[{"text_idx": "#000001", "text": "U\u0308RO Peaassambleel 1948. aastal 48 poolt- ja 8 erapooletu ha\u0308a\u0308lega vastu vo\u0303etud inimo\u0303iguste u\u0308lddeklaratsioon algab va\u0308itega, et ko\u0303igil inimestel on olemas su\u0308nnipa\u0308rane va\u0308a\u0308rikus ning vo\u0303rdsed ja vo\u0303o\u0303randamatud o\u0303igused, mille tunnustamisest so\u0303ltub, kui vaba, o\u0303iglane ja rahumeelne on tulevik."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Kes need o\u0303igused andnud on, ja\u0308a\u0308b saladuseks, kuid to\u0303de on see, et inimo\u0303igused ei ole jumalikud ega inimesest so\u0303ltumatud, vaid lihtsalt kokkulepe. 48 poolt ja 8 erapooletut. Hea tahte manifest. Millele me siin Eestis palju ta\u0308nu vo\u0303lgu oleme, sest inimo\u0303iguste teema oli u\u0308ks hoob, mis lagundas NSV Liitu ja aitas omalt poolt kaasa meie vabanemisele."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Kuid siiski kokkulepe, mida rahvusvahelises suhtlemises pealegi rakendatakse valikuliselt ja millele avaldatakse pidevalt survet laienemise suunas. Nii on aastate jooksul inimo\u0303igustele ku\u0308lge needitud surmanuhtluse kaotamise no\u0303ue. Inimo\u0303igused on sotsiaalne konstruktsioon. Siin on selle sotsiaalteadlaste lemmiktermini kasutamine omal kohal."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Neid asjaolusid tasub meeles pidada ta\u0308nagi, kui nn abielureferendumi vastased ka\u0308ivad va\u0308lja aina uusi ning aina kummalisemaid argumente, miks referendumit korraldada ei tohi. Euroopa Inimo\u0303iguste Kohtu kunagine liige Rait Maruste na\u0308iteks va\u0308idab, et referendumiga va\u0308hemuste o\u0303iguste u\u0308le ei otsustata, see on po\u0303himo\u0303tteliselt vale ja ette diskrimineeriv. \u201eKavandatava rahvaha\u0308a\u0308letuse sisuks on, et kas rahvas ehk enamus annab vo\u0303i ei anna neil oleva o\u0303iguse (o\u0303iguse abielluda) ka va\u0308hemusele (LGBT-inimestele). Seega otsustab enamus, kuidas kohelda va\u0308hemust, millised o\u0303igused, vabadused ja kohustused neile anda.\u201c"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Sellist demagoogiat inimo\u0303iguste u\u0308lemkohtunikult poleks oodanud. Eestis on abiellumise o\u0303igus ko\u0303igil ta\u0308iesti olemas, kedagi ei ole sellest keegi ilma ja\u0308tnud, selline karjuv u\u0308lekohus poleks ligi kolmeku\u0308mne aasta jooksul kuidagi kahe silma vahele ja\u0308a\u0308nud. Abiellugu \u2013 mehed naiste ja naised meestega. Jutt ka\u0308ib hoopis muust, nimelt abielu u\u0308mberdefineerimisest, nagu a\u0308sja selgelt ja otseso\u0303naliselt no\u0303udis Roheliste erakonna u\u0308ks liidreid Kaspar Kurve."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Mida u\u0308tleb u\u0308lddeklaratsioon? \u201eTa\u0308isealistel meestel ja naistel on igasuguste kitsendusteta rassi, rahvuse vo\u0303i usu po\u0303hjal o\u0303igus abielluda ja luua perekond.