a szerencse forgandó. A technológia lélegzetállító sebességgel változik. A kérdés az, hogyan kezeljük ezt. Ez a megfelelő időpont iparpolitikánk félidős felülvizsgálatának elvégzésére?
Nyersanyagok és olcsó munkaerő híján - egyikkel sem rendelkezünk - versenynyomás alá kerülünk, amelyet csak akkor tudunk elviselni, ha kreatívak leszünk. Ez az oka annak, hogy gratulálni szeretnék a Bizottságnak mindenekelőtt azért, mert 2009-et a "Kreativitás és az innováció évének” nyilvánította. De mit is jelent ez? Az innovációnak, mint tudjuk sokkal hatékonyabban kell az ismereteket gazdagságra váltania. Létrehoztuk - pontosabban hamarosan létrejön - az EIT, az Európai Innovációs és Technológiai Intézet és ez megfelelő alap. Mégis a világ kreatív emberei nem csak Európát, de most már ez Egyesült Államokat is elhagyják. Olvassák el Richard Florida könyvében, mit gondol ő erről a helyzetről. Mi történik a kreatív osztállyal ebben a világban? A kreatív emberek azokon a helyeken telepednek le, amelyek megfelelnek a Florida által három T-nek nevezett kritériumnak: a technológia, a tehetség és a tolerancia kritériumának. A kérdés az, hogy vajon ez a három T elégséges mértékben van-e jelen Európában. Úgy hiszem, hogy a hetedik keretprogrammal és az EIT-vel jó alapokat fektettünk le, azonban ez nem elég. Ennél sokkal többet kell tennünk. A három T több pénzt igényel. A klasztereket helyes kezdeményezésnek tartom. Lényegbevágó azonban a megfelelő szakterületek kiválasztása; a klaszter-kezdeményezésnek koherensnek - ahogy az EU teljes iparpolitikájának is - , alkalmasnak és kiegyensúlyozottnak kell lennie.
Az autóipar esetében természetesen látunk némi inkonzisztenciát; az is látjuk, hogy bizonyos tekintetben túlhúzzuk a csavart. Ez történik az éghajlat-változási politikánk esetében, amely egyre inkább valami fanatikus erkölcsi keresztes háborúvá válik és Európát egy olyan életforma-szabályozásnak veti alá, ami néha már támadásnak minősül. Hogyan másként történhet meg, hogy a kipufogó-csövek CO2 kibocsátását 24-szer súlyosabban büntetik, mint a kémények emisszióit? Biztosítanunk kell, Verheugen biztos úr, az EU politikájának koherenciáját. Nem lehetünk úgy ott az ólompiacon és nem birtokolhatjuk úgy a prémium-autók globális kereskedelmének 80%-át, ha közben a piacnak ugyanezen a részén a saját lábunk alól rúgjuk ki a szőnyeget. Vigyáznunk kell arra, hogy konzisztensen lépjünk fel.
Mieczysław Edmund Janowski
az UEN képviselőcsoport nevében. - (PL) Elnök úr, az előadó értékes munkája teljes elismerést érdemel. Az elvégzett felülvizsgálat bátorító képet ad az Unió számos iparágazatának állapotáról. Ugyanakkor fel kell ismernünk a Közösségünk előtt álló kihívásokat. A kihívások főként a technológiai váltás gyorsaságával kapcsolatosak, különösen az új anyagok, a szükséges energia és víz megtakarítás, a környezetvédelem, valamint a munkaerőpiacot érintő demográfiai körülmények tekintetében. Javítanunk kell az innovatív megoldások megvalósításának megközelítésén minden területen, beleértve a műszaki és szervezeti, jogi és pénzügyi területeket is. A fennálló jogi, igazgatási és bürokratikus korlátok károsan hatnak ipari termékeink versenyképességére. Ebben az összefüggésben kell az elgondolástól a termelésig tartó átmenet, továbbá a szabványok és az európai találmányok kérdését megfogalmazni. Minden erővel törekedni kell olyan megoldások kialakítására, amelyek mind a kis- és közepes, mind pedig a nagyvállalkozások számára elfogadhatók. Az európai termékeket a vonzó dizájn és kivitel, kiváló minőség, kreativitás és kitűnő szerviz teheti sikeressé, és kell, hogy azzá tegye.
