[{"text_idx": "#000000", "text": "Eesti Metsau\u0308lemate U\u0308hing pidas 9.septembril 1922.a. Tallinnas oma avamiskoosolekut. Va\u0308ljasaadetud kutsete peale oli koosolekule u\u0308le 60 metsaametniku ja metsateadlase ilmunud. Ha\u0308a\u0308letamisel valitakse u\u0308hingu esimeheks hr. Alfred Auksmann (Metsade Peavalitsuse inspektorrevident) ja asemikkudeks hr-d. August Undritz (Harju maakonna metsau\u0308lem) ja Oskar Luiga (Rakvere metskonna metsau\u0308lem).(Eesti Mets nr.10, 1922.a.)"}, {"text_idx": "#000001", "text": "U\u0308hingu tegevuses on olnud ajalooliselt kaks perioodi: 1922-1938, liikmeid oli likvideerimise hetkel 115, s.h. 4 auliiget; 1989.a. 6.juulist kuni 2009.a. mil u\u0308hing reorganiseeriti Eesti Metsateenijate U\u0308hinguks. Eesti Metsau\u0308lemate U\u0308hingul oli ka kolm auliiget: Vello-Taivo Denks, Heino Teder ja Roul Kiisler."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Eesti Metsau\u0308lemate U\u0308hingu eesma\u0308rkideks olid vastavalt po\u0303hikirjale metsau\u0308lemate, erumetsau\u0308lemate ning teiste metsateenijate u\u0308hendamine ametiva\u0308lises u\u0308histegevuses; u\u0308ldkasuliku tegevuse arendamine metsanduses ja looduskaitses, metsanduse edenemisele kaasaaitamine; liikmete suhtlemisvo\u0303imaluste, informeerituse, harituse ja kutseeetika parandamine; liikmete kutsealaste ja kodanikuo\u0303iguste ning huvide esindamine ja kaitsmine. EMU\u0308 liikmeks vo\u0303ib olla isik, kes omab metsanduslikku eriharidust ja to\u0308o\u0308tab metsau\u0308lemana vo\u0303i abimetsau\u0308lemana vo\u0303i kes on u\u0308hingu liikmeks olles neist ameteist lahkunud pensionile, ja\u0308a\u0308nud to\u0308o\u0308tuks ametikoha koondamise to\u0303ttu, asunud to\u0308o\u0308le mo\u0303nele teisele ametikohale metsamajandusega tegelevas asutuses vo\u0303i ettevo\u0303ttes."}, {"text_idx": "#000003", "text": "U\u0308hingu taasloomisest 1989.a. alates kuni 1999.aastani oli selle juhatuse esimeheks Vello-Taivo Denks, 1999.a. kuni 2005.a. Elor Ilmet, 2005.a. kuni 2009.a. Kaarel Tiganik. U\u0308hingu teise perioodi algaastad langesid kokku ajaga mil Eesti riik hakkas taasiseseisvuma. Sellega kaasnes ka metsamajanduse u\u0308mberorganiseerumine. Kadusid senised metsamajandid, muutusid metskondade alluvussuhted. Esmakordselt riigimetskondade ajaloos said nad iseseisvateks juriidilisteks isikuteks. Selles oli ka oma osa EMU\u0308-l. Juhatus kohtus aktiivselt poliitikute ja valitsusjuhtidega, u\u0308hinguga arvestati. Need olid noore Eesti riigi algusaastad. Praeguseks on olukord riigis stabiliseerunud ning va\u0308ikeseid mittetulundusu\u0308hinguid vo\u0303etakse poliitikute poolt to\u0303sisemalt ainult enne ja\u0308rjekordseid valimisi."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Peale EMU\u0308 esimest tegevusaastat 1923.a. aastakoosolekul va\u0308itis u\u0308hingu esimees Alfred Auksmann oma ko\u0303nes: U\u0308hing ei ole mitte ainult selleks asutatud, et isiklikke huvisid kaitsta, vaid temal ko\u0303rgem eesma\u0308rk see on. meie kodumaa kallima varanduse \u2013 metsa kaitsmine. (Terav ku\u0308simus oli tol ajal metsau\u0308lemate palgamaa ja palgatingimused)."