\u201c Nagu na\u0308ha, ei maini deklaratsioon rassi, rahvuse vo\u0303i usu ko\u0303rval sugu. Ilmne po\u0303hjus on see, et deklaratsiooni koostajail (nagu ka Eesti po\u0303hiseaduse autoreil) ei tulnud mo\u0303ttessegi, et keegi vo\u0303iks kunagi no\u0303uda midagi nii absurdset nagu \u201eabieluvo\u0303rdsus\u201c. Ja\u0308relikult ei ole asi isegi mingi inimo\u0303iguse u\u0308mberdefineerimises, vaid milleski muus, mis va\u0308ljub inimo\u0303iguste raamest. Mis muidugi ei sega referendumi vastastel jonnakalt korrutamast, et tegemist on justnimelt inimo\u0303igusega."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Mis seal ikka, vo\u0303iks selle peale o\u0308elda \u2013 olgu inimo\u0303igus vo\u0303i mitte, ko\u0303ik o\u0303igused on kokkuleppelised, lepime siis kokku selleski ku\u0308simuses. Kas nii vo\u0303i naa. Ja et otsus oleks vo\u0303imalikult laiapo\u0303hjaline, ku\u0308sime rahva arvamust. Aga ei saa, u\u0308tleb Maruste koos paljude aktivistidega: see on po\u0303himo\u0303tteliselt vale, enamus ei saa otsustada va\u0308hemuse o\u0303iguste u\u0308le."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Laest vo\u0303etud argument. Ko\u0303ik seni va\u0308hemusi kaitsvad o\u0303igused on antud enamuse poolt, suur osa neist koos po\u0303hiseadusega ja referendumil. Selles pole siiani olnud midagi \u201eette diskrimineerivat\u201c, pole ka nu\u0308u\u0308d. Ja pealegi, milline oleks alternatiiv? Et va\u0308hemuste o\u0303iguste u\u0308le otsustavad va\u0308hemused ise? Paraku ta\u0308hendaks see, et va\u0308hemused hakkavad otsustama ka enamuse o\u0303iguste ja kohustuste u\u0308le ning see poleks mitte edasi-, vaid tagasiminek. La\u0308a\u0308nemaailmas on oma viissada aastat verd valatud, et asju otsustaks enamus, mitte va\u0308hemus. Kas inimo\u0303iguste eestvo\u0303itlejad tahavad ajaloo pool tuhat aastat tagasi keerata?"}, {"text_idx": "#000009", "text": "On muidugi to\u0303si, et ko\u0303iki ku\u0308simusi rahvaha\u0308a\u0308letusel otsustada ei saa ja seda tunnistab ka meie po\u0303hiseadus. Aga abielu u\u0308le saab ja seda to\u0303estavad toimunud rahvaha\u0308a\u0308letused pa\u0308ris mitmes Euroopa Liidu riigis, kusjuures erinevate tulemustega. Rahvusvaheline avalikkus, Euroopa Liit ja U\u0308RO on nii Horvaatia eitava kui Iirimaa jaatava vastuse tunnistanud kehtivaks ja o\u0303iguspa\u0308raseks. Millest ja\u0308reldub tahes-tahtmata veelkord, et tegemist ei olegi inimo\u0303igusega, vaid tavalise riigielu ku\u0308simusega, mille iga u\u0308hiskond otsustab oma a\u0308rana\u0308gemise ja\u0308rgi."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Kes soovib, vo\u0303ib rahvast selles vo\u0303i teises ku\u0308simuses rumalaks tembeldada, kuid veel rumalam on pu\u0308u\u0308da rahvast targem olla ja teda va\u0308gisi o\u0303nnelikuks teha. Meil on sellekohane kogemus olemas, ja kui Rait Maruste va\u0308idab, et rahvaha\u0308a\u0308letuse pooldajad vo\u0303itlevad kommunistlik-ortodoksse Ida-Euroopa eest, siis tegelikult on asi risti vastupidi. Vo\u0303ideldakse hoopis enesekindla, ennast progressiivseks pidava ideoloogia vastu, mida va\u0308hemus enamusele peale surub ja millega juba kaasnebki va\u0308givald, esialgu vaimne. Alusetud su\u0308u\u0308distused mingite kommunistlike-ortodokssete ideaalide pu\u0308u\u0308dlemises on muide u\u0308ks selle ilming. Kommunistlik rez\u030ciim ei ja\u0308tnud Ida-Euroopasse maha mitte u\u0308ksnes hulgaliselt kommunismist-sotsialismist nakatunuid (kuigi neidki), vaid ka arvukalt kommunistlike meetodite veendunud vastaseid, kes tunnevad uue tu\u0308rannia algmed a\u0308ra varem kui mo\u0303ned teised."