Jacky Hénin
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (FR) Elnök úr, hölgyeim és uraim, e jelentés és a mai vita egyetlen célja egyszerűen egy, az Európai Unióban szembeötlő tény elleplezése: az ipar válságban van és az okozott kár jelentős. A közölt számadatok álomszerűek: 80%, 73%. Helyettük euró-milliárdok is szerepelhetnének, amik nagyon jól mutogathatók mindenkinek. Mégsem lehet velük senkit becsapni. Semmire sem jók azon kívül, hogy elfedik a dolgok tényleges állását.
Az egész ipar legnagyobb baja, hogy semmi más nem számít csak a profit. Az iparmágnások veszélyeztetett fajának helyét gyászos hangú automaták vették át. Nem számít, hogy milyen döntések születnek, sem ezek következményei az európai nőkre és férfiakra, csak minél több legyen a profit és azonnal.
Tökéletesen tudatában vagyok annak, hogy néhányan majd azt mondják, hogy az ipar még soha nem valósított meg ilyen mérvű beruházást, termelést, cserét és bevételt. Ez igaz, de mit ér az óriási pénzügyi nyereség, ha csak egy maroknyi ember látja hasznát, a többség meg szenved, látva, hogyan válnak semmivé kis álmai?
Nem lehet nem látni, hogy ebben a jelentésben nem játszik szerepet a munkahelyteremtés témája, ahogy a föld használatának tervezése, a népesség szükségletei, az adózás és a szociális kérdések sem. A dolog lényege, hogy Európában a nagy ipari csoportok értékesítési sikereiből egyre kisebb hozzájárulásokra futja az EU fejlesztésére. A nagy európai csoportok át- és kihelyezik magukat azokba az országokba, ahol dömping alapján működnek a bérek, a jólét, az egészségügy, az adók és a környezetvédelem, és közben az EU nem hajlandó semmilyen iparpolitikát életbe léptetni.
Ez a politikai fojtogatja a kis- és középvállalkozásokat is és arra ösztönzi őket, hogy hasonlóképpen járjanak el. Nyilvánvaló, hogy nem a...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Elnök
Henin úr, az időt nem mi állapítottuk meg, hanem az Ön képviselőcsoportja. Sajnos csak egy perc harminc másodpercet kapott. Tehát ha tiltakozni szeretne, tiltakozzék csak saját képviselőcsoportjánál.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Európa, nagyon helyesen, sokat fordít a versenyképesség fenntartására és erősítésére, és tudjuk, hogyan tartsuk meg piaci részesedésünket a legfontosabb ágazatokban, de ahogy a biztos úr épp most említett, ez még csak a globalizáció első hulláma. Nagyon fontos, hogy fenntartsuk a készültséget.
Akkor itt van a kutatás-fejlesztés és az innovatív termékek előállításának és értékesítésének ez az újfajta, jövedelmező kombinációja. Jordan Cizelj asszony jelentése a megfelelő helyre teszi a hangsúlyt. Meg kell szüntetnünk a bürokráciát, és voltaképpen a törvények és jogszabályok nagyobb hatékonyságáról kell beszélnünk. Ehhez a cselekvési program adja az első impulzust, azonban itt teljes szívemből szeretnék kérni valamit. A különböző iparágak még mindig nehezen igazodnak el a tipikus európai okiratok között. A versenyképességi és innovációs keretprogram és a hetedik keretprogram központi, felülről lefelé irányuló eszközök, amelyekről Brüsszelben döntenek. A strukturális alapok viszont decentralizált természetűek. Mindegyiknek megvannak a saját módszerei, saját kritériumai, mindegy, minek nevezzük.
