[{"text_idx": "#000004", "text": "\"Suur so\u0303bralik hiiglane\" Autor/allikas: Pressimaterjal"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Roald Dahli lasteraamatute sisu muutmise skandaal on taas tekitanud suurema arutelu teemal, kes, miks ja millise o\u0303igusega vo\u0303ib muuta autori algteksti. Tauno Vahter analu\u0308u\u0308sib teemat va\u0308rskes Sirbis."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Skandaal lahvatas 17. veebruaril ajalehe Daily Telegraph po\u0303hjaliku artikliga \"Roald Dahl rewritten\" ehk \"U\u0308mberkirjutatud Roald Dahl\", kust avalikkus sai teada, et tuntud lasteraamatutesse on tehtud sadu parandusi, muudatusi ning kohati lisatud ta\u0308iesti uusi lauseid. Mullu ilmunud kordustru\u0308kkide tiitlipo\u0308o\u0308rdele on nimelt lisatud pisikeses kirjas lo\u0303ik, kus o\u0308eldakse, et \"so\u0303nad loevad\" ning et kirjastus \"korrigeerib raamatute keelt pidevalt, et neid saaks nautida ka ta\u0308napa\u0308eval\". Kirjastuse Penguin lastekirjanduse kaubama\u0308rk Puffin ta\u0308nab seal u\u0308htlasi ettevo\u0303tet Inclusive Minds, kus to\u0308o\u0308tavad inimesed piduliku ametinimetusega inclusion ambassador, s.o kaasamise suursaadikud. Muudatused puudutavad ka Dahli ko\u0303ige tuntumaid raamatuid nagu \"Charlie ja s\u030cokolaadivabrik\", \"Matilda\", \"No\u0303iad\", \"Suur So\u0303bralik Hiiglane\" jt. Muudatuste sisust on ra\u0308a\u0308gitud juba paljudes artiklites, nii et sellel ma pikemalt ei peatu, aga toon siiski mo\u0303ne na\u0308ite: igalt poolt eemaldatud so\u0303na \"paks\", tegelasi on muudetud sooneutraalseks, parukatega no\u0303idade kohta on lisatud vabandav ma\u0308rkus, et parukate kandmises pole midagi halba, vapustava ha\u0308rra Rebase kolmest pojast on saanud u\u0308leo\u0308o\u0308 kolm tu\u0308tart ning Rudyard Kiplingi nimi on va\u0308lja visatud ja asendatud Jane Austeniga. Ja\u0308tan ko\u0303rvale muudatuste iseloomu: kohati on need niivo\u0303rd totrad, et tegu on lahtisest uksest sissemurdmisega. Po\u0303hiline ku\u0308simus on: miks see ko\u0303ik juhtus ning mis saab edasi?"}, {"text_idx": "#000008", "text": "Pipi, Dr. Seuss ja Tintin"}, {"text_idx": "#000009", "text": "Ko\u0303ige suurem po\u0303himo\u0303tteline muutus on see, et kui varasemas ajaloos on raamatute sisu kallale minek ning tsensuur olnud suures osas riiklik tegevus, siis viimase aja suuremad skandaalid on seotud erasektoriga, tegu on ta\u0308iesti vabatahtliku tegevusega. U\u0308ks esimesi niisuguseid lastekirjandusega seotud na\u0308iteid sai tuntuks 2010. aastal, kui Astrid Lindgreni raamatute saksa kirjastaja Oetinger tunnistas, et nad on \"Pipi Pikksukas\" asendanud so\u0303nad \"neegrikuningas\" ning \"neegriprintsess\" va\u0308ljenditega \"lo\u0303unamere kuningas\" ja \"lo\u0303unamere printsess\". Lindgreni tu\u0308tar Karin Nyman teatas alguses, et Rootsis ja\u0308a\u0308dakse siiski originaali juurde, kuid 2015. aastal viidi samad parandused sisse ka autori emakeeles. Teema oli riigis laiemalt u\u0308leval, kaebuste peale vo\u0303eti mu\u0308u\u0308gist maha lastetoa kardinad, millel Pipil olid tumedanahalised teenijalapsed. U\u0308hest telelavastusest vo\u0303eti maha stseen, kus Pipi ma\u0308ngib silmi pilutades hiinlast ja Soomeski esitati rahvusringha\u0308a\u0308lingule YLE kaebus vanas kuuldema\u0308ngus sisalduva so\u0303na \"neeger\" kohta. Keegi ku\u0308sis arvamusartiklis irooniliselt, kas koraani vo\u0303iks sama moodi muutma hakata."