[{"text_idx": "#000001", "text": "Euroopa suurriikides on klassikaline sotsiaaldemokraatia kaotanud valijate silmis oma veetluse. Sellele eelistatakse parempopuliste vo\u0303i rohelisi erakondi. Ka Eesti sotsidel oleks neist arengutest nii mo\u0303ndagi o\u0303ppida."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Pa\u0308rast Teist maailmaso\u0303da algas Euroopas unikaalne ajastu, mil po\u0303hieesma\u0308rgiks oli rahu. See oli omapa\u0308rane seeto\u0303ttu, et esmakordselt maailma ajaloos sai ko\u0303ige ta\u0308htsamaks kodaniku heaolu, mille garantiiks olid majanduskasv ja vabadus. Selle nimel asusid senised vastased tegema koosto\u0308o\u0308d, mille parimaks na\u0308iteks on Saksamaa ja Prantsusmaa. Algas see ko\u0303igepealt valitsuste tasandil, kui riigijuhid so\u0303lmisid omavahel kokkuleppeid, mis olid kasulikud mo\u0303lemale poolele. Nii pandi alus Euroopa integratsioonile, millest kasvas aastaku\u0308mnete jooksul va\u0308lja Euroopa Liit."}, {"text_idx": "#000003", "text": "See su\u0308steem toimis nii ha\u0308sti, et pa\u0308rast ku\u0308lma so\u0303ja lo\u0303ppu, kui oli saavutatud majanduslik heaolu ja kadunud oli peamine va\u0308line julgeolekuoht, polnud isegi ku\u0308simust, kas Euroopa projekt oleks vaja lo\u0303petada. Vastupidi, leiti, et sellega on vaja minna veel kaugemale. See oli teeninud ha\u0308sti nii riikide kodanikke kui ka peamisi suurparteisid \u0335\u0336 konservatiive ja sotsiaaldemokraate. Just nemad olid olnud peamised valituste moodustajad, kes enda huvides olid alati toetanud suuremat Euroopa integratsiooni. Tegemist oli u\u0308snagi pragmaatilise otsusega. Euroopa heaolu oli otseses seoses nende tagasivalimisega."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Lisaks poliitilise su\u0308steemi muutmisele mo\u0303jutas heaolu ja integratsioon tavakodanikku. Aina ta\u0308htsamaks on saanud inimeste tervis, neid u\u0308mbritsev keskkond, vabatahtlik tegevus ning kogukondade kaasamine valitsemisse. Alles on ja\u0308a\u0308nud muidugi endiselt ka isiklik kasusaamine ja patriotism, kuid need pole enam primaarsed. Teise maailmaso\u0303ja ja\u0308rgsel ajastul olid just kaks viimast ko\u0303ige olulisemad. Valimistel kasutasid seda a\u0308ra suurparteid ning teevad seda ta\u0308napa\u0308evani. Paraku ei ko\u0303neta need teemad valijat enam piisavalt, misto\u0303ttu on tekkinud vaakum, mida on hakanud ta\u0308itma uued liikumised. Need uued poliitilised jo\u0303ud on seeto\u0303ttu paratamatult hakanud vanadelt olijatelt ha\u0308a\u0308li ro\u0308o\u0308vima. Ko\u0303ige suuremateks kaotajateks Euroopas on olnud sotsiaaldemokraadid."}, {"text_idx": "#000006", "text": "U\u0308hiskonnas ko\u0303ige no\u0303rgemad ja manipuleeritavad on hu\u0308ljanud oma senised huvide kaitsjad sotsiaaldemokraadid ja asunud nende asemel toetama rahvuslastest populiste, kes on meisterlikult kasutanud hirmu ja demagoogiat oma poliitiliste eesma\u0308rkide huvides."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Uutest tulijatest on ko\u0303ige rohkem ko\u0303neainet pakkunud populistid. Nende to\u0303us algas sajandi alguses ja sai to\u0303eliselt hoo sisse finants- ja immigratsioonikriisi koosmo\u0303jul. Po\u0303hiloosungiteks on neil samuti majanduslik heaolu ja selle kaitsmine vo\u0303o\u0303raste eest. Seeto\u0303ttu on tekkinud omamoodi unikaalne situatsioon, kui u\u0308hiskonnas ko\u0303ige no\u0303rgemad ja manipuleeritavad on hu\u0308ljanud oma senised huvide kaitsjad sotsiaaldemokraadid ja asunud nende asemel toetama rahvuslastest populiste, kes on meisterlikult kasutanud hirmu ja demagoogiat oma poliitiliste eesma\u0308rkide huvides. Teisena on areenile tulnud rohelised, kelle majanduslik programm on harilikult veel vasakpoolsem kui sotsidel. Nad kutsuvad u\u0308les suuremale kliima kaitsmisele, u\u0308hiskonna kaasamisele poliitikasse ning erinevalt rahvuspopulistidest ei hirmutata inimesi ning pakutakse probleemidele konstruktiivseid lahendusi."