[{"text_idx": "#000003", "text": "Kui suur peaks olema va\u0308ikelapse toiduportsjon?"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Teisest eluaastast on va\u0308ikelaps toidulauas koos kogu perega. Ku\u0308ll aga ei anna me va\u0308ikelapsele ko\u0303iki toite nagu soolased ja vu\u0308rtsitatud toidud, na\u0308rimist vajavad grillitud toidud, peenestamata liha vo\u0303i luudega kala, ka u\u0308rtidega tuleb olla ettevaatlik \u2013 nende maitse on vo\u0303o\u0303ras ja lapse o\u0303rna magu a\u0308rritav. Samas on po\u0303hiline toiduvalik toidugruppide osas u\u0308hesugune ja peab olema mitmeku\u0308lgne."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Kuna va\u0308ikelapse magu on va\u0308ike, siis tema toiduportsjonid (taldrikuta\u0308ied) peavad olema va\u0308iksemad, kui ta\u0308iskasvanul \u2013 kas veerand vo\u0303i kolmandik ta\u0308iskasvanu omast. Kindlasti tuleb arvestada lapse isuga, mis ei ole iga pa\u0308ev u\u0308hesugune. Kui ta u\u0308ks pa\u0308ev so\u0308o\u0308b va\u0308hem, siis teisel pa\u0308eval teeb ta selle tasa ja so\u0308o\u0308b rohkem. Seepa\u0308rast peaks taldrikule panema alati va\u0308iksema toiduportsjoni, kuhu saab vajadusel toitu juurde lisada. Kaheaastane laps ei oska ise veel ha\u0308sti toitu valida ning ta ei taju oma portsjoni suurust. Kindlasti ei tohi last so\u0308o\u0308ma sundida, sest laps tunneb oma isu ko\u0303ige paremini. Kui tundub, et laps on va\u0308ga isutu ja kehakaal ei lisandu eakohaselt, vo\u0303ib talle sagedamini pakkuda vahepalasid."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Meeles tuleks pidada, et kuigi aastasel lapsel on suus tavaliselt juba 8 lo\u0303ikehammast, ilmuvad esimesed purihambad alles teise eluaasta teises pooles. See aga ta\u0308hendab, et isegi kaheaastane laps ei suuda veel ko\u0303iki toiduaineid peeneks na\u0308rida. Sellepa\u0308rast tuleb va\u0308ikelapsele teha teistsuguseid menu\u0308u\u0308sid. Lihakraamist sobib lapsele pakkuda hakkliha, ha\u0308sti peeneks lo\u0303igatud ja hautatud liha vo\u0303i luudest hoolikalt puhastatud kala, ka toored aedviljad tuleks peenestada, mitte aga pu\u0308reerida! Lapse seedeorganid vajavad tu\u0308kikestega harjutamist ning hoiduda tuleb pidevalt pu\u0308reeritud purgitoidu pakkumisest!"}, {"text_idx": "#000008", "text": "Enda tehtud valikuid ja toidu to\u0303stmist taldrikule tuleb kindlasti hakata o\u0303petama hetkest, kui lapsel hakkavad kujunema haaramisoskus ja koordinatsioon. Oskused tulevad tasahaaval."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Igal so\u0308o\u0308gikorral peaks lapse menu\u0308u\u0308s olema teraviljatooted, puder, kartul vo\u0303i leib-sepik. U\u0308ks leivaviil vo\u0303i kaks sepikuviilu on u\u0308ks portsjon. Va\u0308ikelaps vo\u0303iks su\u0308u\u0308a pa\u0308evas 2-3 viilu leiba. Peenleiba ja nisujahust saia vo\u0303iks su\u0308u\u0308a harva ning parem on va\u0308ikelast mitte harjutada neid so\u0308o\u0308ma. Putrude soovitustes on tavaliselt mo\u0303o\u0303duu\u0308hikuna antud detsiliiter. Erinevatel putrudel on 1 dl kas 100 g (teraviljapudrud) vo\u0303i 80 g (keedetud riis). Kartulit aga arvestame tu\u0308ki ja\u0308rgi \u2013 u\u0308ks suur kartul on 100 grammi. Kartuleid saame lugeda, kuid putru to\u0303stetakse ikka kas lusika vo\u0303i kulbiga. Tavaliselt 1 supilusikata\u0308is on 20 grammi. Need kogused on antud u\u0308ldiseks orienteerumiseks. Kartulit ning teraviljatooteid on soovituslik anda va\u0308ikelapsele 1-2 portsjonit pa\u0308evas. Loomulikult tuleb arvestada lapse isu ning ko\u0303ige ta\u0308htsam on pakkuda vaheldusrikast toiduvalikut. Ma\u0308rkso\u0303nadeks on mitmekesisus ja tervislikkus!"