[{"text_idx": "#000003", "text": "UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsu\u0308u\u0308hikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumU\u0308hiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepo\u0308o\u0308reEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuO\u0303pilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini o\u0303ppida?Lugeja ku\u0308sibNipid jooksuvo\u0303istluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuha\u0308a\u0308lingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi"}, {"text_idx": "#000004", "text": "EriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepo\u0308o\u0308reEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuO\u0303pilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini o\u0303ppida?Lugeja ku\u0308sibNipid jooksuvo\u0303istluseks"}, {"text_idx": "#000005", "text": "100 sekundi video: kui kaovad murded, kaob ka eesti keel"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Professor Pajusalu ro\u0303o\u0303mustab, et Eestis on hakatud hoogsalt looma murdeso\u0303nastikke. Juba 1980. aastatel ilmus ku\u0308ll \u201eVa\u0308ike murdeso\u0303nastik\u201c, mis esitab ko\u0303igi eesti murrete so\u0303navara levikuandmeid, ning Eesti Keele Instituudi kodulehelt on kasutatav ka suure \u201eEesti murrete so\u0303naraamatu\u201c algusosa, aga murrete kaupa on so\u0303naraamatuid tehtud vaid u\u0308ksikuid. Neist suurimad \u201eVo\u0303ru-eesti so\u0303naraamat\u201c ja a\u0308sja ilmunud \u201eEesti-vo\u0303ro so\u0303naraamat\u201c. Hiljuti ilmus ka mahukas \u201eHiiu so\u0303naraamat\u201c."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Pajusalu ta\u0308heldab, et murrete ko\u0303nelemise prestiiz\u030c on viimastel aastatel to\u0303usnud. Ka murdeso\u0303nastike loomine na\u0308itab seda. So\u0303nastiku koostamisel on eelko\u0303ige vaja kohalikku initsiatiivi, et oleks kogukonnas keegi, kes on valmis so\u0303nastiku tegemist juhtima. Seeja\u0308rel saab kaasata keeleteadlased appi teadmistega toetama. Aga kohalikku initsiatiivi on seal, kus kogukond on suurem."}, {"text_idx": "#000009", "text": "\"Murrete ta\u0308htsus pole u\u0308ksnes ajalooline,\" selgitab Pajusalu, \u201eMurded avavad eesti keele olemust su\u0308gavamalt kui kirjakeel.\u201c Na\u0308itena toob ta to\u0303iga, et eesti keele ku\u0308mnes murdes on kohaliku looduse, aga ka rahvakultuuri so\u0303nu palju rohkem kui eesti kirjakeeles."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Pajusalut huvitas u\u0308likooli ajal keele muutumise uurimine ning seeto\u0303ttu pakuti talle uurida, kuidas murded kaovad. Murdepraktikatel pani ta ta\u0308hele, et igal inimesel on omamoodi keel. Teda to\u0303mbas va\u0308ljakutse pu\u0308u\u0308da neid erinevusi a\u0308ra kirjeldada. Pajusalu so\u0303nul on murretel va\u0308ga palju u\u0308hiskondlikku, sotsiolingvistilist sisu."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Eri paikkondade inimesed on Eestis la\u0308bi aastasadade ra\u0308a\u0308kinud eri murdeid. Nendest erinevustest suur osa on seotud keelekontaktidega. Pajusalu selgitab: \"Saarlased ja la\u0308a\u0308nlased on suhelnud rootslastega, Soome lahe rannamurde ko\u0303nelejad soomlastega, ida- ja kagueestlased slaavlastega, ning see ko\u0303ik on ja\u0308tnud oma ja\u0308lje nii so\u0303navarasse kui ka ha\u0308a\u0308ldusse.\""}, {"text_idx": "#000014", "text": "Seeto\u0303ttu ongi kohe aru saada, kui tegemist on po\u0303hjarannikult pa\u0308rit inimesega \u2013 sealses murde on ainult kaks va\u0308ldet ning seda on ko\u0303nes ha\u0308sti kuulda. Kirderanniku inimesed ha\u0308a\u0308ldavad so\u0303nasid \"jo\u0303ulud\" ja \"hakkada\" kolmandas va\u0308ltes, sellepa\u0308rast u\u0308tlevad ka jo\u0303uluid ja hakkanud jms."