[{"text_idx": "#000001", "text": "Valge madar on u\u0308ks paljudest valgete o\u0303itega madaratest. Meiegi taimevalikus on lisaks valgele madarale valgete o\u0303itega veel va\u0308rvmadar. Valge madar on va\u0308rvmadarast pehmem, sageli ei seisa ta taimestikus pa\u0308ris iseseisvalt pu\u0308sti, vaid toetub teistele taimedele. Valge madar on u\u0308ks meie tavalisemaid madaraid, kasvades va\u0308ga erinevates niidutu\u0308u\u0308pides aga teda leiab ka teede a\u0308a\u0308rtest, po\u0303lluservadelt, ja\u0308a\u0308tmaadelt, metsaservadelt jm. Looduses hu\u0308bridiseerub ta vahel kollaste o\u0303itega hobumadaraga ja ka hu\u0308briidid on erinevat tooni kollakate o\u0303itega. Hu\u0308briid on sedavo\u0303rd levinud, et talle on antud ka eraldi liiginimi \u2013 kollakas madar."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Kasvukoht: mitmesugused niidud, teea\u0308a\u0308red, po\u0303lluservad\nLevik: levinud u\u0308le Eesti, va\u0308ga tavaline liik\nLooduskaitse: ei ole kaitse all"}, {"text_idx": "#000003", "text": "U\u0308maralehine kellukas on piklike varrelehtedega. Oot, aga nimi on ju u\u0308maralehine? Nii on. U\u0308marad on u\u0308marelehise kelluka juurmised lehekesed, kuid need on lille o\u0303itseajaks enamasti kuivanud. Eestikeelne nimetus on tuletatud ladinakeelsest ja nii on see kuidagi ja\u0308a\u0308nudki. Taim kasvab enamasti pisikeste puhmastena va\u0308heviljakatel valgusku\u0308llastel niidualadel. Silmatorkavaim on ta La\u0308a\u0308ne- ja Po\u0303hja-Eestis ning saartel, kuid ei ole kaugeltki seotud vaid lubjarikaste aladega vaid teda leidub kenasti ka Lo\u0303una-Eesti liivastel niitudel."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Po\u0303ld-varesjalg on ehtne po\u0303llulill. Niitudelt teda ei leia ning nagu paljude teistegi po\u0303liste po\u0303llulillede puhul, on tema levik viimastel aastaku\u0308mnetel intensiivse po\u0303llumajanduse ja herbitsiidide massilise kasutamise to\u0303ttu oluliselt va\u0308henenud. Mitmetes Kesk-Euroopa riikides loetakse teda juba ohustatud liigiks. Eesti po\u0303ldudel ja so\u0308o\u0308tidel teda veel leidub, kuid po\u0303llumajanduse intensiivistumise ja\u0308tkumisel ei ole see tulevikus enam kuigi kindel. Varesjalg on imekaunis lill ja rikastab muidu elustikuvaest viljapo\u0303ldu olulisel ma\u0308a\u0308ral. Taime o\u0303ied meelitavad ligi nii tolmeldajaid kui lillenoppijaid. Kogu taim on aga mu\u0308rgine ja suhu pista teda ei tasu."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Harilik raudrohi on ilmselt enamikule inimestest tuttav taim. Eeska\u0308tt seeto\u0303ttu, et ta kasvab to\u0303epoolest pea ko\u0303ikjal. Aga paljudele ka seeto\u0303ttu, et tegemist on tuntud ravimtaimega. Raudrohi kasvab to\u0303epoolest pea-aegu ko\u0303ikjal. To\u0303ena\u0308oliselt on ta u\u0308sna arvukas ka sinu o\u0303uemurus. Pidev niitmine ei lase tal seal lihtsalt o\u0303itsema minna. Levinud on ta aga pea ko\u0303ikides kuivemates niidutu\u0308u\u0308pides. Raudrohi on visa taim ja talub suurepa\u0308raselt nii veidi tihedamat niitmist kui intensiivset karjatamist. Taim o\u0303itseb tavaliselt suve teisel poolel ja suurepa\u0308raselt ka pa\u0308rast kesksuvist heinategu a\u0308dalas. O\u0303itsevaid varsi vo\u0303ib na\u0308ha isegi veel oktoobris. Va\u0308hem teatakse, et harilik raudrohi ei ole meie looduses ainus raudrohuliik. Ka meie seemnevalikus on saadaval varjulisemates kasvukohtades kasvava vo\u0303sa-raudrohu (Achillea ptarmica) seemned."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Pa\u0308a\u0308susilm on imekaunis madalakasvuline lill, mille peamisteks kasvukohtadeks on mitmesugused niiskemad, ent va\u0308heviljakad niidud. Eriti arvukas vo\u0303ib ta olla rannaniitudel, kus va\u0308rvib o\u0303itsemise ajal roosaks suuri maaalasid. Pa\u0308a\u0308susilm on nurmenuku sugulane ja la\u0308hemal vaatlusel on sarnasus u\u0308sna veenev."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Kurekellukas on klassikaline kellukas. Teda teistest sarnastest kellukatest (eeska\u0308tt laialehisest ja no\u0303geselehisest) aitab eristada u\u0308hepoolne o\u0303isik ja kaarduv vars. Sageli kasvab kurekellukas puhmastena, milles on ku\u0308mneid o\u0303sikuvarsi. O\u0303ied avanevad aegamo\u0308o\u0308da pikema aja jooksul ja seeto\u0303ttu on taime o\u0303itseaeg pikk. Kurekellukas on va\u0308ga viljakas ja vo\u0303ib sobival kasvukohal muutuda u\u0308sna arvukaks. Eriti kui mulda vahel mingil viisil ha\u0308iritakse. Tegemist on ka ku\u0308llalt visa taimega, mis kohati suudab aastaid oodata oma o\u0303itsemise vo\u0303imalust ka sagedamini niidetavatel aladel. Leidub pargialasid, kus varjukamatel kohtadel on domineerivaks liigiks just kurekellukas. Liigitiheda niitmise puhul vo\u0303ib aga juhtuda, et jalutajad ei teagi, millisest ilust nad liigse pu\u0308u\u0308dlikkuse to\u0303ttu ilma ja\u0308a\u0308vad."}]