Az én üzenetem az, hogy több kombinációra, nagyobb koordinációra és a prioritások és ezek definíciójának nagyobb választékára van szükség, még az Európai Bizottságon belül is. Akkor látható lenne a régiókban kifejtett hatást is. Látnánk, amint a klaszterek sikeres ágazatokká fejlődnek. Az én régiómban, a múlt hónapban irodát létesítettünk - egyablakos ügyintéző központot -, ez segíti a megértést.
Végül, felesleges minden szétdaraboltság és a bürokrácia. Tudnunk kell, mit akarunk, s ez nagyobb látótávolságot biztosít az üzletek és a nyilvánosság számára, ami annyira fontos. Hogy elmondhassák, Európa jól választott és megfelelően teljesített. Ezen a területen még sok a kívánnivaló.
Bogusław Liberadzki
(PL) Elnök úr, biztos úr, nagy örömmel hallgattam biztos úr most elhangzott nyilatkozatát. Három általa említett kérdésre szeretnék reflektálni. Először, biztos úr, Ön hangsúlyozta, hogy bizonyos közlekedési ágazatok egyéni megközelítést tesznek szükségessé. Másodszor, azt mondta, hogy egyes régiók nagyobb segítséget igényelnek. Harmadszor, az innováció kérdésére utalt.
Iparunk bizonyos részei világszinten működnek, mások helyi szinten. Szeretnék utalni a hajóépítő iparra. Ez az ipar tipikusan a tengerparti régiókhoz kapcsolódik. Ugyanakkor egyike azoknak az iparágaknak, amelyek globális nehézségekkel küzdenek. E probléma nemcsak Lengyelországot érinti, hanem például Máltát és az Európai Unió más tagállamait is.
A szerződések több évre szólnak, biztos úr. Három évvel ezelőtt senki sem számított arra, hogy a dollár árfolyama csökkenni fog az euróval szemben. Arra sem számított senki, hogy a dollár és az euró árfolyama csökkenni fog , például, a lengyel zlotyval szemben. Ennek nagyon komoly gazdasági következményei vannak. Önhöz fordulok, biztos úr, kérem, foglalkozzék az uniós politikán keresztül az európai hajóépítő iparral annak érdekében, hogy meg lehessen találni a védelmére alkalmas módozatokat pontosan e globális körülmények keretén belül, a kínai és indonéz hajógyárakkal való verseny összefüggésében. Biztos vagyok benne, hogy e kérdés közel áll a szívéhez, biztos úr, hiszen Ön a szczecińi egyetem tiszteletbeli doktora.
DanutBudreikait
(LT) Az EU iparpolitikájának megvalósítása a tagállamok hatáskörébe tartozik, s számos akadályba ütközik, gátolva a jobb eredmények és nagyobb versenyképesség elérését. Ezek közül szeretném kiemelni a szabályozást és a fenntartható fejlődést.
Az iparnak az EU-ban a szabályozás és a bürokrácia kihívásával kell szembenéznie. Az elviselhetetlen ügyintézési terhek miatt leginkább a kis- és középvállalkozások szenvednek.
A kis- és középvállalkozások képviselik az összes vállalkozás több mint 90%-át; innovációjuk, dinamizmusuk, rugalmasságuk és fontos szerepük a versenynyomással szembeni ellenállásban, valamint az új munkahelyek létesítésében közismert. Ezért felhívom az Európai Bizottságot és a tagállamokat jelentősebb változtatások megvalósítására és a kkv-k szabályozási környezetének egyszerűsítésére.
A fenntartható fejlődés az EU politika horizontális dimenziója. Az EU-ban törekednünk kell, hogy végbemenjen az átmenet az alacsonyabb CO2 kibocsátásra és az erőforrások hatékony használatára alapozott ipar felé, lehetővé téve a környezetszennyezésnek, a szennyezőanyagok harmadik országba történő exportjának és az éghajlat-változás hatásának csökkentését. A fenntartható fejlődést új technológiákra kell alapozni, ezért javítani kell a tudományos kutatások finanszírozását, annál is inkább, mivel ezen a területen elmaradásban vagyunk az Egyesült Államok és Japán mögött. A szabadalomköltségeket azonban csökkenteni kell az innováció terjedésének megkönnyítése érdekében.