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Taasloodud EMU\u0308 tegeles kogu oma eksisteerimise va\u0308ltel riigimetsanduse u\u0308ldiste ku\u0308simustega ja to\u0308o\u0308tajate huvide kaitsmisel la\u0308htus ko\u0303igist metsateenijaist alates metsato\u0308o\u0308lisest. Seega on u\u0308hing vaatamata oma nimele ei ole tegelenud ainult otseselt metsau\u0308lemate isiklike huvide kaitsmisega. Eesti riigimets on olnud ja on ja\u0308tkuvalt paljudele u\u0308hingu liikmetele ja\u0308tkuvalt to\u0308o\u0308andjaks, riigikodanikuna on aga see meie ko\u0303igi u\u0308hine rikkus. Siit la\u0308htuvalt ka u\u0308hingu aktiivne huvi riigimetsa hea ka\u0308eka\u0308igu vastu ja kuna meie u\u0308hise rikkuse haldajaks on Riigimetsa Majandamise Keskus, siis vastastikku suhtlust peeti eriti oluliseks."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Kuna u\u0308hingu liikmed olid laiali u\u0308le kogu Eesti, siis info edastamiseks ilmus alates 1993 aastast ajaleht EMU\u0308 So\u0303numid, mis la\u0308ks postiga iga liikmeni. Vastavalt po\u0303hikirjale ja\u0308id u\u0308hingu liikmeteks ka oma ametikohalt pensionile vo\u0303i teisele to\u0308o\u0308le metsanduses lahkunud metsau\u0308lem vo\u0303i abimetsau\u0308lem. Et vo\u0303imaldada ko\u0303igil liikmetel aktiivsemalt osaleda u\u0308hingu to\u0308o\u0308s, samuti operatiivsema infovahetuse huvides olid moodustatud EMU\u0308 sektsioonid, mida sai kokku kuus: Tartu-Jo\u0303geva; Harju-Ja\u0308rva; Po\u0303lva-Vo\u0303ru-Valga; Ida-La\u0308a\u0308ne Virumaa; La\u0308a\u0308nemaa-Saaremaa-Raplamaa; Pa\u0308rnumaa-Viljandimaa. Kahjuks aktiivselt sektsioonid to\u0308o\u0308le ei la\u0308inudki."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Lisaks ajalehele andis u\u0308hing va\u0308lja ka igaaastast Metsakalendrit, millesse fotode valikuks oli va\u0308lja kuulutatud konkursid. Kalendris kasutati ka metsateemalisi luuletusi, mis saadeti ja saadetakse ja\u0308tkuvalt u\u0308hingu poolt 1996 aastal va\u0308ljakuulutatud metsateemaliste kirjato\u0308o\u0308de vo\u0303istluse raames. Nendest on EMU\u0308 va\u0308lja andnud ka kogumiku \u201cMets elab igavesti\u201d. Teine mahukam raamat, mille EMU\u0308 andis va\u0308lja 2008 aastal oli \u201eEesti metskonnad\u201c."}, {"text_idx": "#000009", "text": "2008 aasta teisest poolaastast peale RMK reformi ka\u0308ivitumist ja\u0308i Eestis alles 17 metskonda nende funktsioonid vo\u0303rreldes varasemaga on ka tunduvalt muutunud. Tegevmetsau\u0308lemate arvu va\u0308henemisega tekkis vajadus u\u0308hingu tegevuse po\u0303himo\u0303tete u\u0308mberkujundamiseks. Selleks kokkutulnud to\u0308o\u0308grupi poolt otsustati va\u0308lja to\u0308o\u0308tada uus po\u0303hikiri, milles nimetatakse u\u0308hing u\u0308mber Eesti Metsateenijate U\u0308hinguks. EMU\u0308 laiendab oma liikmeskonda, seda riigimetsanduses ja seal varem to\u0308o\u0308tanud metsandusega tegelevate inimeste kaasamisega. 2009.aasta mais toimunud u\u0308ldkogul kinnitatakse uus po\u0303hikiri, millega Eesti Metau\u0308lemate U\u0308hing nimetatakse u\u0308mber Eesti Metsateenijate U\u0308hinguks, olles nii \u201eEesti Metsateenijate U\u0308hingu\u201d kui ka \u201eEesti Metsau\u0308lemate U\u0308hingu\u201d o\u0303igusja\u0308rglane."