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Sellel lool oli ka ja\u0308rellugu. Artikkel levis ka Facebookis ja u\u0308he postituse alla kirjutas Rein Raud ja\u0308rgmise kommentaari: \u201cTo\u0303lgime: kuulge, perverdid, olge o\u0303nnelikud, et me teid vangi ei pane.\u201d Ta\u0308pselt seda luges professoriha\u0308rra va\u0308lja minu lihtlabasest konstateeringust, et mistahes o\u0303igusi saab anda u\u0308ksnes see, kelle ka\u0308es on vo\u0303im, ja demokraatlikus u\u0308hiskonnas on (vo\u0303i peaks olema) vo\u0303im enamuse ka\u0308es. Nii primitiivne retseptsioon Raua poolt ja nii alatu sildistamine mo\u0303jus kogu senisest elukogemusest hoolimata masendavalt, aga see pole peamine. Peamine on ma\u0308rgata, et isik, kes peab ennast (ja keda peetakse) erudeeritud ta\u0308henduseuurijaks ja kes on aastaid arendanud teesi sellest, kuidas see, mis o\u0308eldi, ja see, kuidas aru saadi, on kaks iseasja (kui va\u0308ljendada seda suurt filosoofilist so\u0303numit eesti keeles) \u2013 u\u0308heso\u0303naga, et sellise positsiooni kuulutaja tuleb enesekindlusest lo\u0303hkedes maailmale selgitama, mida keegi teine tegelikult mo\u0303tles, kui ta u\u0308tles seda-ja-seda. Kogu edvistav teooria \u201cta\u0308henduse loomisest\u201d so\u0303numi saaja, mitte saatja poolt lendab kuradile, asemele astub vana hea ta\u0308di Maali, kes teab ta\u0308pselt, mida teine mo\u0303tles, ja selgitab to\u0303tt ka ilmarahvale, kes vo\u0303ib-olla ei saa muidu aru. Ainult et kui ta\u0308di Maali pu\u0308u\u0308dleb ausameelselt selle poole, et to\u0303de ilmsiks tuleks, siis u\u0308ks ta\u0308henduseuurija u\u0308ritab siin iseenda teoreetilisi to\u0303ekspidamisi jalge alla trampides risti vastupidist."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Elukogemus u\u0308tleb, et ko\u0303ige magusamaks la\u0308heb kaklus pa\u0308rast kakluse lo\u0303ppu. Siis saab alistatud vaenlase surnukehal tantsu lu\u0308u\u0308a ja kireda. Ja kui surnukeha siiski pa\u0308ris surnud ei ole, kireb toogi omal viisil vastu."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Mo\u0303lema poole ka\u0308itumine on u\u0308limalt inimlik. Kohe nii inimlik, et peaaegu loomalik. Peata\u0308helepanu pa\u0308lvib siiski vo\u0303itja, sest proz\u030cektorid on suunatud temale, tema suust peab publik teada saama, kes vo\u0303i mis ja\u0308rgmisena ette vo\u0303etakse \u2013 sa rrrraisk! Ku\u0308ll me nu\u0308u\u0308d teeme! Teeme teie elu nii ilusaks, et kivi ei ja\u0308a\u0308 kivi peale. Paneme jo\u0303ed teistpidi voolama ja ko\u0303ik vene lapsed paugupealt eesti keeles mo\u0303tlema. Ja, ah, oh, kui po\u0303hjalikult meie juurime va\u0308lja ko\u0303iksugused urgudesse pugenud vaenu-ussid, kes seal tuumaso\u0303da kavandavad. Ja o\u0303litavad neid kette, millega naisi pliidi ku\u0308lge aheldada. Ei la\u0308he la\u0308bi! Armastus vo\u0303idab!"