[{"text_idx": "#000002", "text": "po\u0303hikirja piiskopkondade mo\u0303iste sissetoomise vastu ja seda ja\u0308rgnevatel"}, {"text_idx": "#000004", "text": "21. sajandi o\u0303htumaa kasvava ilmalikustumise ja kiriku, sh EELK liikmeskonna va\u0308henemise olukorras on peapiiskop Urmas Viilma na\u0308inud Eesti rahvakirikut kirikuna \u201ekogu Eesti rahva teenistuses\u201c (Urmas Viilma, \u201eKiriku ja riigi u\u0308hendab rahvas\u201c \u2013 Eesti Kirik. 22.02.2017). Samas artiklis leiab peapiiskop: \u201eKuna oleme Eesti kirikuna mitte ainult rahva-, vaid ka rahvuskirik, ja\u0308a\u0308b paratamatult meie po\u0303hifookusesse peamiselt eestikeelne elanikkond, nagu on so\u0303nastatud ka Eesti Vabariigi po\u0303hiseaduses erisus eesti keelele, kultuurile ja rahvale. Ilma rahvusliku eneseteadvuseta ei oleks Eesti rahvusriiki ega vaba rahvakirikuna Eesti Evangeelset Luterlikku Kirikut.\u201c"}, {"text_idx": "#000012", "text": "rahvuslikule eneseteadvusele vastav kirik Tsaari-Venemaa kirikukorraldusest,\nbaltisaksa vaimust ja vaba rahvakiriku idee segunemisest moodustunud na\u0308htus,\nmida on tembitud skandinaavialiku ma\u0308lestusega piiskopivo\u0303imust."}, {"text_idx": "#000013", "text": "kommunikatiivses ma\u0308lus on luterlikena juurdunud mo\u0303isted \u201ekirikuo\u0303petaja\u201c,\n\u201epraost\u201c, \u201ekonsistoorium\u201c ja \u201earmulauaga jumalateenistus\u201c ehk \u201elauakirik\u201c,\nmitte aga \u201epreester\u201c, \u201epiiskopkond\u201c ja \u201emissa\u201c. Seda to\u0303endab \u201eEesti\no\u0303igekeelsusso\u0303naraamat O\u0303S 2018\u201c, mis koostatakse aga parasjagu elavate eestlaste"}, {"text_idx": "#000014", "text": "\u201ekatoliku piiskopi vo\u0303imu piirkond, dio\u0308tsees\u201c. Mo\u0303iste \u201epreester\u201c kohta on seal\no\u0308eldud \u201eend kellelegi v millelegi pu\u0308hendanu\u201c ja toodud na\u0308itelausena \u201eKatoliku,\nvene o\u0303igeusu preester\u201c. Mo\u0303istet \u201emissa\u201c on aga selgitatud kui \u201ekatoliku"}, {"text_idx": "#000015", "text": "mo\u0303istega \u201epiiskop\u201c. O\u0303S 2018 annab selle ta\u0308henduseks \u201eristiusu kiriku\nu\u0308lemvaimulik\u201c, mis ei va\u0308lista luterlikku piiskoppi. Ku\u0308llap on eelkirjeldatud\nkommunikatiivne ma\u0308lu viimase ligi 100 aasta jooksul omaks vo\u0303tnud, et eesti\nluterliku kiriku pea on piiskop vo\u0303i peapiiskop."}, {"text_idx": "#000019", "text": "No\u0303nda pole evangeelse arusaama kohaselt piiskopil tarvis oma ameti ta\u0308itmiseks ilmalikku haldusstruktuuri. Kas piiskopkond on ilmalik haldusstruktuur vo\u0303i mitte? Eesti Keele Instituudi u\u0308hendso\u0303nastik 2020 annab mo\u0303iste \u201epiiskopkond\u201c vasteks \u201e...ristiusu kiriku haldusu\u0308ksus, u\u0308he piiskopi vo\u0303imkonda kuuluv territoorium ja kogudused\u201c. (So\u0303naveeb, vaadatud 25.03.2020) Ehkki see pole eeltoodud piiskopi mo\u0303iste kirjelduse valguses evangeelne ma\u0308a\u0308ratlus, vo\u0303ib selle rakendamist EELK 100-aastase episkopaalse traditsiooni puhul siiski mo\u0303ista. EELK-d kui ristiusu haldusu\u0308ksust on viimase 100 aasta jooksul valitsenud to\u0303epoolest piiskop vo\u0303i peapiiskop. Seda vo\u0303iks hea tahtmise korral lugeda eesti luterliku traditsiooni (teoloogiliselt evangeelsest piiskopi mo\u0303istest veidi irduvaks) eripa\u0308raks. Kuid see ei ta\u0308henda veel seda, et oleks iseenesestmo\u0303istetav astuda samm edasi ja luua erandist reegel: anda olemuselt mitteevangeelne vo\u0303im ka abipiiskoppidele."