Annak ellenére, hogy az iparpolitika nemzeti hatáskörbe tartozik, korábban már sürgettem a Bizottságot, vállaljon fontosabb szerepet, különösen vizsgálatok folytatásával, előrejelzések küldésével, továbbá a kormányok számára készített ajánlásokkal a versenyképesnek ígérkező területeket illetően, ami nagyon fontos a termelésnek harmadik országokba történő költöztetése szempontjából. Ezért üdvözlöm a Bizottság új ágazati kezdeményezéseit az elektrotechnika és az élelmiszeripar vonatkozásában, amelyek manapság a legakutabbak problémákkal küszködnek.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Elnök úr, ebben a vitában két kérdésre szeretném a figyelmet felhívni. Az első, hogy az Egyesült Államok pénzügyi, majd az azt követő gazdasági válságának eredményeként az Egyesült Államokban a gazdasági növekedési és a foglalkoztatási ráta 2008-ban és 2009-ben is a korábbi előrejelzésnél alacsonyabban fog alakulni. Ez komoly nehézségeket fog okozni, különösen a kkv-k működésében.
A második, hogy az Európai Bizottság ambiciózus célokat tűzött ki az európai ipar széndioxid kibocsátásainak korlátozása vonatkozásában, amikor a világ más országairól a legjobb, ami elmondható, hogy körültekintőek a kibocsátásaikat illetően. E megközelítés eredményeként Európában emelkedni fognak a termelési költségek éppen akkor, amikor a gazdasági növekedés lassulni kezdett. Az európai feldolgozóipar tevékenységeit érintő további negatív következmény a széndioxid kibocsátási kvótáknak az egyes tagállamok közötti felosztása, ami nem veszi figyelembe, hogy némely tagország milyen mértékben maradt el a fejlődésben. Ennek hatása az új tagországokra siralmas, különösképpen a szénre alapozott sajátosan érzékeny gazdaságok esetében, amilyen országom gazdasága is. Úgy látszik, hogy a ma előttünk fekvő jelentés nem veszi figyelembe ezt a két kérdést, különösen, ami az európai gazdasági fejlődésre és munkahelyteremtésre gyakorolt hatásaikat illeti.
Ilda Figueiredo
(PT) Ebben a vitában a központi kérdés a különböző tagországokban már meglévő iparágak védelme és előmozdítása számára adandó prioritás, figyelembe véve azok sajátos természetét, azt, hogy textil-, ruházati vagy cipőgyártásról, vagy autó-, hajó- vagy vegyiparról, vagy bármely más hagyományos vagy új ágazatról van-e szó, ami új anyagokat és innovatív technológiákat igényel.
Ez a prioritás nem csak innováció élénkítő és a mikro-, kis- és középvállalkozásokat hatékonyan segítő intézkedéseket igényel, hanem a jelenlegi helyzetet és az országainkban meglévő ipari ágazatokat figyelembe vevő nemzetközi kereskedelmi stratégiát, a foglalkoztatás jogokon alapuló védelmét, a fejlődés előmozdítását a régiónkban és a társadalmi befogadást is.
Nem elég azt mondani, hogy előretekintő ipart szeretnénk. Sürgősen meg kell vizsgálnunk a jelenlegi állapotot is, és a makro-ökonómiai, pénzügyi és kereskedelmi politikák vonatkozásában meghozandó döntések középpontjába az ipart és annak társadalmi hatását kell helyezni, mind közösségi, mind nemzeti szinten.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Elnök úr, az új lisszaboni ciklus keretében a hangsúlyt az iparpolitikára kell helyezni, mivel a virágzó ipar nagyon fontos ahhoz, hogy az Európai Unió gazdasági potenciálját teljes egészében ki lehessen használni. Igaz, hogy az iparpolitika nagyrészt nemzeti hatáskörbe tartozik. Ennek ellenére jobb koordináció szükséges nemzeti és európai szinten ahhoz, hogy biztosítani lehessen a politikai stratégiák hatékonyságát.