}, {"text_idx": "#000016", "text": "No\u0303ukogudeaegse karastusega inimene seda pro\u0308o\u0308kamist muidugi u\u0308leliia su\u0308damesse ei vo\u0303ta. Tamtamme on ennegi kuuldud \u2013 tormilised, kestvad kiiduavaldused, mis paisuvad ovatsiooniks. Olid vast ajad... Uus inimene pidi kohe-kohe valmis saama, kommunism pidi kohe-kohe mu\u0308hinal ka\u0308ima minema, piimajo\u0303ed ja pudruma\u0308ed u\u0308ksnes ootasid ma\u0308rguannet, et meile kaela vajuda ning meid enda alla matta."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Aga vaat ei matnud. See o\u0303nn la\u0308ks meist mo\u0308o\u0308da. Meie o\u0303nneks. Kuid kas meil teist korda enam nii palju o\u0303nne on? Sugudeta, rahvusteta ja traditsioonideta ideaalmaailm la\u0308heneb. Ja muudkui la\u0308heneb. Sama fataalselt nagu ha\u0308vitav komeet Lars von Trieri filmis \u201eMelanhoolia\u201c. Vahepeal ku\u0308ll petlikult kaugenedes, kuid seda vaid selleks, et hoogu koguda ja ikkagi tulla. Anne Boleyni juba ma\u0308ngib mustanahaline, aga talispordivo\u0303istlusi veel a\u0308ra keelatud ei ole. Uskuge mind, seegi tuleb. Sest talisport on padurassistlik. Keerake televiisor lahti ja veenduge ise. Kunagi 1970ndail olla u\u0308ks neeger Otepa\u0308a\u0308l suuskadele pandud. Pa\u0308rast mo\u0303ningast tutvumist meie rahvusspordiga oli tema otsus: \u201eErakordselt idiootlik tegevus.\u201c Just! Ja kui juba idiootlik, siis tuleb a\u0308ra keelata. Sama karmilt kui Musta Luige u\u0308lesastumine \u201eLuikede ja\u0308rves\u201c, mis pole ku\u0308ll idiootlik, kuid see-eest a\u0308a\u0308rmiselt solvav. Vo\u0303i kas olete mo\u0303elnud, kui na\u0308rune on see reegel, et valged alustavad? Kohe selline reegel, eks ole, et valged alustavad. Sest kujutage ette, neil on selline privileeg. Siin on kaks vo\u0303imalust: kas edaspidi alustavad mustad vo\u0303i keelame male hoopis a\u0308ra. Eelistatav muidugi viimane, sest seni, kuni ma\u0308ngitakse malet, pu\u0308sib ka vo\u0303imalus, et mustad kaotavad."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Kui teile tundub, et ma pilkan, siis teile tundub o\u0303igesti. Ainult et pidage meeles: mina ei alustanud."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Haritlaste ja loomeinimeste (miskipa\u0308rast eriti teatri- ja kinorahva, va\u0308hem muusikute) seas samm-sammult levivat mo\u0303istusekaotust ja\u0308lgides kaob lootus seda uputust mingite argumentide vo\u0303i veenmise abil peatada. Usk on usk on usk. On usk. Ja jutul lo\u0303pp. Ainus, mis usu vastu aitaks, oleks see, kui laseksime vastavatel prohvetitel ja ju\u0308ngritel eladagi nende endi ideaalmaailmas. Aitaksime neil luua midagi hu\u0308perkommuuni taolist, sest vaevalt et seesinast ideaalmaailma tohiks riigiks nimetada. Riik on saatanast, nagu ka haigla ja kool, u\u0308tles Foucault, aamen. U\u0308heso\u0303naga, u\u0308ks territoorium, kus leidub keskmisel ma\u0308a\u0308ral loodusvarasid ja muid ressursse, et elu ka\u0308imas hoida, ja edasi korraldavad