}, {"text_idx": "#000021", "text": "\u201eTa\u0308na on piiskopid peapiiskopi ka\u0308epikenduseks ehk asendatakse peapiiskoppi.\nOllakse abipiiskopid.\u201c Va\u0308ga hea, nii vo\u0303ikski ja\u0308a\u0308da! Kui peapiiskop ei saa muude\nu\u0308lesannete to\u0303ttu parasjagu vajalikus kohas evangeeliumi kuulutada, patte andeks\nanda, o\u0303petuse u\u0308le otsustada ja jumalakartmatuid talitseda, siis tulevadki appi\nabipiiskopid. Aga see, milleks on nii va\u0308ikses Eesti riigis ja kirikus\nabipiiskoppidel tarvis oma vo\u0303imkonda ning mida see tulevikus kaasa tuua vo\u0303ib,"}, {"text_idx": "#000022", "text": "Thomas-Andreas Po\u0303der viitab oma artiklis \u201eO\u0303igusreformist ja piiskopkondadest evangeelse luterliku dogmaatika vaatevinklist\u201c (Kirik & Teoloogia, 428, 21.02.20) heale praktikale, mida kasutas oma to\u0308o\u0308s 2016. aastal moodustatud EELK lauluraamatukomisjon. Nimelt koostas see komisjon enne po\u0303hito\u0308o\u0308le, laulude valimisele asumist po\u0303hjaliku kontseptsiooni, mis su\u0308ndis ko\u0303igile avatud, vo\u0303ib ka o\u0308elda demokraatliku protsessi tulemusena. Sealt ja kontseptsioonile aluseks olnud la\u0308hteu\u0308lesandest on vo\u0303imalik aru saada, miks u\u0308ldse uut lauluraamatut koostama hakati ja milliste po\u0303himo\u0303tete alusel seda kavatsetakse teha."}, {"text_idx": "#000023", "text": "puhul pole see aga ta\u0308pselt arusaadav. La\u0308hen analoogia abil ajas veel kaugemale\nja va\u0308idan, et po\u0303himo\u0303te, mille alusel vo\u0303eti 2009. aastal koos kehtiva \u201eEesti\nEvangeeliumi Luteri Usu Kiriku Agendaga\u201c kasutusele \u201eKirikuka\u0308siraamat\u201c, pole\nsamuti arusaadav. Ku\u0308llap on nii liturgiareformi kui o\u0303igusreformi aluseks olnud\nvastavate komisjonide ja (ja\u0308relikult ka) need moodustanud kirikuvalitsuse\narusaam, et kirikus on reforme lihtsam la\u0308bi viia n-o\u0308 u\u0308lalt alla, nende"}, {"text_idx": "#000024", "text": "kui o\u0303igusreformi puhul tehti n-o\u0308 ideekorjet \u2013 esimesel juhul nn pilootkoguduste\nkogemustele tuginedes ning teisel juhul kogudes teatud perioodi jooksul\nettepanekuid kiriku po\u0303hikirja ja kirikuseadustiku parandamiseks ja\nta\u0308iendamiseks. Kuid arusaamatuks ja\u0308i, miks u\u0308ldse neid reforme teostama hakati\nEELK-s, mis on nii liturgia kui kirikuseaduse osas ajalooliselt va\u0308ljakujunenud"}, {"text_idx": "#000025", "text": "po\u0303himo\u0303te ecclesia semper reformanda est, siis vo\u0303ib ju arutleda\neelarvamustevabalt ja stiilis \u201epealinn Tartusse\u201c ning kaaluda hoopis\npiiskopiameti kaotamist ja 1917. aasta kirikuseaduse juurde naasmist. Kui\npo\u0303hjuseks on EELK viimine teoloogilisse vastavusse anglikaani kirikuga, kellega\nEELK-d seob Porvoo osadus, vo\u0303i liikumine tagasi roomakatoliku kiriku ru\u0308ppe,\nsiis tuleks seda selgelt va\u0308ljendada.