A fenntartható iparpolitika új cselekvési tervének figyelembe kell vennie a jobb jogi szabályozás szempontjait, amely a kkv-k számára különösen nyomasztó ügyintézési terhek csökkentésére irányulna. Épp a kkv-k azok, amelyek innovációs képességük, dinamizmusuk és rugalmasságuk által kiemelkedő szerepet játszanak az európai gazdasági növekedés előidézésében és a versenyképesség erősítésében.
Szintén figyelembe veendők a környezetvédelmi célok, például az üvegházhatást okozó gázkibocsátás és a növekvő energiahatékonyság. Elvégre az innovatív megoldások megvalósításából származó előny az európai ipart a környezetbarát és társadalmilag elfogadható technológia, termékek és szolgáltatások terén a világelsők közé emelheti.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Biztos úr, Európa aktualizált iparpolitikája, az új megközelítés, a szabályok számának csökkentése, a nagyobb versenyképesség és innováció, mind Önnek köszönhető, Verheugen biztos úr. Ezt szeretném nagyon világossá tenni.
Mindannyian egyetértünk abban, hogy a vállalatokat sújtó feleslegesen sok szabály számát csökkenteni kell. Ide értendő az ügyintézés terheinek csökkentése is, különösen a kkv-k esetében. Nagy igényeket fogalmaztunk meg az iparral szemben a minőségi követelmények, környezeti szabványok, üvegházhatást okozó gázkibocsátások csökkentése, energiatakarékosság és a megfelelő munkakörülmények biztosítása tekintetében. Ezek mind költségnövelő tényezők. Ugyanakkor elvárjuk, hogy az előállított termék versenyképes legyen a piacon. Hogyan érhető ez el? Egyáltalán, lehetséges-e?
Szeretném hozzátenni, hogy az Uniónak és iparának kellően képzett munkavállalókra van szükségük, akik megfelelnek a tudás alapú társadalom kívánalmainak. Ezért támogatni kell a humán tőke minőségének különféle képzések útján történő javítására irányuló intézkedéseket és finanszírozni az egyéni fejlődéshez szükséges befektetést.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Szeretném felhívni a figyelmet, hogy az európai alapok elégtelenek az Európai Uniónak az éghajlat-változással kapcsolatos nagyra törő terveinek támogatásához. A Bizottság a különböző ipari ágazatokra jelentős hatást gyakorló jogalkotási kezdeményezésekkel hozakodott elő, amely intézkedéseknek szintúgy nincs megfelelőjük az Unió költségvetésében.
Hasonlóképpen úgy vélem, hogy a nagyratörő iparpolitikának kéz a kézben kell haladnia az európai munkahely-teremtési politikával. Az emberek szabad mozgása, az illegális bevándorlás elleni harc és különösen az összes európai polgárt megillető jogok tiszteletben tartása biztosítani tudja a méltányos munkakörülményeket. A legális bevándorlók jogainak tiszteletben tartása egy adott tagállamban biztosítja valamennyi munkavállaló jogainak védelmét és a társadalmi dömping megelőzését abban a tagállamban.
Bogusław Liberadzki
(PL) Elnök úr, bátorkodom újból szólásra emelkedni, mivel néhány másodpercet megtakarítottam a korábban számomra kijelölt időből. Biztos úr, Ön negatívan utalt a monopóliumokra. Jobban szeretném, ha akkor, amikor arról van szó, hogy felül kellene kerekednünk rajtuk, monopolisztikus gyakorlatokat említenénk.
Kíváncsi lennék, biztos úr, hogyan reagálna arra, amit a gazdaságelméletben természetes monopóliumoknak neveznek. Iparpolitikai keretrendszerünkben engedélyezzük-e majd a természetes monopóliumoknak, hogy fennmaradjanak bizonyos területeken? Elvégre abban a helyzetben vagyunk, egyrészt, hogy ellenőrzés alatt tarthatjuk őket és másrészt, biztosítanunk kell a méretgazdaságosságot.