}, {"text_idx": "#000015", "text": "TU\u0308 eesti ja u\u0308ldkeeleteaduse instituudi foneetika teadur Pa\u0308rtel Lippus teeb ha\u0308a\u0308ldatud so\u0303nadest spektogrammid. Nende abil on Pajusalul ho\u0303lbus seletada, kuidas so\u0303nad u\u0308ksteisest erinevad nii ha\u0308a\u0308lduse, heli kui ka pildi poolest. Ko\u0303neldes muudame erinevaid ha\u0308a\u0308likuid moodustades oma suu kuju ja just kuju ma\u0308a\u0308rab suu resonantssagedused, mis erinevate ha\u0308a\u0308likute korral meie ha\u0308a\u0308lest vo\u0303imenduvad. Lisaks kuulmismuljele on vo\u0303imalik ha\u0308a\u0308lduse muutumist ka na\u0308ha helisalvestuse spektrogrammilt."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Vo\u0303tame na\u0308iteks so\u0303nad \"just\", \"talv\" ja \"pluss\". Po\u0303hja- ja La\u0308a\u0308ne-Eestist pa\u0308rit inimene ha\u0308a\u0308ldab neid so\u0303nu palatalisatsioonita, aga lo\u0303unaeestlane u\u0308tleb s-i vo\u0303i l-i pehmeks. Visuaalselt na\u0308eb see spektrogrammil va\u0308lja nii:"}, {"text_idx": "#000017", "text": "Oluline on siin ta\u0308hele panna, et vokaalilt konsonandile u\u0308leminek on palatalisatsiooni korral erinev, tekib i-line siire vokaali lo\u0303pus. Vokaalid u ja i erinevad u\u0308ksteisest selle poolest, et u ha\u0308a\u0308ldamisel on meil keel suus tagapool ja i puhul liigub ettepoole. See keele liikumine kajastub spektrogrammil teise formandi liikumises (vt alt teine punaste ta\u0308ppidega ta\u0308histatud tumedam ala spektrogrammil). Ka palatalisatsioon ta\u0308hendab keele eespoole (ko\u0303va suulae suunas) liikumist, misto\u0303ttu palataliseeritud so\u0303nas on vokaali lo\u0303puosas na\u0308ha ja\u0308rsku to\u0303usu ning ka konsonandis ha\u0308a\u0308ldus on erinev (teine formant on ko\u0303rgem)."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Kuna a ja i erinevad teineteisest nii selle poolest, et a on taga- ja i eesvokaal, kui ka selle poolest, et a on madal ja i ko\u0303rge vokaal, siis liigub keel a-lt i-le nii tagant ettepoole (teise formandi va\u0308a\u0308rtus kasvab) kui ka alt u\u0308les, mida spektrogrammil na\u0308eme esimese formandi liikumises (altpoolt esimene punaste ta\u0308pikestega ta\u0308histatud tumedam ala)."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Samamoodi on spektrogrammist na\u0308ha erinevate o\u0303-de kasutamist murretes. Pajusalu toob siin na\u0308ite o\u0303-ga so\u0303nades \"sysar\" ja \"so\u0303bo\u0303r\" ehk \"o\u0303de\" ja \"so\u0303ber\". Selles so\u0303nas on o\u0303 ko\u0303rgem, tegemist on nn taga-i-ga (esimese ja teise formandi vahe on suurem)."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Selles so\u0303nas on esimeses silbis eesti keelele tavaline keskko\u0303rge o\u0303 ehk taga-e, teises silbis on samuti taga-e, aga see muutub rohkem keskvokaaliks (kolme alumise formandi kaugused on vo\u0303rdsed)."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Video: foneetikud soovivad Novaatori lugejatele teaduslikku emakeelepa\u0308eva"}, {"text_idx": "#000024", "text": "Ornitoloog: praegu on ha\u0308sti mitmekesine ra\u0308ndeaeg"}, {"text_idx": "#000025", "text": "Video: seminar Eesti teaduseetika hetkeseisust ja tulevikust"}, {"text_idx": "#000027", "text": "Kuul vo\u0303ib leiduda vett arvatust ma\u0308rksa va\u0308hem"}, {"text_idx": "#000030", "text": "Virtuaalsed tu\u0308drukso\u0303brad to\u0303stavad ebaterveid ilustandardeid"}, {"text_idx": "#000031", "text": "Suur linn teeb linnu silmad va\u0308ikseks"}, {"text_idx": "#000033", "text": "Geneetikutel o\u0303nnestus ja\u0308rjestada va\u0308ljasurnud tasmaania tiigrite RNA-d"}, {"text_idx": "#000036", "text": "Koroonaviirusega nakatumine on to\u0303usuteel, ringi liigub palju uusi tu\u0308vesid"}, {"text_idx": "#000037", "text": "Interaktiivne tehisintellekt ihub hammast ChatGPT ta\u0308hesa\u0308rale"}, {"text_idx": "#000038", "text": "Kohatult ka\u0308ituv robot paneb inimesedki punastama"}, {"text_idx": "#000039", "text": "Tehisintellekti pimestav sa\u0308ra a\u0308hmastab du\u0308stoopia piire"}, {"text_idx": "#000041", "text": "Arhiivide u\u0308ldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostu\u0308u\u0308milaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine"}, {"text_idx": "#000042", "text": "Vaegkuuljatele ja -na\u0308gijateleKasutustingimusedIsikuandmete to\u0308o\u0308tlemisestJupiter+Jupiter IOLasteekraanRaadioteater"}]