[{"text_idx": "#000002", "text": "Millal esimesed rootslased Pakri saartele jo\u0303udsid ja kust nad\nsaabusid, on ta\u0308psemalt teadmata. Pakri saarte rootsipa\u0308rase nime \u2019Rogoy\u2019\n(Rukkisaar) leiame esmakordselt Taani kuninga kirjast, millega 1283.\naastal kinnitati Padise kloostri valdused.\nPakri saartel laialt levinud pa\u0308rimuse ja\u0308rgi tulid u\u0308mberasujad Rootsist\nDalarnast, ajalooallikad ja keeleaines viitavad aga pigem Soome Uusimaa\n(Nyland) poole, kus Padise kloostril olid 14. sajandil suured"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Suur-Pakri kirik 1930 Foto: P. So\u0308derba\u0308ck"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Sajanditega kujunes saartel va\u0308lja rikkalike traditsioonidega\nrahvakultuur ning oma keelemurre, mis Suur- ja Va\u0308ike-Pakril oli\nEsimese iseseisvise ajal moodustasid saared omaette Pakri valla. Viies\nku\u0308las elas 1934. aastal 354 inimest ning paiknes 119 talu. Kummalgi\nsaarel oli oma kool, kirik ja kalmistu, tegutses koduloomuuseum.\nEestlased pole seal kunagi elanud."}]