nad oma paradiisi juba ise. Vo\u0303i ja\u0308tavad korraldamata, sest korraldamine ta\u0308hendab inimese vabade valikute piiramist. U\u0308ldiselt \u2013 tehku mis tahavad. Vo\u0303tku vastu nii karm vihako\u0303neseadus, kui hing ihaldab, olgu nii avatud nagu kaks talliust kuubis, elagu hommikust o\u0303htuni nii ilma laulupidude ja so\u0303java\u0308eta, kui annab. Lastest on muidugi kahju, aga tuleb loota, et suure sallimise ka\u0308igus pole kellelgi eriti aega neid teha. Su\u0308nnitamine ju alandav ka. Lo\u0303puks pole lapsi ka tarvis, sest ko\u0303igile tagab o\u0303nneliku vanaduspo\u0303lve pensioni II sammas, mis u\u0308lima individuaalse vabaduse huvides on ko\u0303igile rangelt kohustuslik. Keskeltla\u0308bi on elu igatahes lill, ko\u0303ik saavad ka kodanikupalka. Kui tundub, et sellest ei piisa, vo\u0303ib igau\u0308ks oma kodanikupalka ise to\u0303sta. Pole probleemi. Roosa po\u0303rsas magab kanapoja kaisus ja krokodillid toituvad o\u0303untest."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Sallimatust liberalismist tagasi vabameelsuse poole"}, {"text_idx": "#000021", "text": "Tuleks vabaneda liberalismist kui ideoloogiast, sest see on muutunud sama\nsallimatuks kui enamlus, ja leida u\u0308les vana hea liberaalsus kui mo\u0303tteviis. Ehk siis\nvabameelsus, mis oskaks leplik olla ka u\u0308hiskondadele va\u0308ltimatult vajaliku\nalalhoidliku meelsuse suhtes ega peaks ennast viimasest paremaks. Neid mo\u0303lemat"}, {"text_idx": "#000022", "text": "Kui hakkasin umbes 15 aastat tagasi \u00abSuurt pettumust\u00bb kirjutama, ei osanud ma pa\u0308riselt ette kujutada, kui raskeid kultuurikahjustusi on vasakliberalism ja sellest va\u0308lja kasvanud postmodernism oma valitsusaja jooksul po\u0303hjustanud. Na\u0308en seda ta\u0308ie selgusega nu\u0308u\u0308d, ja\u0308lgides, kui vaevaliselt kulgeb pseudoteaduse ja pseudoto\u0303dede hu\u0308lgamine \u2013 kui u\u0308ldse kulgeb. Sallimatu, ko\u0303rva karjuv tolerantsusideoloogia vo\u0303imutseb, (rahvus)riigi ka\u0308est palka saavad kultuuritegelased nimetavad iga rahvustunde ilmingut natsismiks."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Viimane poolsajand on kulgenud kultuurinormide, \u00abdogmade\u00bb, \u00abstereotu\u0308u\u0308pide\u00bb jne eitamise ja lammutamise ta\u0308he all. Tegelikult ei midagi uut, kuid siiski. Kultuurinormide u\u0308mber vo\u0303ideldakse pidevalt ja aja jooksul need muutuvad. Kahtlemata ei sea ta\u0308nased konservatiividki kahtluse alla mo\u0308o\u0308dunud sajandi vo\u0303itlusi, mis to\u0303id naistele o\u0303iguse ko\u0303rgharidust saada vo\u0303i mo\u0303nevo\u0303rra hiljem sama o\u0303iguse neegritele. See oli o\u0303iglane ja inimlik. Vo\u0303iks ka o\u0308elda \u2013 kristlik. Ent viimane poolsajand ei piirdunud normide muutmisega, vaid asus po\u0303lustama norme kui selliseid, millest kasvaski va\u0308lja postmodernism. Ko\u0303ik on see, mis ta on, ja u\u0308htlasi iseenda vastand, kokkuvo\u0303ttes aga ei kumbki. Vo\u0303i umbes nii. Peenust teesklev so\u0303navaht. Mitte naiste vabastamine meeste orjusest, vaid naissoo ja meessoo a\u0308rakaotamine, sest \u00abnaiseks ei su\u0308nnita, vaid saadakse\u00bb, nagu postuleeris Simone de Beauvoir. Tuleb vaid loobuda naiseks saamisest ja naisi polegi enam."