}, {"text_idx": "#000010", "text": "Puu- ja ko\u0308o\u0308giviljade pa\u0308evased kogused vo\u0303ivad va\u0308ikelastel olla orienteeruvalt samasugused kui ta\u0308iskasvanutel, st viis peota\u0308it pa\u0308evas. Lapse peod on va\u0308iksema ning kokku tulebki just lapsele vastav kogus. Arvuliselt on ko\u0308o\u0308givilja 1 portsjon 100 grammi, tu\u0308keldatult umbes 2 dl. Puuviljad ja marjad on tavaliselt mahlakamad ja pehmemad ning mahuliselt vo\u0303ib olla 2 dl raskem (120 g). Hea on, kui laps so\u0308o\u0308ks pa\u0308evas 2 portsjonit ko\u0308o\u0308givilju ja samapalju puuvilju vo\u0303i marju. Umbes pool ko\u0308o\u0308giviljadest tuleks valmistada sooja toiduna."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Va\u0308ikelapsed peavad kindlasti iga pa\u0308ev so\u0308o\u0308ma ja jooma piimatooteid. Piima vo\u0303iks laps juua koguseliselt 1,5 \u2013 2 klaasi pa\u0308evas, kuid piimatoodetega ei tasu kindlasti u\u0308le pingutada, paljud neist sisaldavad rohkelt lisatud suhkrut ja rasva, mis vo\u0303ivad olla kaaluto\u0303usu po\u0303hjustajateks. Meeldetuletuseks, et 1 klaas on 250 ml ehk 2,5 dl. Lastel, kelle seedimine ei talu piima sobib koguseliselt juua 120-200 ml va\u0308ikelaste piimasegu, mis sisaldab va\u0308ikelastele olulisi vitamiine ja mineraalained. Piimatoodetest vo\u0303iks va\u0308ikelaps veel lisaks su\u0308u\u0308a 1 \u2013 2 sl kodujuustu vo\u0303i hapukoort."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Juust sisaldab ku\u0308ll rohkesti kaltsiumi, kuid kuna see on soolane, siis vo\u0303iks seda va\u0308ikelapsele anda harva. Ha\u0308sti sobib ju kodujuust ja kohupiim. Magusaid piimatooteid nagu kohupiimakreemid, kohukesed jm tuleks anda piiratult ja kindlasti juurde arvestada nendes sisalduva suhkru kogus. Sellest toidust tuleb oht liigsele lisatud suhkrute saamisele ja parem on neid anda harva."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Liha, kala ja muna on va\u0308ikelastele vajalik \u201eehitusmaterjal\u201d ja asendamatu raua, B12 vitamiini, oomega-rasvhapete ja teiste vitamiinide, eriti aga valgu allikas. Liha kogused ei pea olema kuigi suured. U\u0308ks portsjon pa\u0308evas vo\u0303iks olla liha vo\u0303i lihatooteid, milleks on kas 30-35 grammi ku\u0308psetatud looma-vo\u0303i sealiha vo\u0303i hakkliha. Taise linnuliha kogused on suuremad \u2013 1 portsjon on 60 g linnuliha. Kala vo\u0303iks olla laual sagedamini, kuid lapsele tuleks valida kalafilee vo\u0303i hoolikalt luudest puhastatav kala, mille u\u0308ks portsjon on 60-75 grammi. Rasvase (punase) kalaga vo\u0303iks va\u0308ikelast harjutada ja anda seda esialgu maitsta mo\u0303nel korral kuus."}, {"text_idx": "#000014", "text": "U\u0308ks suurepa\u0308raseim toit lastele on muna ning munaroogade valik vo\u0303iks olla mitmel korral na\u0308dalal laste toidulaual. U\u0308ks muna on u\u0308ks portsjon. Loomulikult tuleb arvestada lapse isuga, vahel so\u0308o\u0308b ta mo\u0303nda toitu poole vo\u0303i veerand portsjoni suuruses koguses. Siis on lapsevanematel vo\u0303imalus juurde anda mo\u0303nd teist toitu ning vahetada erinevaid tooteid."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Leivama\u0308a\u0308rdeks ja pudrule vo\u0303iks va\u0308ikelastele panna vo\u0303id. Va\u0308ikelaste rasvavajadus on suurem kui ta\u0308iskasvanutel ning vo\u0303i portsjon vo\u0303iks pa\u0308evas olla 1 spl \u2013 15 grammi. Toiduvalmistamisel vo\u0303iks kasutada taimseid o\u0303lisid, 1 tl o\u0303li, mis kaalub 5 grammi, on samuti u\u0308ks portsjon. O\u0303li on va\u0308ga hea ka salatitel. Lisatavaid toidurasvu vo\u0303iks va\u0308ikelaps pa\u0308evas saada kokku kolm portsjonit."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Tasub mo\u0303elda, et ko\u0303ige parem toiduportsjonite reguleerija on terve va\u0308ikelaps ise. Ta\u0308iskasvanu roll on anda erinevaid vo\u0303imalusi, va\u0308ltida toidu u\u0308heku\u0308lgsust ja hoida kogused lapsele sobivates piirides."}]