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Sarnaselt meiega pidid keelekorraldajad seletama so\u0303naga kaasnevat varjundit ning jo\u0303uti seisukohale, et Soome on USA pa\u0308ritolu so\u0303nade varjundite tajumisel ning muutumisel umbes 20 aastat maas \u2013 see, mis toimus Ameerikas 1950ndatel, jo\u0303udis Soome 1970ndatel ning praeguseks on tegu pigem taunitava so\u0303naga. Teadaolevalt ei ole Lind\u00adgreni autorio\u0303iguste esindajad no\u0303udnud sisu muutmist ranges vormis ja iga riik on otsustanud ise, kuidas toimida. Eestis veel muudatusi ei ole tehtud."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Rassilisel pinnal on tuntud juhtum ka Belgia koomiksikunstniku Herge\u0301 Tintini-albumite seeria. Selles albumisarjas on kolm raamatut, mille avaldamise ajalugu on u\u0308sna kirju. Albumid \"Tintin Aafrikas\" (originaalis \"Tintin Kongos\") ning \"Tintin Ameerikas\" kubisevad hamedes rumalavo\u0303itu pa\u0308rismaalastest ja verejanulistest indiaanlastest ning kuigi Tintin on empaatiline tegelane, siis tema to\u0303lkeo\u0303iguste esindaja Casterman on kirjastajatele soovitanud alustada muude raamatutega ja need kaks avaldada alles siis, kui ko\u0303ik muud tehtud. Kolmas album \"Tintin no\u0303ukogudemaal\" on huvitav aga teise nurga alt, sest na\u0308iteks Soomes ilmus see teema to\u0303ttu teistest albumitest hiljem, alles 1986."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Va\u0308ga palju ta\u0308helepanu sai ka 2021. aasta uudis, et USA lastekirjaniku Dr. Seussi kuut lasteraamatut enam juurde ei tru\u0308kita. Ka eesti keeles on ilmunud Dr. Seussi kaks raamatut, ent kuna tema loomingut meil No\u0303ukogude ajal (ja seega suures tiraaz\u030cis) ei avaldatud, on ta siin vo\u0303rdlemisi va\u0308hetuntud tegelane. Pigem tuntakse nende alusel tehtud filme niisuguste tegelastega nagu Grinch, Horton jne. Ka siin ei ole taga mingit riiklikku sundi ega kohtuotsust, vaid nii otsustas autori o\u0303igusi esindav firma Dr. Seuss Enterprises."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Tulen ringiga tagasi Roald Dahli juurde. Tema autorio\u0303igusi esindab firma Roald Dahl Story Company, kellega kirjastajad peavad kokkuleppele jo\u0303udma. Mullu mu\u0308u\u0308s firma mitmesugused o\u0303igused omakorda edasi Netflixile, mis oli valdkonnas va\u0308ga suur tehing. Niisiis hakkab siit la\u0308bi kumama korduv muster: kokku on saanud suured erafirmad, raha ning omal initsiatiivil originaaltekstide muutmine vo\u0303i riiulile to\u0303stmine."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Ko\u0303ige taga on raha... ja inimeste valik"}, {"text_idx": "#000016", "text": "Kui suurest rahast on jutt? Lepingud on ku\u0308ll salajased, aga u\u0308ht-teist on vo\u0303imalik va\u0308lja tuua: Roald Dahli raamatuid mu\u0308u\u0308akse aastas u\u0308le miljoni eksemplari, Astrid Lindgreni teoseid 2-3 miljonit, Dr. Seussi omi viimasel ajal 3-4 miljonit. Va\u0308ga palju mo\u0303jutab la\u0308bimu\u0308u\u0308ki see, kas linastub ka mo\u0303ni teosel po\u0303hinev film, ning see seletab, miks maksis Netflix Roald Dahli o\u0303iguste eest koguni u\u0308le 400 miljoni euro. Seega on u\u0308ks suur nihelemise ja to\u0303mblemise po\u0303hjus mure, et teenistus vo\u0303ib kokku sulada, hirm selle pa\u0308rast, et tekib mingi rahvaliikumine, mis kuldmune munevad autorid tu\u0308histab, ja siis ei saa nende raamatuid enam sama ohtralt mu\u0308u\u0308a ega ekraanile tuua. Lo\u0303puks otsustab keegi, et parem karta kui kahetseda, ning igaks juhuks tehakse midagi."