[4]"}, {"text_idx": "#000026", "text": "et EELK-s, kus na\u0308ib kadunud olevat u\u0308ksmeel oma identiteedi osas, on seda\nvo\u0303imalik taotleda ainult selgelt ja veenvalt teoloogiliselt po\u0303hjendatud mudeli\nabil, millele ko\u0303ikvo\u0303imalikud reformid peaksid vastama. Seepa\u0308rast kutsun nii\nliturgia- kui o\u0303igusreformikomisjoni u\u0308les koostama tagantja\u0308rgi u\u0308he\nalusdokumendi, mida kirikurahvas saaks vaagida ja mille po\u0303hjal selguks"}, {"text_idx": "#000030", "text": "[4] Selles seoses va\u0308a\u0308rib ma\u0308rkimist EELK kuvandi erinevus Wikipedia ingliskeelsel ja saksakeelsel leheku\u0308ljel. Ingliskeelsel leheku\u0308ljel (\u201eEstonian Evangelical Lutheran Church\u201c, vaadatud 25.03.20) ko\u0303neldakse episkopaalsest kirikust, mida juhivad viis piiskoppi. Peapiiskopi alluvuses on neli jurisdiktsiooni, millest igau\u0308ht juhib oma piiskop. Praostkondi ei mainita. Saksakeelsel leheku\u0308ljel (\u201eEstnische Evangelisch-Lutherische Kirche\u201c, vaadatud 25.03.20) o\u0308eldakse, et kiriku vaimulik juht on peapiiskop, kelle paremaks ka\u0308eks on piiskop. Mainitakse assessoreid, kirikukogu ja kahtteist praostkonda. Kas saksakeelne kirjeldus on EELK mineviku- ja ingliskeelne tulevikukuvand?"}, {"text_idx": "#000032", "text": "EELK po\u0303hikirja ja kirikuseadustiku reformi kohta Kirik & Teoloogias veel ilmunud:"}, {"text_idx": "#000033", "text": "Tauno Teder, \u201eKiriku seadus ja kiriku kogu \u2013 mida veel o\u0308elda oleks?\u201c (K&T nr 431/ 20.3.2020)"}, {"text_idx": "#000034", "text": "Matthias Burghardt, \u201eEELK po\u0303hikirjareform\u201c (K&T nr 431/ 13.3.2020)"}, {"text_idx": "#000035", "text": "Thomas-Andreas Po\u0303der, \u201eO\u0303igusreformist ja piiskopkondadest evangeelse luterliku dogmaatika vaatevinklist\u201c (K&T nr 428/ 21.2.2020)"}, {"text_idx": "#000037", "text": "Vallo Ehasalu, \u201ePiiskopiametist ja piiskopkondadest\u201c (K&T nr 423/ 17.1.2020)"}, {"text_idx": "#000039", "text": "Mart Saluma\u0308e, \u201eEELK po\u0303hikirja muudatuse vajadusest ehk il carnevale e\u0300 finito\u201c (K&T nr 422/ 10.1.2020)"}, {"text_idx": "#000042", "text": "Urmas Aruma\u0308e, Kas reformitav kirikuo\u0303igus on mineviku, oleviku vo\u0303i tuleviku jaoks? (K&T nr 251/ 30.9.2016)."}, {"text_idx": "#000043", "text": "Perry Mason ja to\u0303e vaim (1Jh 5:4\u201312)Vaadake u\u0308les, sest lunastus la\u0308heneb. Jutlus 2. advendiks (Lk 21:25\u201331)Usupo\u0303histe perspektiivide tunnustamine u\u0308mberasustatud isikute kaitsmiselHa\u0308rrastekirikust rahvuskirikuks?Isaac Mayer Wise ja uued ideed juutluses 19. sajandi Ameerikas, 2. osaPaastu algus (Mk 1:12\u201313)Oikumeenilise Naiste Dekaadi ma\u0308lestusu\u0308ritus hindab edusamme ja kaardistab tulevikkuTeade: Vastuvo\u0303tt pastoraalseminari"}, {"text_idx": "#000046", "text": "Teoloogiline haridus ja teadus Eestis"}, {"text_idx": "#000050", "text": "La\u0308hemal to\u0303ele (Kosmos. Teadvus. Jumal.)"}]