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Ent kui mees- ja naissugu kadumisele ma\u0308a\u0308rata, siis loomulikult ka isa ja ema, to\u0303de ja vale, kurito\u0308o\u0308 ja karistus, headus ja kurjus jne. Igau\u0308ht, kes u\u0308ritab binaarsusi sisaldavat kultuuristruktuuri kaitsta, tabab su\u0308u\u0308distus: kas teie arvate, et teate lo\u0303plikku to\u0303de? Ja edasi: lo\u0303plikku to\u0303de ei tea keegi, sest seda pole olemas; igau\u0308hel oma to\u0303de. Samas tolereerib selline relativistlik maailmavaade kummalisel kombel va\u0308ga lahkelt kategoorilisi kirvehoope nagu \u00aberinevus rikastab\u00bb, \u00abnii on 21. sajandil kombeks\u00bb, \u00abeestlased on rassistid\u00bb. Siin lo\u0303pliku to\u0303e kuulutamine ei kohuta."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Po\u0303liste kultuurikategooriate ko\u0303rval on po\u0303hjalikult a\u0308ra ru\u0308u\u0308statud ka kontseptid nagu rahvus, rahvustunded ja rahvuslik meelsus. Marksism, na\u0308hes neis oma klassiideoloogia po\u0303hivaenlast, tembeldas rahvustunded 19. sajandi leiutiseks ja 20. sajandi teisel poolel oli see arusaam la\u0308a\u0308ne u\u0308likoolides juba u\u0308ldine. Juttu u\u0308he vo\u0303i teise rahvuse \u00abkonstrueerimisest\u00bb vo\u0303etakse ta\u0308ie enesestmo\u0303istetavusega. Kui o\u0308elda, et rahvustunded on inimesega kaasas ka\u0308iva kollektiivsusvajaduse ilming, mis on mingil kujul alati olemas olnud, liigitab parem seltskond u\u0308tleja viivitamatult padurahvuslaseks, keda iseloomustavad piiratud mo\u0303istus ja ajast mahaja\u0308a\u0308mine. Rahvuslus \u2013 see on Jakobsoni isamaako\u0303ned ja muu selline piinlik kraam. Saagem u\u0308le, mingem edasi."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Mis on va\u0308ga kahetsusva\u0308a\u0308rne. Sel lihtsal po\u0303hjusel, et tegemist on stereotu\u0308u\u0308biga, mis pole karvavo\u0303rdki targem kui arvamus, et naine on rumal, sest ta on naine. Vo\u0303i et muhameedlane on terrorist, sest ta on muhameedlane. Maailm on ta\u0308is to\u0303estusi, et rahvuslane saab olla, olemata padurahvuslane; et rahvuslane saab olla teisi rahvaid vaenamata; et rahvuslane saab olla isegi oma rahvast ja keelt maailma parimaiks pidamata; et rahvuslik meelsus ei pruugi olla refleksi- ega emotsioonipo\u0303hine, vaid vo\u0303ib rajaneda ta\u0308iesti ratsionaalsel arusaamal iseenda ja oma rahva \u2013 ning teistegi rahvaste \u2013 olemasolu asjaoludest ning kultuuriva\u0308lja funktsioneerimise po\u0303hito\u0303dedest. Lu\u0308hidalt: et rahvuslane ei ole a priori mingi ullike, nii nagu seda ei ole ka naine vo\u0303i usklik."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Olles rahvustundeid omavate inimeste alava\u0308a\u0308ristamise ja\u0308lgimisest tu\u0308dinud, otsustasin uurida rahvusluse kriitikute ja multikultuursuse propageerijate vaimset taset, konkreetsemalt elementaarse loogilise mo\u0303tlemise vo\u0303imet. Seda saab teha lihtsate loogikau\u0308lesannete abil, kus palutakse leida u\u0308les eeldustes sisalduv vastus. Na\u0308iteks: kui ko\u0303ik vanapoisid suitsetavad ja mina olen vanapoiss, siis kas ma suitsetan?"