}, {"text_idx": "#000017", "text": "See ei ole siiski kogu to\u0303de. Dr. Seussi puhul to\u0303steti ku\u0308ll esialgu riiulile kuus raamatut, kuid autor on neid kirjutanud umbes 60. Tema ko\u0303ige populaarsemaid raamatuid ei puututud, kuigi pu\u0308u\u0308dlik kohandaja-tsensor leiaks ka sealt mitmesugust rassistereotu\u0308u\u0308pidega seotud materjali. Seega on tegu omamoodi z\u030cestiga tundlikuma publiku rahustamiseks \u2013 po\u0303hiteenistus ja\u0308i alles."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Kui mingit kohtuotsust vo\u0303i riigi ka\u0308sku ei ole, siis milleks seda ko\u0303ike u\u0308ldse teha? Kas Roald Dahli juhtumi puhul on tegu jabura u\u0308lipu\u0308u\u0308dlikkusega ameeriklaste matkimisel vo\u0303i ma\u0308rgiga saabuvate aegade normaalsusest? Kindlalt seda ei tea, kuid kirjastus ning Dahli o\u0303iguste esindajad teatasid, et tegu oli \"u\u0308hise otsusega\" aastal 2020 ning et see langetati juba enne Netflixiga so\u0303lmitud tehingut. Aga keda nad kardavad, kui USA turul on ka tohutu hulk poliitiliselt ta\u0308iesti ebakorrektseid ja ikkagi populaarseid tegelaskujusid, nagu na\u0308iteks multifilmides \"Perepea\", \"Ameerika isa\", \"South Park\", \"Paradise PD\" jpt?"}, {"text_idx": "#000019", "text": "Siin on paar nu\u0308anssi. Esiteks on va\u0308ikelastega seotud raamatu- ja filmiturg suure lo\u0308o\u0308gi all, kuna kogu maailm on ta\u0308is u\u0308livalvsaid vanemaid, kellel on lastekasvatuse osas vankumatud seisukohad. Teiseks on tupsununnu-maailma mu\u0308u\u0308gimaht alati suurem kui iroonial. Lapsevanematel on u\u0308llatavalt palju vaba aega, et ku\u0308lvata internet ta\u0308is vaenu ko\u0303ige suhtes, mida nad ei toeta vo\u0303i mo\u0303ista. Kui mo\u0303ni film saab vanusepiirangu, langeb kohe selle vaadatavus ja kassatulu."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Va\u0308ga po\u0303himo\u0303tteline on ka ku\u0308simus, kus on selliste muudatuste poliitilised juured. Lihtne on o\u0308elda, et selline u\u0308le vindi keeratud poliitkorrektsus on omane vasakpoolsemale woke-maailmale. Viimase ku\u0308mne aastaga on USA kirjastamismaailma juhatustes vahetunud palju nimesid: vanade valgete meeste asemel on rohkem muust rassist inimesi ning naisi ning see muutus mo\u0303jutab ka avaldamisplaane. Kui vaadata ja lugeda, kes on kirjastamismaailmas raamatute n-o\u0308 kohandamise otsustega seotud inimesed, siis on na\u0308ha kaks ru\u0308hma: u\u0308hest ku\u0308ljest a\u0308rimehed ja teisest ku\u0308ljest ideelisemad inimesed, kes usuvad siiralt, et nii peabki tegema. Probleemseid so\u0303nastusi muutvate inimeste kohta tekkinud uuest ametinimetusest sensitivity editor on saanud kiirelt so\u0303imuso\u0303na. Kriitikud peavad seda eufemismiks tsensori kohta, mo\u0303ned (harvemad) autorid on neid ka kaitsnud selgitusega, et kuidas muidu o\u0303nnestuks keskealisel heteromehel kirjeldada usutavalt na\u0308iteks mustanahalist ratastoolis transnaist. Ent nende abiga vo\u0303iks siis ka ilmselt u\u0308mber kirjutada suure osa kogu kirjandusklassikast."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Me ko\u0303ike oleme kuulnud, et \"autori tekst on pu\u0308ha\". See on ilus lause, aga nii kirjastaja kui ka autorina tahan sellele va\u0308itele lisada pa\u0308ris mitu klauslit. Tekst on pu\u0308ha teatud piirini, sest iga viimne kui tekst vajab siiski toimetamist. Ta\u0308iesti normaalne on kaasata nn erialatoimetajad (arstid, ajaloolased, paleontoloogid jt), sest autor to\u0303esti ei tea ko\u0303ike. Ta\u0308iesti normaalne on parandada keelekasutust ja keegi ei taha na\u0308ha