[{"text_idx": "#000000", "text": "Ta\u0308na on Avinurme tuntud jaanipa\u0308eviti toimuva tu\u0308nnilaada poolest, ent see ei ole esimeseks laadaks Avinurmes. Talurahvakultuuris olid laadad, perioodiliselt kindlas kohas toimuvad turud, u\u0308htaegu nii peamiseks kaubandusvo\u0303rgustikuks, meelelahutuse pakkujaks kui ka oluliseks kohtumis- ja suhtluskohaks \u2013 pidupa\u0308evaks kogu perele. Esmalt olid laadad peamiselt linnades ja mo\u0303isate juures, ent 19. sajandil hakati u\u0308ha enam korraldama talurahvalaatasid ka maapiirkondades."}, {"text_idx": "#000001", "text": "Lugusid avinurmikutest vo\u0303ib vahel kohata ka ootamatutes kohtades. U\u0308heks selliseks na\u0308iteks on 1931. aasta 3. septembril ajalehes Po\u0303hja Eesti (Narva ja Alutaguse ha\u0308a\u0308lekandja) avaldatud artikkel \u201cSu\u0308gisesi suwituspilte To\u0303rwalast II. To\u0303rwala tu\u0308u\u0308pe\u201c. To\u0303rvala ehk Smolka (ka Tervola), mis asub Narva jo\u0303e idakaldal, Kudruku\u0308la vastas, oli 20. sajandi alguses oma po\u0303lise ma\u0308nnnimetsa ja ko\u0303rgete liivakallastega populaarne suvituspiirkond. [...]"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Esimese vabariigi ajal ra\u0308a\u0308giti palju \u201cpruutide koolidest\u201d, mida leidus nii Eestis, Saksamaal, Jaapanis kui Ameerikas. Kodumaal nimetati no\u0303nda rahvasuus kodumajanduskoole ja koduto\u0308o\u0308stuskoole, kus naisterahvad o\u0303ppisid ko\u0303ikvo\u0303imalikke kodumajapidamises vajalikke oskuseid alates koduhoiust, leiva valmistamisest ja pesu pesemisest kuni loomade- ja taimekasvatuseni. Enneko\u0303ike kandis seda nime Kehtna kodumajanduskool, ent no\u0303nda nimetati ka teisi majapidamiskoole ning meile la\u0308himas [...]"}, {"text_idx": "#000003", "text": "1933. aasta oli Eestis keeruline \u2013 u\u0308lemaailmne majanduskriis jo\u0303udis siinmail haripunkti, laastades valusamalt just po\u0303llumajandussektorit ning to\u0303i omakorda kaasa sisepoliitilise kriisi. U\u0308ldises rahva rahulolematuse laines avaldasid oma seisukoha ka Avinurme po\u0303llumehed. Ajalehe Teataja 1933. aasta 27. juuli numbrist leiab uudise pealkirjaga \u201cAwinurme po\u0303llumehed soowiwad uut walitsust\u201c. Po\u0303hjus lihtne: \u201cPraegune walitsus on po\u0303llumajanduse wiinud raskesse seisukorda\u201d. [...]"}, {"text_idx": "#000004", "text": "1934. aasta ajalehtedes kirjutatakse erak-naisest Mari Padrakust ehk \u201cMetsa Marist\u201d, kes elab omaette Paadenurme taga po\u0303lismetsas, kuhu on oma ka\u0308tega u\u0308mbritseva looduse saadustest hurtsiku ehitanud. Awinurmes, [P]aadenurme ku\u0308la taga po\u0303lismetsas elab juba u\u0308heksa aastat 70-aastane lesknaine Mari P. ta\u0308ielist erakuelu. Warem Wenemaal elades ta sattus rewolutsiooni keerisesse, mis puhul enamlased naise oma silme all tapsid [...]"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Ehkki Awinurme mehi tuntakse enneko\u0303ike osavate aamisseppadena ja ja\u0308nnimeistritena, oli nende elulaadi lahutamatuks osaks ka laadalka\u0308imine. Nii kirjutatakse, et avinurmikud on u\u0308ks omapa\u0308rane ra\u0308nnakrahvas, Awinurme mees on ra\u0308ndav puuno\u0303udega kaupleja, kes pool eluaega viibib laatadel ja vo\u0303o\u0303rastel teedel."}, {"text_idx": "#000006", "text": "MTU\u0308 Avinurme Ajavakk on Avinurme piirkonna ajaloo ja pa\u0308randkultuuri uurimiseks, talletamiseks ja tutvustamiseks ning Avinurme tuleviku kujundamiseks loodud vabau\u0308hendus."}, {"text_idx": "#000007", "text": "MTU\u0308 Avinurme Ajavakk on Avinurme piirkonna ajaloo ja pa\u0308randkultuuri uurimiseks, talletamiseks ja tutvustamiseks loodud vabau\u0308hendus."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Kui sul on Avinurme kultuurilugu vo\u0303i pa\u0308randkultuurseid oskuseid ja teadmisi puudutavaid materjale/teadmisi vo\u0303i ma\u0308lestusi siinmail toimunust, mida tahad teistega jagada, vo\u0303ta meiega u\u0308hendust!"}]