Günter Verheugen
a Bizottság alelnöke. - (DE) Elnök úr, hölgyeim és uraim, ebben az utolsó két percben meg kell próbálnom felvázolni, hogyan látom a dolgok fejlődésvonalát az előttünk álló időszakban. Továbbra is erős európai ipari alappal fogunk rendelkezni. Nem áll fenn a veszélye annak, hogy az ipar eltűnik Európából. Meglehetősen biztos vagyok abban is, hogy az európai ipar továbbra is növekedést és munkahelyeket fog generálni, bár nem szükségszerűen Európában. Ez a probléma.
Már most is egyre több nagy európai társaság növekményét és profitját Európán kívül szerzi meg és ezek új munkahelyeiket is Európán kívül létesítik. Ennek következményeként itt munkahelyi problémák jelentkeznek, és az egyetlen mód az egyensúly helyreállítására és korunk e fő társadalmi problémája - azaz, hogy hogyan hozzunk létre elegendő jó munkahelyet - megoldására - ahogy számos felszólaló állította, és én teljes mértékben egyetértek -, ha a kezdeményezéseket élesebben fókuszáljuk a vállalkozásra azáltal, hogy nagyobb hangsúlyt adunk a kis- és közepes méretű üzleti vállalkozásoknak.
Gazdaságpolitikánk hosszú távú sikerének kulcsa nem a nagy üzleti vállalkozásoknál keresendő, amelyek nagyon is képesek törődni magukkal. Nem, Európában a siker kulcsát a sok kis- és középvállalkozás tartja kézben, amelyek lehetőségei egyáltalán nem merültek ki és amelyek politikánk fókuszát alkotják.
Más kérdés, hogy a feltételek, amelyek között az európai iparok versenyeznek nagyon gyorsan változnak. Tévedés azt képzelni, hogy olyan versenytársakra, mint Kína továbbra is úgy tekinthetünk, mint az olcsó tömegárúk szállítójára és magunkra, mint a finomabb és drágább áruk előállítójára. A kínaiak már most kiváló minőségű, komplex technológiájú termékeket állítanak elő és exportálnak. Nagyon rövid időn belül azokon a területeken találkozunk majd kihívásokkal, ahol még különösen erősek vagyunk. Ez azt jelenti, hogy küzdenünk kell, hogy még jobbak legyünk.
Ezért mindaz, amit itt elhangzott kutatásról, fejlesztésről, innovációról, oktatásról és képzésről helyénvaló. Az európai gazdaság, és különösen az európai ipar akkor lesz sikeres, ha elszántan viszi előre a tudásalapú gazdaság felé történő átmenet ügyét. Sikeres lesz akkor is, ha vállalja korunk nagy környezeti kihívásait, különösen az energia és az éghajlatváltozás vonatkozásában, amelyek feltétlenül megragadandó gazdasági lehetőségeket is jelenthetnek.
Romana Jordan Cizelj
Biztos úr említette a pozitív hozzáállást. Én abban is hiszek, hogy jóakarattal és együttműködéssel sikerrel tudjuk majd ezt átadni európai szintről nemzeti szintre és létrehozni egy még erősebb kapcsot az Európai Unió és a tagállamok iparpolitikája között.
Hölgyeim és uraim, én sem úgy tekintek az iparpolitikára, mint a vállalkozásoknak adott egyfajta védelemre. Általunk az európai polgárok javára létrehozott politikának tekintem, amelyet természetesen a vállalkozások, a beruházások, az innováció és több új munkahely létrehozása számára kedvező fejlesztési feltételek teremtésével teljesíthetünk.
Ma erről nem történt említés, de a politika sokat tehet megfelelő közbeszerzési megbízások útján. Egyetértek a kezdeményezéssel, hogy legyünk óvatosak és különösen figyeljünk oda, hogy az iparfejlődés kiegyensúlyozottan menjen végbe az Európai Unión belül, mind földrajzi szempontból, mind a projektek hatásköre tekintetében. Igaz az, hogy az iparpolitikáról alkotott nézetünket és az erre vonatkozó követelményeket nem szabad túlságosan szűkre szabni.