ja\u0308a\u0308rapa\u0308ise autori raamatu tiitlipo\u0308o\u0308rdel piinlikku ma\u0308rget \"Kirjaviis muutmata autori no\u0303udmisel\". See, mida on tehtud Dahli teostega, ei mahu aga enam korralise toimetamise piiridesse: siin on vastu autori tahtmist toimunud teksti laupkokkupo\u0303rge a\u0308rihuvide ning teatud woke-radikaalsusega. Jah, enamik sensitivity editor'e ehk tundlikkustoimetajaid vo\u0303i kuidas neid peaks nimetama, on pigem selgelt woke\u2013 vo\u0303i vasakpoolsete vaadetega, seda on nad ka ise tunnistanud. Nende to\u0308o\u0308s on u\u0308ksjagu u\u0308hisosa No\u0303ukogude ajast tuttavate \"kirjanduslike konsultantidega\", kes pidid ja\u0308lgima ka ideoloogilistest no\u0303uetest kinnipidamist."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Vaatame tasakaalu ja vo\u0303rdluse huvides korraks teisele poole rindejoont ning vo\u0303tame na\u0308iteks praeguse Venemaa, mille kohta liigub hulgem igasugust materjali keelustatud raamatute, muusika, filmide ja muu osas. Mitte keegi ei ole (veel) ametlikult ka\u0308skinud vo\u0303imukriitiliste kirjanike teoseid kokku korjata ja ahjus a\u0308ra po\u0303letada, aga protsessid toimuvad sammhaaval. Kui esmalt ilmusid seal \"probleemse sisuga\" raamatute kaantele soovituslikud vanusepiirid, siis ja\u0308rgmise sammuna lisati osa autorite nimele ma\u0308rge \"inoagent\" (\"va\u0308lis\u00adagent\"). Viimasel ajal on pu\u0308u\u0308dlikumad poed na\u0308iteks Mihhail Zo\u0303gari ja Ljudmila Ulitskaja raamatud pakkinud musta kilesse vo\u0303i pruuni pakkepaberisse ning to\u0303rjunud need kuskile alumistele riiulitele, raamatupoe perifeeriasse. Mullu anti va\u0308lja ka nimekiri LGBT-teemalistest raamatutest, mis poodidest pa\u0308riselt a\u0308ra korjati, kuid oluline on ma\u0308rkida, et suur osa neist sammudest su\u0308nnib peaaegu vabatahtlikult: igaks juhuks pannakse tu\u0308likad raamatud silme alt a\u0308ra, igaks juhuks ei vo\u0303eta mu\u0308u\u0308ki, et mitte kedagi vihastada, et paista eesrindlik. See on sama na\u0308htuse teine a\u0308a\u0308rmus: soov sisusse sekkuda ei ole puhtalt vasakpoolne vo\u0303i parempoolne na\u0308htus, vaid omane ko\u0303ikidele rumalatele radikaalidele, kes on la\u0308bi aja ennast va\u0308lja elanud mis tahes asjadega vo\u0303ideldes. Omal ajal taheti va\u0308idetava ebapatriootlikkuse to\u0303ttu mitmetes riikides ha\u0308vitada Remarque'i \"La\u0308a\u0308ne\u00adrindel muutuseta\", No\u0303ukogude aja algul ha\u0308vitati osa Eesti-aegseid raamatuid ning veel 1980ndatelgi rebiti meil lasteraamatutest va\u0308lja inglitega pilte (na\u0308iteks Ferenc Mo\u0301ra \"Vo\u0303lu\u00adkasukas\"). Samasse seltskonda kuuluvad ka ko\u0303ik need, kes hakkasid ha\u0308daldama Kivira\u0308ha \"Kaka ja kevade\" ebamoraalsuse pa\u0308rast vo\u0303i pritsisid su\u0308lge u\u0308he Ta\u0308hekese kaanepildi pa\u0308rast, millel kunstnik Gerda Ma\u0308rtens on kujutanud vuntside ja seelikuga meest. Ko\u0303ik nende tegudega seotud inimesed on vo\u0303rdva\u0308a\u0308rsed Dahli u\u0308mberkirjutajate ning Putiniga, kes oma 21. veebruari pikas ko\u0303nes mainis, et kultuur peab ro\u0303hutama \"ilu ja harmooniat .. ega tohi lo\u0303hestada u\u0308hiskonda\". Iga diktaator po\u0303hjendab kitsarinnalisust ja individualismi ha\u0308vitamist mingi ha\u0308gusa u\u0308ldise kontseptsiooniga ilust ja u\u0308hisest esteetikast, na\u0308iteks lasteraamatud vo\u0303iksid ra\u0308a\u0308kida ainult tublide patriootide kasvatamisest ning majad ehitame ikka sammastega, soovitavalt klassitsistlikus stiilis. See na\u0308htus ei ole uus, lihtsalt to\u0303stab praegu pead natuke teistsuguses vormis."