[{"text_idx": "#000007", "text": "Loksuv meri, mu\u0308hisev ma\u0308nnimets, grill ja ku\u0308mblustu\u0308nn, va\u0308ike aerupaat kalda a\u0308a\u0308res \u2013 ko\u0303ik, mida vajad meeldivaks lo\u0303o\u0303gastavaks puhkuseks linnaka\u0308rast ja argimuredest. Vo\u0303ta kaasa oma pere, so\u0303brad vo\u0303i a\u0308ripartnerid ja tulge nautima va\u0308rsket o\u0303hku, linnulaulu vo\u0303i lihtsalt vaikust. Saab pu\u0308u\u0308da kala, seilata mo\u0308o\u0308da merelahtesid ning laidudel pa\u0308ikest vo\u0303ttes piknikku pidada.\nKapteni Puhkemaja asub Paatsalu poolsaarel. Puhkemaju saab rentida na\u0308dalaks vo\u0303i ka pikemaks ajaks. La\u0308heduses asub Paatsalu Puhkekeskus, kus on olemas interneti u\u0308hendus, baar, saun, bassein, seminariruum ja palju muud huvitavat ning sadam su\u0308visega 1,5 m alustele."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Kapteni Puhkemaja on mugav, asub mere a\u0308a\u0308res ja sisaldab puhkuseks ko\u0303ike vajalikku.\nPuhkemajas on mo\u0303nus puhata neljal inimesel. Lisakohtade vo\u0303imalus kokkuleppel.\nTule veeda oma va\u0308a\u0308rtuslik puhkus looduskaunis kohas: saad ka\u0308ia kalal, aerutada merelahtedes, ku\u0308lastada va\u0308iksemaid laide ja saari vo\u0303i matkata u\u0308mbruskaudsetes metsades ja mo\u0303isaparkides.\nKapteni puhkemajas on puuku\u0308tega saun, ko\u0303ige vajalikuga varustatud ko\u0308o\u0308k, kaks magamistuba ja terrass, kus on mo\u0303nus vaadelda merelahel toimuvat tegevust."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Kui tegemist on suuremate seltskondadega on meil lisaks puhkemajadele ka 4 ka\u0308mpingut kuhu saab majutada kokku 16 inimest.\nPaatsalu ka\u0308mpingus on u\u0308hine saun, aed ja grillimisvahendid. Samuti on olemas pakihoid. Kohapeal ja u\u0308mbruskonnas saab vaba aega sisustada mitmesuguste tegevustega, na\u0308iteks kalapu\u0308u\u0308gi, matkamise ja purjelauaso\u0303iduga. Parkida saab tasuta."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Eesti Muuseumraudtee Lavassaares on suurim kitsaro\u0308o\u0308pmelise raudtee muuseum Balti Riikides ja u\u0308ks suurimaid Euroopas, kus on eksponeeritud u\u0308le 65 veeremi. Esimene kitsaro\u0308o\u0308pmeline raudtee Eestis avati 5. oktoobril 1896 Pa\u0308rnu ja Valga vahel. Suvekuudel on ka\u0308igus muuseumirong ning vo\u0303imalik on korraldada piknik piknikurongis."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Kihnu saar on Eesti suuruselt seitsmes saar. Esimesed inimasutuse ja\u0308ljed Kihnu saarel ulatuvad 3000 aasta taha. Kirjalikes allikates mainitakse saart esimest korda 1386. aastal. Kihnu elanikkond kujunes Saare- ja La\u0308a\u0308nemaalt ning Muhust tulnud eestlastest. Saarel on elanud ka liivlasi ja rootslasi. Kihnus on ta\u0308napa\u0308evani sa\u0308ilinud muistne elustiil, rahvaro\u0303ivad ja pa\u0308rimused. Ku\u0308lastada tasub muuseumi, kirikut ja tuletorni. Kihnu folkloor, ka\u0308sito\u0308o\u0308 ja kombestik kanti 2003.aastal UNESCO pa\u0308rismuskultuuride maailmanimekirja."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Kurgja Talumuuseum asub maadel, mis kunagi kuulusid tuntud Eesti a\u0308rkamisaja tegelasele C. R. Jakobsonile. Algsed hooned on sa\u0308ilinud vo\u0303i taastatud jooniste ja\u0308rgi. Ko\u0303ik to\u0308o\u0308d talupidamises toimuvad ka ta\u0308na siin nii, nagu neid tehti esivanemate poolt u\u0308le saja aasta tagasi. Kurgja talumuuseumis ta\u0308histatakse rahvalikke ta\u0308htpa\u0308evi ja tutvustakse ku\u0308lalistele po\u0303llu- ja majapidamisto\u0308id 19.sajandist."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Nigula Looduskaitseala ho\u0303lmab 6400 ha ulatuses puutumatuid soid, metsi ning niite. Loodusega tutvumiseks on ku\u0308lastajate tarbeks ettevalmistatud mitmeid matkarajad ning vaatetornid, millest unikaalsemaid on Kubaru lehmatorn, kust huvilistel on vo\u0303imalik vaadelda Eesti maato\u0303ugu veiseid."