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Heaks na\u0308iteks muutunud olukorrast on kaks Euroopa suurriiki, Suurbritannia ja Saksamaa. Mo\u0303lemad riigid on demokraatlikud ja saavutanud pa\u0308rast Teist maailmaso\u0303da suurima heaolu oma pikas ajaloos. Suurbritannias toimib po\u0303himo\u0303tteliselt kahepartei su\u0308steem, kus valimiste vo\u0303itja moodustab valitsuse. U\u0308hel poolel on konservatiivsed toorid ja teisel pool vasakpoolne Mandri-Euroopa sotsiaaldemokraate meenutav to\u0308o\u0308lispartei. Viimasel veerandsajandil on need parteid teinud la\u0308bi suured muutused. Parempoolsed on muutunud u\u0308ha paremradikaalsemaks ja populistlikumaks, samuti on u\u0308ha a\u0308a\u0308rmuslikumaks muutunud vasakpoolne to\u0308o\u0308lispartei. Viimased valimised olid selle suurepa\u0308raseks na\u0308iteks."}, {"text_idx": "#000009", "text": "On olemas ta\u0308iesti reaalne vo\u0303imalus, et la\u0308hitulevikus moodustab Euroopa suurimas ja mo\u0303jukaimas riigis valitsuse just uus Roheliste vasakpoolne partei, mitte sotsiaaldemokraadid."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Heaolu va\u0308henemise ja immigrantide hirmutamisega suutsid radikaliseerunud konservatiivid vo\u0303ita vaesemate klasside toetuse, mis lo\u0303ppes Brexitiga, kuigi rahumeelne koosto\u0308o\u0308 Euroopaga on taganud just vaesemate suurema heaolu, kes nu\u0308u\u0308d toetasid liidust va\u0308lja astumist. Saksamaa mitmeparteisu\u0308steemi sees on samuti sellel sajandil esile kerkinud kaks uut arvestatavat tegijat. Parempopulistlik Alternativ fu\u0308r Deutschland (AfD) ja Roheliste partei. Vanad suurparteid on kaldunud aina enam tsentrisse ja va\u0308listanud igasuguse koosto\u0308o\u0308 AfD-ga. Vastupidiselt parempopulistidele on Roheliste partei parketiko\u0303lbulik, nendega on tehtud koosto\u0308o\u0308d nii fo\u0308deraaltasandil kui liidumaades. Aastaku\u0308mnete jooksul on nende populaarsus stabiilselt kasvanud, kasuks on tulnud Euroopa aina suurem integratsioon ja uuema generatsiooni mo\u0303ttemaailma kaugenemine traditsioonilistest 20. sajandil domineerinud va\u0308a\u0308rtustest. On olemas ta\u0308iesti reaalne vo\u0303imalus, et la\u0308hitulevikus moodustab Euroopa suurimas ja mo\u0303jukaimas riigis valitsuse just uus Roheliste vasakpoolne partei, mitte sotsiaaldemokraadid. Sarnane tendents on na\u0308htav teisteski heaoluriikides. Soomes ja Austrias on samuti suhteliselt uute tulijatena Rohelised kaasatud riigivalitsemisse, aina populaarsemad ollakse ka Euroopa Parlamendi valimistel."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Eesti sotsiaaldemokraadid pole taasiseseisvunud vabariigis kunagi populaarsed olnud. Kui La\u0308a\u0308ne-Euroopas suutsid nende vennasparteid enne uute jo\u0303udude esilekerkimist ko\u0303netada suuremaid masse, peamiselt to\u0308o\u0308lisklassi ja u\u0308hiskonnas no\u0303rgemal positsioonil olevaid inimesi, siis siin on seda rolli ta\u0308itnud edukalt ,,liberaalsed\u201c parteid oma populistlike loosungitega. Viimasel ajal on nende ha\u0308a\u0308ltele hakanud konkurentsi pakkuma kohalikud rahvusradikaalid, peamiselt siis hirmutamis- ja vastandumistaktikat kasutades."