[{"text_idx": "#000000", "text": "Junckeri kava kohaselt investeeritakse Eestisse 803 miljonit eurot"}, {"text_idx": "#000001", "text": "2014. aasta novembris lo\u0308o\u0308di ka\u0308ima niinimetatud Junckeri kava ehk Euroopa Komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga (ehk EIP) grupi investeerimisplaan, millega sooviti la\u0308hiaastate jooksul suunata Euroopa majandusse 315 miljardi euro ulatuses investeeringuid."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Selle mastaapse plaani peamine eesma\u0308rk oli elavdada ja\u0308lle Euroopa majandust, seda eriti riikides, mis said majanduskriisi ka\u0308igus ko\u0303ige valusamini lu\u0308u\u0308a, nagu Ku\u0308pros, Kreeka, Portugal, Hispaania ja teised."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Plaanis on sama olulised ka Ida-Euroopa riigid, nende hulgas Eesti."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Kavas rakendatavad rahalised vahendid on koondatud fondi alla nimega Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI). Kuna eelnevatel perioodidel on kava va\u0308ga edukalt ta\u0308idetud, otsustati plaani pikendada 2020. aastani ja sellega u\u0308htlasi suurendati ka mahtu 500 miljardi euro vo\u0303tta."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Junckeri kava on seega ja\u0308tkumas veelgi mastaapsemalt. Alanud projekti laiendus hakkab kandma nime InvestEU, mille all viidatakse just nimelt sellele samale Junckeri kavale."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Milline on finantsplaani reaalne mo\u0303ju Euroopale?"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Tegemist on kahtlemata u\u0308he ko\u0303ige laiahaardelisema investeeringualgatusega kogu Euroopas, mis on mo\u0303istagi ka toonud kaasa omajagu skeptitsismi."}, {"text_idx": "#000008", "text": "2018. aasta juuniks sai aga investeerimiseesma\u0308rk ta\u0308idetud. Ta\u0308naseks on heaks kiidetud ligi 900 tehingut ning 2020. aastaks oodatakse enama kui 1,4 miljoni to\u0308o\u0308koha loomist ja kogu ELi SKP suurenemist lausa 1,3% vo\u0303rra."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Junckeri teadaande kohaselt on investeeringute juures eriti omapa\u0308rane erasektori osalus: kaks kolmandikku investeeringutest pa\u0308rinevad just erasektorist. Niiviisi on olnud vo\u0303imalik rahastada suurprojekte ilma, et investeeringud tooksid eelarvesse ta\u0308iendavaid auke."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Euroopa suurejooneline finantsplaan on lo\u0308o\u0308nud hoo sisse tuhandetele va\u0308ikeettevo\u0303tetele, mis omakorda muudab nii kogu turu olukorda kui ka loob tuhandeid to\u0308o\u0308kohti u\u0308le kogu Euroopa."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Eesti on u\u0308ks suurimaid kasusaajaid"}, {"text_idx": "#000012", "text": "Kuna plaan vo\u0303tab fookusesse ka mitmed Ida-Euroopa riigid, on EFSI otseselt mo\u0303jutanud Eestit. Eesti on nimelt plaanis suuruselt teine kasusaaja, saades investeeringutena 803 miljonit eurot. Eesti SKP on 30-40 miljoni dollari ringis, seega moodustab niivo\u0303rd suur investeering va\u0308ikeses baltiriigis ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rse osa."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Mis puudutab investeeringute realiseerumist, siis toob Junckeri plaan eestlaste jaoks otseseid muudatusi. Kavandatavate projektide seas on na\u0308iteks Tallinna lennujaama laiendamine ja uuendamine, mis peaks tooma kaasa ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rse panuse turismivaldkonda, samuti on plaan laiendada Muhu Leiba, mis on paljudele eestlastele tuntud va\u0308ikeettevo\u0303te."}, {"text_idx": "#000015", "text": "803 miljoni euro suuruse investeeringuga on Junckeri kava u\u0308ks ko\u0303ige suurejoonelisemaid EL-i toetusprojekte, millest lo\u0303ikab Eesti suuresti kasu. Kogu kava peaks saama ta\u0308idetud 2020. aastaks, ta\u0308naseks pa\u0308evaks on juba Eesti riik saanud plaanist ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rselt rahalisi vahendeid, et viia plaanitud projektid ellu."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Suurimad jalgpalli kihlveo skandaalid Euroopas\n10 aastat maailma majanduskriisist: kas Eesti on sellest taastunud?\nKuidas tehisintellekt tungib la\u0308bi ko\u0303ikidest elu faasidest\n5 va\u0308hetuntud kummalist spordiala Euroopas\nMis mo\u0303ju on osade USA osariikide interneti kihlvedude seadustamisel?"}]