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Ajakirjanik E. B. juhtum. Ku\u0308simus ko\u0303las ja\u0308rgmiselt: kui muhameedlaste terroristideks nimetamine on taunitav po\u0303hjusel, et nad ko\u0303ik ei ole terroristid, siis kas on o\u0303ige nimetada eestlasti rassistideks, ehkki on teada, et nad ko\u0303ik ei ole rassistid? Ajakirjanik E. B. ei suutnud ku\u0308simusele vastata, vaid ku\u0308sis vastu: kas tahate va\u0308ita, et eestlaste hulgas pole rassiste? Mida keegi loomulikult ei olnud va\u0308itnud. E. B. ja\u0308i veendumusele, et muhameedlasi terroristideks nimetada pole o\u0303ige, kuid eestlasi rassistideks nimetada vo\u0303ib."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Sotsioloog M. L-i juhtum. Ku\u0308simus ko\u0303las ja\u0308rgmiselt: kui teise kultuuri esindajatelt, kes asuvad elama Euroopasse, ei ole o\u0303ige seadusega no\u0303uda oma kultuurinormidest (nt burkast) loobumist, siis kas on o\u0303ige keelata neil tapmast oma patustanud naisi, mis on samuti kultuurinorm? Loogiline vastus olnuks taas eitav, sest kui eelduseks on kultuurinormide puutumatus, ei saa keelata ka kultuurinormilist hukkamist. Et sellist kommet Euroopas siiski keelustada, tuleks muuta eeldust ja so\u0303nastada see u\u0308mber: kultuurinormidest loobumist vo\u0303ib siiski seadusega no\u0303uda, millele ja\u0308rgneks selgitus, kus selline no\u0303ue on o\u0303igustatud, kus mitte. Millest selguks u\u0308htlasi, kummale poolele tuleks liigitada burka. Kuid sotsioloog M. L. ei suutnud vastata ja andis pika usutlemise peale mo\u0303ista, et tapmise keelamine on ju enesestmo\u0303istetav. Milles peitus kapitaalne loogikaviga, sest leidub kultuure, kus tapmine on lubatud, ja kui kui seada eesma\u0308rgiks multikulturalism ja ko\u0303igi kultuurireeglite vo\u0303rdsus, siis ei ole miski enam enesestmo\u0303istetav, vaid ko\u0303ik on suhteline. Millest ja\u0308reldub, et meile ja\u0308a\u0308b vaid kaks vo\u0303imalust: peame kas ebatruude naiste kividega surnuks pildumist \u00abtolereerima\u00bb vo\u0303i siis julgema va\u0308lja o\u0308elda, et ei, see on ko\u0303igile keelatud, kultuuritaustast so\u0303ltumata, sest siin maksavad meie reeglid \u2013 sel lihtsal po\u0303hjusel, et siin maksavad meie reeglid. Seda ei suutnud sotsioloog M. L. va\u0308lja o\u0308elda, sest siis tulnuks tema po\u0303himo\u0303tete kokkusobimatus ilmsiks."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Inimo\u0303iguste aktivisti K. K. juhtum. Inimo\u0303iguste aktivist ei saanud su\u0308llogismi lahendamisele asudagi, sest ta ei suutnud lahti mo\u0303testada lauset \u00aberinevus rikastab\u00bb, mis loogikaterminitesse teisendatuna ta\u0308hendab \u00abiga erinevus (vo\u0303i: erinevus kui selline) rikastab\u00bb. Olles selle loosungi autor ja kaitsja, ku\u0308sis ta: olen ma kunagi o\u0308elnud, et iga erinevus rikastab? Ehk teisiso\u0303nu, K. K. ei suutnud o\u0303igesti vastata ku\u0308simusele: kui te va\u0308idate, et iga erinevus rikastab, siis kas te va\u0308idate, et iga erinevus rikastab? O\u0303ige vastus olnuks jaatav, tema vastas eitavalt. Mis osutab juba pa\u0308ris ehmatavale loogikapuudusele."