[{"text_idx": "#000003", "text": "Kinoprojektori, filmilintide ja \u2013karpidega pink armastatud stsenaristi, filmilavastaja ja \u2013na\u0308itleja Arvo Kruusemendi auks seisab Kadrinas Viru ta\u0308naval, raamatukogu ja raudtee la\u0308hedal. \u201eHakkan nu\u0308u\u0308d rongiga Kadrinasse so\u0303itma!\u201c lubas 94aastane Arvo Kruusement avamisel. \u201eTundub mugav ja soe,\u201c iseloomustas ta pinki. \u201eKunstipa\u0308raselt va\u0308ga maitsekas, stiilne. See on u\u0308liha\u0308sti tehtud. Seepa\u0308rast on mul ka u\u0308lisuur ta\u0308nu.\u201c"}, {"text_idx": "#000009", "text": "\u201eKindlasti va\u0308a\u0308rib Arvo Kruusement monumenti, otsustasime selle monumendi teha pingi kujul,\u201c ra\u0308a\u0308kis Andres Lindam."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Pa\u0308rast pingi avamist jagas Arvo Kruusement Kadrina raamatukogus kohvilauas ka ma\u0308lestusi oma filmiteelt."}, {"text_idx": "#000015", "text": "\u201eNaine ku\u0308tab sauna\u201c on tehtud Villem Grossi romaani \u201eTalvepuhkus\u201c ja\u0308rgi. Su\u0308z\u030cee seisneb selles, kuidas autobaasi direktor otsustab teha saunapeo Ikaruse-meestele, kes ka\u0308isid kontrollimas, kuidas bussid Baltikumi maanteedel so\u0303idavad. U\u0308lesanne sauna ku\u0308tta antakse lihtto\u0308o\u0308lisest naisele, kes on kohaga tuttav. To\u0303mmud mehed filmis on ungarlased. \u201eKui andsime filmi a\u0308ra, so\u0303imas kinokomitee aseesimees, et miks te vo\u0303tsite ungarlased, rahva, kes on no\u0303ukogude liidule vaenulik? Mul ja\u0308i suu lahti. Oma bussidega nad siin so\u0303idavad, aga kinos ei tohi rahvale ungarlasi na\u0308idata!\u201c jutustas Kruusement. Tal ka\u0308sti ungarlased ko\u0303igepealt muuta soomlasteks, aga kui Kruusement u\u0308tles, et mehed ei na\u0308e kuidagi soomlaste moodi va\u0308lja, ka\u0308sti nad muuta prantslasteks. \u201eMo\u0303tlesin, et ta teeb nalja. U\u0308tlesin direktorile, et see nali ja\u0308a\u0308b a\u0308ra. Direktor ja\u0308i kurvalt mo\u0303ttesse ja lubas ra\u0308a\u0308kida. Tagasilennul Tallinnasse u\u0308tleb direktor, et tead, nad tuleb ikka prantslasteks teha. Ku\u0308sin, et miks sa mulle seda Moskvas ei o\u0308elnud? \u2013 \u201eSiin on hea o\u0308elda, kus sa siit lennukist ikka la\u0308hed.\u201c,\u201c jutustas Kruusement. \u201eSee, kes ta\u0308na filmi vaatab, na\u0308eb ungarlaste asemel prantslasi, aga filmis so\u0303idame Ikaruse bussidega.\u201c"}, {"text_idx": "#000016", "text": "\u201eKevadet\u201c tehes oli hulga materjali juba a\u0308ra filmitud, nii kevadine kui talvine, kui selgus, et Toots tuleb va\u0308lja vahetada. Nimelt Tootsi osata\u0308itja peksis u\u0308hte noorema klassi poissi ja Kruusement lo\u0303petas temaga koosto\u0308o\u0308. \u201ePaljud olid Tootsi va\u0308ljavahetamisele vastu, aga direktor Danilovits\u030c oli poolt ja u\u0308tles: \u201eKui sa leiad teise poisi, kanname selle materjali maha ja tee uuesti, aga a\u0308ra siis enam kraadet vo\u0303ta!\u201c,\u201c meenutas Arvo Kruusement. Direktori lisano\u0303ue oli, et uus Toots tuleb leida na\u0308dalaga, muidu filmimine ku\u0308lmutatakse."}, {"text_idx": "#000017", "text": "O\u0303nneks oli parajasti sel na\u0308dalal Tartus poistekooride vo\u0303istulaulmine. Kruusement la\u0308ks hommikuks koos oma teise rez\u030cisso\u0308o\u0308ri Heiki Rootsiga kohale ning hakkas poisse so\u0303eluma. Juba viimane koor hakkas laulma, aga o\u0303iget poissi ei olnud na\u0308ha. Kuni Kruusement ma\u0308rkas viimase koori lippurit \u2013 see oli Aare Laanemets. Lasi teha kostu\u0308u\u0308mis Laanemetsast fotod ja la\u0308ks nendega direktori juurde, o\u0308eldes: \u201eSee poiss, kes loo peab pa\u0308a\u0308stma, on siin!\u201c Direktor Danilovits\u030c vaatas ja u\u0308tles: \u201eSel poisil on huvitavad silmad, pane need nu\u0308u\u0308d ma\u0308ngima, katsu temast midagi teha ja so\u0303itke homme Palamusele, kirjutan kohe ka\u0308skkirja!\u201c"}, {"text_idx": "#000018", "text": "No\u0303nda tehtigi. Aare Laanemetsa esimesel filmipa\u0308eval vo\u0303eti u\u0308les koht, kus ta u\u0308tles: \u201eNoh, poisid, mul on siin mo\u0303ned asjad, ma kingin need teile!\u201c \u201eNii et alustasime filmimisega lo\u0303pust. Algasid u\u0308mbervo\u0303tted. Ko\u0303ige raskem oli talv. Tartu ja Jo\u0303geva andsid oma tuleto\u0303rjevahu meie ka\u0308sutusse. See oli kohutav risk, et samal ajal kuskil tulekahju ei oleks \u2013 ja ei olnud. Tuleto\u0303rjevaht on pildil lumest tegelikult kenam, ta sa\u0308tendab ja la\u0308igib pildil. Kiire jooksmine pa\u0308rast sauna ja kui lapsed tulevad kooli, see ko\u0303ik on kunstlumega tehtud,\u201c meenutas Kruusement \u201eKevade\u201c su\u0308ndi."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Kui film 1969. aastal valmis, siis ko\u0303igepealt na\u0308idati seda Palamusel oma rahvale, vahetult enne jo\u0303ule. \u201eSiis so\u0303itis rahvas Po\u0303ltsamaalt kohale, taheti anda kaks seanssi, anti viis. Pa\u0308rast esimest seanssi la\u0308ks jutt laiali ja rahvast hakkas kokku voorima. Kell oli kaks o\u0308o\u0308sel kui viies seanss lo\u0303ppes,\u201c on Kruusemendil meeles."}, {"text_idx": "#000020", "text": "\u201eKevade\u201c ametlik esilinastus oli Tartu Ekraanis jaanuaris 1970, aga enne seda oli stuudiokoopiat na\u0308inud juba ka Hulja rahvas \u2013 filmimees andis selle kultuurimaja juhile, et kodukandi inimesed na\u0308eksid."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Kuidas luua oma u\u0308ritusele omana\u0308oline keskkond?"}]