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Eesti Metsateenijate U\u0308hingu ajalugu koosneb kahest erinevast perioodist. Esimene neist ka\u0308sitleb esimest iseseisvusperioodi ja teine perioodi pa\u0308rast taasiseseisvumist."}, {"text_idx": "#000013", "text": "U\u0308hingu loomise vajadus tekkis koos mo\u0303isate metsade riigistamisega ja koos sellega riigi metsaametnikkonna arvu ja\u0308rsu suurenemisega. Organisatsiooni tekkimise ta\u0308htsamaks po\u0303hjuseks on arusaamine, et Eesti metsanduse areng on ko\u0303ige tihedamini seotud metsategelaste enda arenguga."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Teisalt su\u0308ndis u\u0308hing vajadusest seista metsaametnike o\u0303iguste eest laiemalt. O\u0303igus olla esindatud vabariigi keskasutustes, o\u0303igus oma ainelise olukorra parandamiseks, o\u0303igus osaleda seadusloomes ja sotsiaalkindlustuse ku\u0308simuste lahendamises."}, {"text_idx": "#000015", "text": "U\u0308hingut moodustav algatusru\u0308hm koosnes endise Balti metsavalve ametnikkude liidu ajutise no\u0303ukogu liikmetest Pa\u0308rnumaal. Seeto\u0303ttu otsustati I kongress maha pidada Pa\u0308rnus Endla seltsi saalis."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Kongressist vo\u0303ttis osa 83 ta\u0308ieo\u0303iguslikku saadikut ja peale nende veel 20 saadikut, kellede mandaadid osutusid puudulikeks. Enamus delegaatidest olid metsavahid. Kongressil valiti keskjuhatus ning saadeti riigi Asutavale Kogule tervitustelegramm."}, {"text_idx": "#000017", "text": "EMU\u0308 keskjuhatuse 7. detsembril 1920.aastal Tallinnas peetud koosolekul otsustati 1921.a. algusest hakata kirjastama kuukirja \u201eMets\u201c, mis aga ilmumisel sai nimeks \u201eEesti Mets\u201c. Va\u0308rske kuukirjaga hoolitseti oma liikmete kutsealaste huvide a\u0308ratamise, teadmiste laiendamise ja suurendamise eest. Autoriteks olid nii teadlased kui ka praktikud. EMU\u0308 andis ajakirja va\u0308lja kuni 1930. aastani, edasi sai kuukirja va\u0308ljaandjaks neli organisatsiooni, Akadeemiline Metsaselts, Metsau\u0308lemate U\u0308hing, Metsau\u0308hingute Liit ja Eesti Metsateenijate U\u0308hing."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Kui EMU\u0308 oli keskendunud peamiselt majanduslike ku\u0308simuste lahendamisele, siis metsau\u0308lemail oli soov kaasa ra\u0308a\u0308kida metsanduspoliitilistel teemadel. 9. septembril 1922 toimus murrang ja metsau\u0308lemad asutasid iseseisva u\u0308hingu. Metsau\u0308lemad ja\u0308id ka EMU\u0308 liikmeteks, tehes koosto\u0308o\u0308d teenijate u\u0308hinguga."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Kuni 1935. aastani on kongressid toimunud igal aastal. II kuni XIV kongress toimusid ko\u0303ik Tallinnas. 1934. aastal on u\u0308hingul 96 osakonda ligi 2000 liikmega. Lisaks ametkonna majandusliku olukorra parandamisele on tegeldud ka metsaseaduse ettepanekutega. Loodi metsateenijate abiandmise kassa ja asutati metsateenijate puhke- ja vanadekodu Eivere mo\u0303isa."