}, {"text_idx": "#000032", "text": "Na\u0308itusekuraator A. H. juhtum. Ku\u0308simus ko\u0303las ja\u0308rgmiselt: kui inimene va\u0308idab, et kommunism ja natsism on u\u0308hevo\u0303rra kuritegelikud, siis kas teda saab nimetada kommunismi vo\u0303i natsismi pooldajaks? O\u0303ige vastus on muidugi eitav \u2013 eeldusel, et kuritegelikuks pidamine va\u0308listab heakskiidu. Kuid na\u0308itusekuraator vastas: jah, saab ku\u0308ll, sest see, kes kommunismi kuritegelikuks peab, on nats. Antud na\u0308ites la\u0308heb loogikapuudus u\u0308le skisofreeniaks. Natsismivastane osutub natsismi pooldajaks, kui ta vaid on u\u0308htlasi kommunismivastane. Ilmselt vo\u0303ib siis karsklane olla ka joodik ja valetamine vo\u0303ib olla to\u0303era\u0308a\u0308kimine."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Kokkuvo\u0303ttes on pilt kurb, sest juhtumite jada vo\u0303iks ja\u0308tkata. Na\u0308iteks ei suutnud u\u0308he ko\u0303rge riigiametniku pressiesindaja J. L. vahet teha avaldustel \u00abliigne sool rikub supi\u00bb ja \u00absool rikub supi\u00bb, pidades mo\u0303lemat u\u0308htviisi ekslikuks, ehkki ekslik on neist vaid teine. (Tundub uskumatuna, aga asendame mo\u0303ttes so\u0303na \u00absool\u00bb so\u0303naga \u00abmitmekesisus\u00bb ja so\u0303na \u00absupp\u00bb so\u0303naga \u00abu\u0308hiskond\u00bb \u2013 ja sama mo\u0303ttekramp tabab vo\u0303ib-olla mo\u0303nd lugejatki.) Pseudoteaduslikust mu\u0308rast kurdistatud la\u0308a\u0308s laseb end juhtida ideoloogiatel, milles puudub loogika, ja inimestel, kes ei suuda mo\u0303elda. Usutakse pimesi, et x2 = 4 iga x va\u0308a\u0308rtuse korral, suutmata mo\u0303ista, et vo\u0303rrand kehtib vaid teatud x va\u0308a\u0308rtuste korral. Normaalset meietunnet (sest seda rahvuslus oma algolemuselt on), millega kaasneb ka to\u0303rjuv hoiak vo\u0303o\u0303ra ja vaenuliku suhtes, peetakse piinlikuks atavismiks vo\u0303i halvemal juhul natsismiks. Suutmata mo\u0303ista, mis erinevus on liigsel to\u0303rjuvusel ja po\u0303hjendatud to\u0303rjuvusel."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Ainus viis sellest o\u0303udusest pa\u0308a\u0308seda on teha endale taas selgeks, kes o\u0303ieti on inimene ja kuidas ta to\u0308o\u0308tab. Tuleks vabaneda liberalismist kui ideoloogiast, sest see on muutunud sama sallimatuks kui enamlus, ja leida u\u0308les vana hea liberaalsus kui mo\u0303tteviis. Ehk siis vabameelsus, mis oskaks leplik olla ka u\u0308hiskondadele va\u0308ltimatult vajaliku alalhoidliku meelsuse suhtes ega peaks ennast viimasest paremaks. Neid mo\u0303lemat on vaja."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Lauri Vahtre on Eesti ajaloolane, poliitik, kirjanik, stsenarist ja to\u0303lkija. Siin blogis jagab ta oma mo\u0303tteid ko\u0303ige kohta, mis tundub talle oluline ja arutamisva\u0308a\u0308rt olevat."}]