[{"text_idx": "#000002", "text": "Hooldereformiga eraldatakse kohalikele omavalitsustele ta\u0308iendavaid rahalisi vahendeid, millega muutub hooldekodukoht teenuse saajatele taskukohasemaks, to\u0303stetakse u\u0308ldhoolduse kvaliteeti ja mis vo\u0303imaldab parandada kodus elamist toetavate teenuste ka\u0308ttesaadavust. Lisaks hu\u0308vitab keskmisest vanaduspensionist madalamat sissetulekut saavatele teenuse saajatele kohalik omavalitsusus osaliselt ka nende makstavad majutus- ja toitlustuskulud."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Reformi planeerimisel valminud uuringu andmetel hooldab vo\u0303i abistab 16-aastastest ja vanematest Eesti elanikest 22 protsenti ehk hinnanguliselt 230 000 inimest mo\u0303nda pikaajalise terviseprobleemi vo\u0303i tegevuspiiranguga inimest, kelleks ko\u0303ige sagedamini on koduseks toimetulekuks abi vajav eakas la\u0308hedane. Neist u\u0308le 30 000 inimese panustab selleks na\u0308dalas u\u0308le 40 tunni."}, {"text_idx": "#000004", "text": "\u201cSageli tegelevad oma la\u0308hedase eest hoolt kandmisega to\u0308o\u0308ealised inimesed, kes peavad valima, kas vo\u0303imaldada neile kohta tasulises hooldekodus vo\u0303i ja\u0308a\u0308da hooldajaks ise. See seab suure osa elanikkonnast to\u0308o\u0308turul haavatavasse olukorda,\u201d u\u0308tles sotsiaalkaitseminister Signe Riisalo."}, {"text_idx": "#000005", "text": "2022. aastal Sotsiaalministeeriumi poolt tellitud uuringu ja\u0308rgi vo\u0303iks hooldereformi mo\u0303jul tulla to\u0308o\u0308turule tagasi ligikaudu 20 000 inimest. \u201cReformiga soovime toetada hoolt vajavate inimeste kindlustunnet ja majanduslikku toimetulekut. Sama olulisena na\u0308eme ka vo\u0303imalust parandada la\u0308hedaste vaimset heaolu, kuna reformi tulemusel va\u0308heneb nende hoolduskoormus ning suureneb vo\u0303imalus naasta to\u0308o\u0308turule,\u201d lausub Riisalo."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Statistika kohaselt on suurim vajadus hooldeteenuste ja\u0308rele vanemas vanuseru\u0308hmas, misto\u0303ttu on reformipaketis lisatoetused neile, kelle sissetulek on alla keskmise vanaduspensioni ma\u0308a\u0308ra. Ka\u0308esoleval aastal on prognoositud hooldekodude keskmine teenusekulu ligi 1300 eurot kuus, keskmine vanaduspension aga ligi 700 eurot, mis ei kata ta\u0308ielikult teenuse maksumust."}, {"text_idx": "#000007", "text": "\u201cHoolealuse toimetuleku toetamiseks on reformipaketis lisaks ka leevendus keskmisest vanaduspensionist va\u0308hem teenivatele inimestele \u2013 kui inimese sissetulek ja\u0308a\u0308b keskmisest vanaduspensionist madalamaks, hu\u0308vitab kohalik omavalitsus puuduja\u0308a\u0308va osa kuni inimese sissetuleku ja keskmise vanaduspensioni vaheni, mis tagab ka abivajajale hooldekodukoha,\u201d lisas Riisalo."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Hooldereformi vo\u0303ib pidada u\u0308heks viimaste aastaku\u0308mnete suurimaks, oodatumaks ja vajalikumaks reformiks sotsiaalvaldkonnas. Reformiga annab riik omavalitsustele lisaks nende ta\u0308nasele rahalisele panusele ta\u0308iendavad rahalised vahendid pikaajalise hoolduse korraldamiseks. Omavalitsused saavad riigi antud vahendeid kasutada nii hooldekodu teenuse kui koduse hoolduse korraldamiseks."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Uus diagnostikameetod aitab su\u0308damehaigetele individualiseeritud ravi ma\u0308a\u0308rata"}]