Nekem is meggyőződésem, hogy az európai ipar jó formában van, bár természetesen szüksége lehet némi további lendületre és azt hiszem, osztjuk a nézetet, hogy célunk elsősorban a még több innováció.
Mi az akadálya a több innovációnak? Véleményem szerint az egyik akadály a humán erőforrások nem elégséges volta. Európai társadalmunknak éppen ebben a körében - nemcsak a politikában - tehetünk valamit az új értékek érdekében, ám nagyobb felelősségvállalást várok a vállalkozások részéről is.
Ha a vállalkozások valóban megértik, hogy nekik is megvan a felelősségük a szükséges humán erőforrások létrehozásában, akkor azt hiszem ténylegesen képesek lesznek bemutatni, milyen lehetőségeik vannak az embereknek, ha részt vesznek az innováció létrehozásával szorosabb kapcsolatban álló tevékenységekben.
Biztos úr, meggyőződésem, hogy a szőlővel kapcsolatos kezdeményezés sikeres lesz és ugyancsak hiszek az Európai Technológiai Intézet sikerében.
Köszönöm a termékeny vitát és további sikereket kívánok munkájukhoz.
Köszönöm.
Elnök
A vitát berekesztem.
A szavazásra csütörtökön kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (142. cikk)
Esko Seppänen
, írásban. - (FI) A jelentésnek van egy különösen problematikus pontja, amely így szól: "Üdvözli a Bizottságnak a védelmi eszközök európai piacának konszolidálására és az EU védelmi ipara globális versenyképességének javítására irányuló javaslatait”. Ez azt jelenti, hogy az USA-modell alapján kiépítjük az Uniónak, ennek, a béke neve alatt reklámozott szervezetnek, katonai-ipari komplexumát.
Ez nyilvánvalóan magában foglalja a Galileo műholdas helymeghatározó rendszert, amelyet teljes egészében az Uniónak kell finanszíroznia. Sőt, legalább ennyire nyilvánvaló. hogy az egész EU militarizálásának jogi alapja az új alkotmány, azaz a Lisszaboni Szerződés. Az embereknek nem mondják meg, hogy milyen játék folyik katonai témákkal, ellenkezőleg, az Uniót a civileknek szóló békeprojektként reklámozzák, pedig már nem az. Az Unió funkcionális és kvázi-bírósági hatáskörökkel fog rendelkezni olyan támadó műveletek indítására határain messze kívül, amelyek a nemzetközi jog szerint törvényellenesek.
Iuliu Winkler
, írásban. - Az Európai Unió ma a világ legfontosabb globális szereplője és a technológiák legfontosabb exportőrje.
Vezető pozíciójának megtartásához számos kihívásnak kell megfelelnie. Közülük arra kell figyelmet szentelni, hogy a tisztességtelen versenyt visszautasítva és a protekcionizmus kísértésének ellenállva kell az európai exportáló iparágakat a globális piacon megtartani, valamint arra, hogy az ügyintézés és a piaci elérhetőség akadályainak csökkentése útján támogatást kell nyújtani az EU-ban működő kis- és középvállalkozásoknak. Az EU intézményeinek különleges figyelmet kell fordítaniuk az új tagállamok gazdaságai kkv-szektorainak támogatására annak érdekében, hogy behozhassák az Unióban működő, hasonló, kkv-kal szembeni hátrányukat.
A fenntartható iparpolitikák által kínált lehetőségeket illetően az EU-nak figyelembe kell vennie az új tagállamok iparágai által képviselt potenciált.
Egy átfogó kisvállalkozási törvény sürgős meghozatala nagy mértékben fog hozzájárulni valamennyi tagállamban a kkv-szektorok fejlődéséhez hozzájárulva ezáltal Európa vezető szerepének megszilárdításához is a fenntartható és technológia-orientált ipari termelésben.