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Kuna EMU\u0308 kuulus riigi- ja omavalitsusteenijate keskliitu, tehti koosto\u0308o\u0308d teiste teenistujate organisatsioonidega. Selle liidu kaudu esitati ettepanekuid vabariigi valitsusele ja riigikogule. EMU\u0308 keskjuhatus oli tihedas koosto\u0308o\u0308s ka metsavalitsuse juhtidega. Loomulikult tehti koosto\u0308o\u0308d naaberriikide metsaametnike organisatsioonidega."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Ta\u0308htis osa on metsapa\u0308evade traditsiooni algatamisel ning ka kodukaunistamisel peetakse vajalikuks metsaametnike poolset eeskuju na\u0308itamist."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Sel ajal valitses po\u0303himo\u0303te, mille kohaselt riigimetsaametkond seisab va\u0308ljaspool poliitilisi liikumisi ja pu\u0308hendub igas olukorras tema ka\u0308tte usaldatud vara, riigimetsa teenimisele. See po\u0303himo\u0303te iseseisvuse lo\u0303puks oli aga valitseva partei suunamisel kadunud ning metsateenijaid organiseeriti poolkohustuslikult."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Selline tegevus viis vaikiva ajastuni ja EMU\u0308 lo\u0303petas oma tegevuse 30. juunil 1939 riigipoolse kohustusliku Riigi Metsateenijate Keskkogu moodustamisega."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Eesti Metsateenijate U\u0308hingu tegevus taastati 1990.a. Nii nagu EMTU\u0308 asutamise kongress 1920.aaastal, toimus ka u\u0308hingu taasloomise kongress 1990.a. 13.juunil Pa\u0308rnu Endla teatri saalis. U\u0308hingu loomise ja taasloomise vahe on seega ta\u0308pselt 70 aastat. U\u0308hingu taasloomise kongressist vo\u0303ttis osa 330 delegaati, kes esindasid sel momendil u\u0308hingusse kuuluvat 1370 liiget 50 osakonnast. Kongressil, mis oli ja\u0308rjekorras XIX kinnitati po\u0303hikiri ja valiti 13 liikmeline juhatus."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Vastavalt EMTU\u0308 po\u0303hikirjale oli u\u0308hingu eesma\u0308rkideks: Va\u0308a\u0308rtustada ja hoida metsi, edendada metsamajandust, levitada loodus- ja metsandusteadmisi, taastada metsakasvatajate ametieetika ja traditsioonid, esindada ja kaitsta oma liikmete o\u0303igusi ja huve."}, {"text_idx": "#000028", "text": "EMTU\u0308 liikmeks vo\u0303isid olla ko\u0303ik selleks kirjalikku soovi avaldanud isikud, kes tegelevad vahetult metsade rajamise, kasvatamise ja kaitsmisega metskondades, po\u0303llumajandites, taludes, looduskaitsealadel, metsakoolides, projekteerimis- ja teadusasutustes ja mujal."}, {"text_idx": "#000029", "text": "EMTU\u0308 koosneb osakondadest, mis paiknevad metskondades vo\u0303i teiste metsandusasutuste juures ja koosnevad va\u0308hemalt 7 liikmest."}, {"text_idx": "#000030", "text": "U\u0308hingu tegevuse ka\u0308igus kohtuti mitmel korral metsaameti juhtkonnaga, kus arutati po\u0303hiliselt kohalike metsaametite, metsapunktide ja metskondade vahelist vastuolu ja metskondade pu\u0308simaja\u0308a\u0308mist."}, {"text_idx": "#000031", "text": "U\u0308hingu juhatus aga lagunes, 1993.aastaks oli juhatusest lahkunud 6 liiget ja juhatus ei olnud enam otsustusvo\u0303imeline. U\u0308hingu po\u0303hikiri ja\u0308i registreerimata, seega ametlikult ja\u0308igi u\u0308hing sel ajal registreerimata."