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Eesti on 30 aastat pa\u0308rast taasiseseisvumist aina rohkem integreeritud Euroopasse. See on toonud meile kasvava majandusliku heaolu ja euroopalikud va\u0308a\u0308rtused. Samuti on muutunud inimesed, eriti noorem po\u0303lvkond, kes ei ma\u0308letagi okupatsiooniaega. Nende jaoks pole enam primaarne rahateenimine ja elluja\u0308a\u0308mine, vaid tervis, keskkond ja soov olla kaasatud u\u0308hiskonna arengusse. Sellest tulenevalt on muutunud ka poliitilised eelistused, mida kohalikud sotsiaaldemokraadid ei suuda ja\u0308tkuvalt ta\u0308ita, nagu ei suudetud La\u0308a\u0308nes, mis to\u0303igi kaasa uusvasakpoolsete Roheliste to\u0303usu."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Eesti Sotsiaaldemokraatidel on olemas ku\u0308llaltki tugev parteistruktuur ja kogemused, kuid puudub korralik programm, mis kaasaegset vasakpoolset valijat ko\u0303netaks."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Vasakpoolsed jo\u0303ud peaksid edu saavutamiseks vo\u0303tma eeskuju uutelt liikumistelt Euroopas. Arvestama peab, et u\u0308hiskond on muutunud, ka Maarjamaal. Eestis on seni Vabaerakond proovinud tuua suuremat la\u0308bipaistvust poliitilisse kultuuri, kuid laiem programm oli vanakooli parteide kopeerimine, mis pikemas perspektiivis ei toonud edu. Eesti Sotsiaaldemokraatidel on olemas ku\u0308llaltki tugev parteistruktuur ja kogemused, kuid puudub korralik programm, mis kaasaegset vasakpoolset valijat ko\u0303netaks. Seeto\u0303ttu oleks mo\u0303istlik vo\u0303tta o\u0303ppust La\u0308a\u0308ne-Euroopa uutelt liikumistelt ja kohanduda vastavalt ajastu vaimule. Rohkem oleks vaja ta\u0308helepanu po\u0308o\u0308rata to\u0308o\u0308tamise paindlikumaks muutmisele, keskkonnale ja valijate aktiivsemale kaasamisele parteipoliitikasse."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Siin so\u0303ltub muidugi paljugi isiklikust eeskujust. La\u0308a\u0308ne uusvasakpoolsed on na\u0308iteks u\u0308ha aktiivsemalt autostumise vastu, no\u0303udes aina valjuha\u0308a\u0308lsemalt, et suurlinnade keskused oleksid autovabad. Nende liidrid ise kasutavad samuti u\u0308histransporti, jalgrattaid vo\u0303i ko\u0303nnivad jala. Praegu saame aga endiselt lugeda, kuidas kodumaised sotsid on teiste parteidega sarnaselt esirinnas kuluhu\u0308vitiste kasutamises, millest enamik la\u0308heb va\u0308idetavalt bensiiniarvete ja autoliisingute tasumiseks. Seeto\u0303ttu ei piisaks ainult programmide kopeerimisest, vaid vaja oleks isiklikku eeskuju ja to\u0303siseltvo\u0303etavust, ilma milleta vasakpoolsetel Eesti suures poliitikas sellel ku\u0308mnendil ruumi ei ole, kuigi potentsiaalne valijaskond ainult kasvab."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Valimistulemused u\u0308le Euroopa na\u0308itavad, et sotsiaaldemokraatlik sajand on lo\u0303ppenud. Traditsioonilise to\u0308o\u0308lisklassi ha\u0308a\u0308bumine ning globaliseerumise vo\u0303itjate poolele asumine on muutnud sotsid marginaalseks jo\u0303uks. Sotside allaka\u0308ik a\u0308hvardab ha\u0308vitada so\u0303jaja\u0308rgse liberaaldemokraatliku u\u0308hiskonnakorralduse."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Sotsiaaldemokraatia kriisist sotsiaaldemokraadiga. Kas parempopulismi to\u0303usuvees hakkab oma aega a\u0308ra elama ka demokraatia? Kust otsida lahendusi ja mida teha seni, kuni lahendust ei paista?"}, {"text_idx": "#000019", "text": "Olen olnud viimased ku\u0308mme aastat radikaalne vasakpoolne. Neist esimesed viis elasin Eestis ja pa\u0308rast Londonis, o\u0303ppides tundma kaht ta\u0308iesti erinevat poliitilise maailmana\u0308gemise viisi."}]