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Pa\u0308rnu-Ikla puhkeala ta\u0308histavaks ma\u0308rguso\u0303naks on rannikupuhkus. Siin on kaunid rannad, vaheldusrikkad metsad ja avastamisro\u0303o\u0303mu pakkuvad rabad. Loodushuvilistele on ettevalmistatud matkarajad Laiksaare lammimetsa, Rae ja\u0308rve a\u0308a\u0308rde ning Kabli rannikule, kus lisaks rannikuloodusele saab la\u0308hemat tutvust teha Kabli linnujaama tegevuse ning Kabli RMK looduskeskusega. Pa\u0308rnu-Ikla puhkealale ja\u0308a\u0308b ka va\u0308ga mitmekesise loodusmaastikuga Luitemaa Looduskaitseala ho\u0303lmates nii rannaniite, soid ja rabasid, luitema\u0308nnikuid ning metsi. Kaitseala on oma nime saanud siinsete rannaluidete ja\u0308rgi, mille suurimad vormid paiknevad Rannametsas ja ulatuvad kuni 30 m u\u0308le merepinna, olles Baltimaade ko\u0303rgeimad. Kahe luidete vo\u0308o\u0308ndi vahele ja\u0308a\u0308b Tolkuse raba. Via Baltica a\u0308a\u0308res asuva parkimisplatsi juurest algab 1,5 km o\u0303pperada, mille u\u0308ks haru viib Tornima\u0308e nimelisele luiteharjale, pakkudes meeliko\u0308itvat vaadet rabamaastikule, ning teine Tolkuse raba suurima laukani. Kaitseala luitemetsad ning rabad pakuvad suurt ro\u0303o\u0303mu ka marja- ja seenekorjajatele. Kaitseala rannaniitude ehk rannakarjamaadega saab la\u0308hemat tutvust teha Pulgojal, kuhu alla randa suunab vastav viit ning u\u0308mbruse nautimiseks on pu\u0308stitatud vaatlustorn. Taolisi vaatlustorne on siinsetele rannaniitudele loodud veel mitmeid. Piirkonna rannaniidud oma rikkaliku linnustiku ja taimestikuga on pa\u0308lvinud rahvusvahelist ta\u0308helepanu ning nu\u0308u\u0308dseks on need taasasustatud ka kariloomadega."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Soomaa rahvuspark on 39 640 hektarit (sellest Pa\u0308rnumaal 7092 ha) soid, rabasid, u\u0308rgmetsi ja jo\u0303gesid. Lisaks matkamisele, saad kanuuga so\u0303ites vo\u0303i hobumatkal la\u0308hikontakte metsiku ja puutumatu loodusega. Piirkond on Po\u0303hja-Euroopas ainulaadne oma regulaarsete kevadiste u\u0308leujutuste poolest. Enne kaitsealal matkamist on soovitatav la\u0308bi astuda rahvuspargi ku\u0308lastuskeskusest, kust saad infot matkaradade ja puhkamisvo\u0303imaluste kohta.\nRahvuspark on rahvusvahelise po\u0303lislooduse vo\u0303rgustiku PAN-park liige."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Soontagana maalinn asub Ja\u0308rve soo lo\u0303unaserva soosaarel. Maalinn on olnud mitme sajandi va\u0308ltel inimestele pelgupaigaks vallutajate eest. Maalinna viinud vaid va\u0308ga salajane tee la\u0308bi soo. Tee olnud vee all ja ainult teadjad inimesed osanud seda mo\u0308o\u0308da linnuse juurde minna. 13 sajandil tegid Soontaganasse mitmeid ru\u0308u\u0308steretki sakslased koos liivlaste ja Pihkva venelastega ja samuti rootslased.\nLinnusema\u0308ge u\u0308mbritseb ta\u0308na kaunis pa\u0308randkultuurmaastik \u2013 niidud, vanad talukohad ja kiviaiad. Lisaks mo\u0303nusale jalutuska\u0308igule ja kaunitele vaadetele ootavad Sind lo\u0303kkekohad ja matkaonn."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Tori mo\u0303isa on esimest korda mainitud 1528. aastal. 19. saj. alguses renditi mo\u0303is Liivimaa ru\u0308u\u0308telkonnale meriino lammaste ja to\u0303uveiste pidamiseks. 1854. aastal sai peasuunaks hobusekasvatus. Liivimaa ru\u0308u\u0308telkond po\u0303hjendas hobusekasvanduse loomist kohalikku hobuse ha\u0308vimisohuga. Hobusekasvatus tegutseb mo\u0303isatallides ta\u0308naseni. Tori mo\u0303isahoonetest on veel sa\u0308ilinud viljaait, viinako\u0308o\u0308k, taastatud on ko\u0303rtsihoone. Tori asulat la\u0308biv Pa\u0308rnu jo\u0303gi on silla la\u0308hedale liivakivikaldasse uuristanud 8,5 m pikkuse koopa, mida rahvasuus kutsutakse Tori po\u0303rguks. Nagu po\u0303rgus ikka, elab ka siin rahvajuttude ja\u0308rgi oma vanapagan.\nTori kirik kui rahva poolt taastatud so\u0303jameeste kirik vo\u0303iks olla ma\u0308rgitud."}]