[{"text_idx": "#000000", "text": "Va\u0308hesed alternatiivsed energiaallikad vo\u0303ivad olla inimeste ja keskkonna tervisele ohtlikud, va\u0308lja arvatud tuumaenergia. Sellise energia kasutamisest tuleneb suurim probleem kiirgusmu\u0308rgistuse ja reostuse potentsiaalist. Tuumatehnoloogia toodab radioaktiivseid ja\u0308a\u0308tmeid, mis satuvad reaktori o\u0303nnetuste ja ja\u0308a\u0308tmete lekke korral kokku inimeste ja keskkonnaga. Ts\u030cernobo\u0303li katastroof, Fukushima katastroof ja Kyshtymi katastroofid olid ko\u0303igi aegade ko\u0303ige hullemate tuumakatastroofide seas."}, {"text_idx": "#000001", "text": "Tuumakatastroofi korral vo\u0303ivad inimesed kannatada suurenenud va\u0308hihaiguste all ja tulevased po\u0303lvkonnad vo\u0303ivad kannatada geneetiliste defektide all. Keskkonna kiirgus vo\u0303ib oluliselt va\u0308hendada taimede kasvu ja loomade surma. Siiski on tuumakatastroofist po\u0303hjustatud surmajuhtumite ja haiguste arv raske leida ja on seeto\u0303ttu sageli vastuoluline. Sel po\u0303hjusel korraldame tuumakatastroofe mitte surmajuhtumite, vaid nende hinnangu alusel rahvusvahelisele tuuma- ja radioloogilisele su\u0308ndmusele (INES). INES on rida meetodeid, mis loodi 1990. aastal, et mo\u0303o\u0303ta tuumakatastroofide ja kokkuvarisemise po\u0303hjustatud ha\u0308vingut. INES korraldab tuumakatastroofe ja\u0308rgmistesse kategooriatesse:"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Halvimad tuuma- ja kiirguskatastroofid ajaloos"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Ts\u030cernobo\u0303li katastroof va\u0308a\u0308rib kahtlemata koha kogu maailma ko\u0303ige hullemate tuumakatastroofide nimekirjas. 26. aprillil 1986 kandis Ts\u030cernobo\u0303li tuumaelektrijaam Ukrainas (sel ajal NSVL) tohutut o\u0303nnetust. Katse ajal tekkis plahvatus, mis lo\u0303ppes 9 pa\u0308eva jooksul tulekahjude ja kiirguse emissiooniga. Kiirguse lekke tagaja\u0308rjel tekkis 31 kohest surma ja hinnanguliselt 4000 enneaegset surma. Praegu elab umbes 5 miljonit inimest radionukliididega saastunud tsoonides ja neil puudub ikka veel teave, mida nad vajavad tervisliku elu elamiseks. Inimestele on endiselt suletud 18, 6 miili raadiusega ala, mis on tuntud kui Ts\u030cernobo\u0303li katastroofiva\u0308line tsoon. Sellesse tsooni kuuluvad ja\u0308rved, metsad ja hu\u0308ljatud hooned, sealhulgas na\u0308itused ja kaubanduskeskused. Muret seoses su\u0308nnidefektidega ja toidu saastumisega nende hulgas, kes olid kokku puutunud, on siiani."}, {"text_idx": "#000008", "text": "2011. aasta Jaapani tsunami ja maava\u0308rin ha\u0308vitasid Kirde-Jaapani, mille tulemuseks oli umbes 15 000 surmajuhtumit ja tuhandeid vigastusi ja kadunud inimesi. See oli Jaapani ajaloo ko\u0303ige halvem maava\u0308rin ja u\u0308ks halvimaid tsunamisid, et tabada maailma salvestatud ajaloos. Selleks, et kohutav olukord veelgi hullemaks muutuks, po\u0303hjustas maava\u0308rin riigi Fukushima prefektuuri tuumaelektrijaamade kokkuvarisemise. Kokkuvarisemine po\u0303hjustas otseselt kahe inimese surma. Katastroofi ka\u0308sitlemine, mida paljud avalikkus pidas aeglaseks ja ebapiisavaks, po\u0303hjustas nii Jaapanis kui ka va\u0308lismaal tohutu hirmu. Nagu Ts\u030cernobo\u0303li, halvendas Fukushima katastroof veelgi maailma usku tuumaenergiasse. Mitmed maailma riigid, nagu Saksamaa ja Itaalia, lubasid sulgeda oma tuumaelektrijaamad vo\u0303i lo\u0303petada uute ehitiste ehitamine. Kuid mo\u0303nes riigis, nagu India ja Venemaa, valitseb tuumaenergia endiselt tugev."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Venemaa suurim plutooniumi tootev sait Mayak oli samuti u\u0308ks ko\u0303ige aeglasemaid tuumakatastroofe. 