}, {"text_idx": "#000032", "text": "Eesti Metsau\u0308lemate U\u0308hing oma 05.04.1994.a. volikogu otsusega otsustas metsateenijate u\u0308hingu taastada ja asus metsateenijate kongressi ette valmistama. Leiti et riigi sisepoliitilises ja majanduselus on metsateenijate ulatuslikum organiseerumine ha\u0308davajalik\u201d."}, {"text_idx": "#000033", "text": "11.juuni 1994 toimub metsateenijate XX kongress kus taastatakse Eesti Metsateenijate U\u0308hing uuesti. Kongressil on esindatud 85 osakonda 179 saadikuga"}, {"text_idx": "#000035", "text": "Avalikkusele saadetakse kongressi seisukohad metsapoliitilises ku\u0308simustes."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Oma edasises tegevuses la\u0308htub EMTU\u0308 juhatus oma po\u0303hikirjalistest kohustustest, tegeldes ku\u0308ll po\u0303hiliselt metsapoliitiliste ku\u0308simustega. Nii osaletakse 1995.a. aprillis koos Eesti Metsato\u0308o\u0308tajate Ametiu\u0308hinguga, Jo\u0303gevamaa Metsaseltsiga ja Eesti Metsau\u0308lemate U\u0308hinguga u\u0308hises po\u0308o\u0308rdumises tollase valitsuskoalitsiooni juhtide Koonderakonna ja Maarahva u\u0308henduse esimehe Tiit Va\u0308hi ja Keskerakonna juhi Edgar Savisaare poole, et peatada valitsuse idee viia riiklik metsaamet u\u0308le po\u0303llumajandusministeeriumi haldusalasse. Samuti osaletakse aktiivselt metsaerakonna loomisel ja selle tegevuses. Koos Eesti Metsau\u0308lemate U\u0308hinguga korraldatakse metsakongress Tartus, mis toimub 14.septembril 1996 Vanemuise kontserdisaalis."}, {"text_idx": "#000037", "text": "09. augustil toimub korraline EMTU\u0308 XXI kongress Luual. Kongressi pa\u0308evakorras oli arutelu Eesti metsanduse tuleviku teemal. Vastuvo\u0303etud otsuses ro\u0303hutatakse traditsioonilise riigimetsamajandusliku su\u0308steemi sa\u0308ilitamise vajalikkust, tehes sinna vajalikke ja ajakohaseid korrektiive. Peetakse vajalikuks riikliku metsastamisprogrammi ka\u0308ivitamist, va\u0308ltimaks stiihilist Eestimaa vo\u0303sastumist. Samuti tahetakse taotleda keskkonnaministeeriumilt, et riigimetsateenijatele kehtiks avaliku teenistuse seadus jne."}, {"text_idx": "#000038", "text": "06. detsembril 1996.a. korraldab Eesti Metsateenijate U\u0308hing Luual tollase keskkonnaminister Villu Reiljani soovil riigimetsato\u0308o\u0308tajate kokkusaamise ministriga, kus ra\u0308a\u0308gitakse ka\u0308imasolevast metsandusreformist."}, {"text_idx": "#000039", "text": "See oli ka viimane teadaolev u\u0308hingu poolt korraldatud u\u0308ritus. Juhatuse koosolekuid enam ei toimunud. 1997 tegi Eesti Metsu\u0308lemate u\u0308hing ettepaneku metsateenijate u\u0308hingule u\u0308hise koosto\u0308o\u0308 tegemiseks, kuid see ja\u0308i metsateenijate u\u0308hingu poolt vastuseta."}, {"text_idx": "#000040", "text": "1998.a. hakkas kehtima mittetulundusu\u0308hingute seadus, mis na\u0308gi ette ko\u0303igi u\u0308hiskondlike organisatsioonide u\u0308mberregistreerumist mittetulundusu\u0308hinguna. Kuna Eesti Metsateenijate U\u0308hing ennast aga u\u0308mber ei registreerunud la\u0308ks ta sundlikvideerimisele."}]