29. septembril 1957. aastal plahvatas tuumaja\u0308a\u0308tmete ladustamise konteiner, mis pani 22 ku\u0308la ohtlikule kiirgusele. Kuigi enam kui 10 000 inimest evakueeriti koheselt, kulus kaks aastat enne, kui ko\u0303ik saidid evakueeriti. Veelgi hullemaks hoidis NSV Liit plahvatust va\u0308lismaailmast kolm aastaku\u0308mmet. See katastroof ja\u0308i 200 kinnitatud surnuks ja saastas la\u0308hedal olevad jo\u0303ed ja pinnas."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Ko\u0303ige raskem tuumakatastroof U\u0308hendkuningriigi ajaloos toimus 10. oktoobril 1957. See juhtum toimus siis, kui reaktor, mida tuntakse \"u\u0308ksusena 1\", sai tulekahju. Tulekahju po\u0303les kolm pa\u0308eva, vabastades kiirguse nii kaugele kui Euroopast. Kiirgus sisaldas idoiini-131, isotoopi, mis teadaolevalt po\u0303hjustab kilpna\u0308a\u0308rmeva\u0308hki. Windscale'i tulekahju ja va\u0308hi esinemissageduse seose kohta la\u0308bi viidud uuringud on segatud."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Kolme miili saare o\u0303nnetus oli Ameerika ajaloo ko\u0303ige olulisem tuumakatastroof. See juhtus 28. ma\u0308rtsil 1979. aastal. Katastroof tekkis, kui tuumareaktori jahutusvedeliku lekkis tuumaenergiaseadme Harrisburgi, Pennsylvania, Ameerika U\u0308hendriikide la\u0308hedal. Veelgi hullemaks ei tuvastatud leke kohe sellisena, ja\u0308ttes pika probleemide lahendamise seansi ja kahjustuse kontrollimise viivituse. Katastroofi ajal kutsuti igau\u0308ks viie miili raadiuses tahtest vabatahtlikuks evakueerimiseks. Reaktori number 2 oli nii to\u0303siselt kahjustatud, et seda kunagi ei kasutata ja lo\u0303puks telliti. Reaktori number 1 on endiselt kasutusel, kuid peagi lo\u0303petab tegevuse 2019. aastal. O\u0303nnetus po\u0303hjustas laialdast paanikat kogu Ameerika U\u0308hendriikide idaosas ja mo\u0303jutas u\u0308ldsuse arusaama tuumaenergiast."}, {"text_idx": "#000015", "text": "1952. aastal oli Chalk Riveri Chalk Riveri laboratooriumis tuumareaktor, Ontario kaotanud jahutusvedeliku ja kahjustatud su\u0308damiku, mis viis lo\u0303puks reaktori osalise sulamiseni. See oli esimene tuumaavarii kogu tuumaenergia ajaloos. Kokkuvarisemise tagaja\u0308rjel ei toimunud surmajuhtumeid. Siiski oli no\u0303utav puhastamine raske ja kaasatud sadu vabatahtlikke ja so\u0303java\u0308elasi."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur (IAEA) ka\u0308sitleb ko\u0303iki tuumarajatistega seotud asju, sealhulgas tuumaohutust ja -julgeolekut. Viimastel aastatel on tuumaenergia to\u0308o\u0308stus parandanud reaktorite konstruktsiooni ja jo\u0303udlust. IAEA aktiveeris tuumaohutuse konventsiooni 1996. aastal ja sellest ajast alates on seda 2015. aastal muudetud. Muudatused sisaldavad selliseid kaitsemeetmeid, nagu tuumaelektrijaamad tuleb kavandada o\u0303nnetuste va\u0308ltimise seisukohast, rakendatakse perioodilisi ohutushindamisi ja riiklikku regulatsiooni agentuurid peavad arvestama IAEA ohutusstandarditega."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Surmavamad tuuma- ja kiirguskatastroofid ajaloos"}, {"text_idx": "#000018", "text": "Kanada ko\u0303ige ja ko\u0303ige va\u0308hem asustatud provintsid ja alad?"}, {"text_idx": "#000019", "text": "Millist valitsust Kas Timor-Leste on?"}, {"text_idx": "#000020", "text": "Elevandiluu po\u0303letamine: kas see kahandab elevantide salaku\u0308ttimist Keenias?\nAasia ko\u0303ige kiiremini kasvavad riigid"}, {"text_idx": "#000021", "text": "Elevandiluu po\u0303letamine: kas see kahandab elevantide salaku\u0308ttimist Keenias?"}, {"text_idx": "#000022", "text": "Aasia ko\u0303ige kiiremini kasvavad riigid"}, {"text_idx": "#000023", "text": "Top toorpuuvilla importivad riigid maailmas"}]