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Mind ei pane eriti muretsema va\u0308iksemad muudatused, nagu Pipi \"neegrikuningas\" vo\u0303i Eskimo ja\u0308a\u0308tise u\u0308mbernimetamine USAs vo\u0303i Soomes. Ka Agatha Christie \"Ku\u0308mme va\u0308ikest neegrit\" nimetati esimest korda u\u0308mber juba aastal 1940 \u2013 siis, kui parempoolsemate radikaalide arvates pidanuks nagu ko\u0303ik veel olema ha\u0308sti. Selliste ku\u0308simustega ei suudeta Eestis suhestuda, sest probleemid on geograafiliselt ja kultuuriliselt kaugemad. Kui nahava\u0308rvi asemel oleks teemaks na\u0308iteks midagi seoses No\u0303ukogude minevikuga, siis saadaks palju paremini aru, kuigi vaevalt et alati u\u0308heselt. Kui autor oli KGB agent vo\u0303i kuulus ha\u0308vituspataljoni, on see meie silmis suurem plekk kui tekstis esinev \"neeger\", niisugune lihtsalt on kohalik kontekst. Ometi mo\u0303ned asjad to\u0303esti ajas muutuvad. Kuna seesugused uudised on poliitiliselt laetud, saavad need ka suurt vastukaja, ehkki alati pole jutud pa\u0308ris to\u0303si. Na\u0308iteks levis 1978. aastal u\u0308le maailma aeg-ajalt siiani u\u0308les kerkiv lugu, et Soomes keelati \"Piilupart Donaldi\" koomiks, kuna tegelasel pole pu\u0308kse jalas \u2013 tegelikult lo\u0303petas u\u0308ks Helsingi raamatukogu tellimuse rahapuudusel. Aga sama kehv on see, kui mitte keegi ka\u0308ra ei tee ja lepitakse, et nii nu\u0308u\u0308d peabki olema: tere tulemast, \"Pa\u0301l-ta\u0308nava inuitid\", \"Kodu\u00adtu\u0308tar ja kevad\", \"Dz\u030cuudokva\u0308a\u0308rid\"! Tegelikult ma ei usu, et asi nii hulluks la\u0308heb, aga katsuks o\u0303ige omavahel mitte segi ajada tasalu\u0308litamist ja solvamise va\u0308ltimist."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Ja lo\u0303petuseks: pole vist vaja o\u0308eldagi, et Roald Dahli raamatud on mitmete riikide raamatumu\u0308u\u0308gi edetabelites viimasel ajal tublisti kerkinud, nii uued kui ka vanad versioonid. Hakka vo\u0303i uskuma, et tegu on mu\u0308u\u0308ginipiga, kuid mina panustaksin siiski iidsemale na\u0308htusele \u2013 inimlikule lollusele. On, kuidas on, 24. veebruaril saatis Puffini kirjastus va\u0308lja pressiteate, et rahva soovil annavad nad ka Dahli teoste vanad versioonid millalgi ta\u0308navu uuesti va\u0308lja ning hakkavad neid soovijatele mu\u0308u\u0308ma mahendatutega paralleelselt."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Kirjastaja: solvumiskultuur paneb kirjandusteoseid muutma"}, {"text_idx": "#000031", "text": "Laura Kalle: teater ei peaks ainult paitama"}, {"text_idx": "#000033", "text": "\"Kurvilise tee legendid\" linastub kolmel rahvusvahelisel filmifestivalil"}, {"text_idx": "#000035", "text": "Manna avaldas uue loo \"Evil Thoughts\""}, {"text_idx": "#000039", "text": "Hannes Kaljuja\u0308rv: kuigi \"Pa\u0308ikesepoisid\" on komo\u0308o\u0308dia, on ses ka nukraid toone"}, {"text_idx": "#000044", "text": "Avalik debatt Eesti akadeemilise muusikahariduse raskustest"}, {"text_idx": "#000047", "text": "Draamasarja \"Estonia\" produtsent: eesma\u0308rk on sarja igal pool maailmas na\u0308idata"}, {"text_idx": "#000048", "text": "Ilmus esimene lu\u0308hiklipp telesarjast \"Estonia\""}, {"text_idx": "#000049", "text": "Astrid Laupmaa: NFT-kunst ja\u0308a\u0308b Eestis ta\u0308helepanuta"}, {"text_idx": "#000051", "text": "Haapsalu kultuurikeskuses avati na\u0308itus aulidest"}, {"text_idx": "#000053", "text": "Teatri- ja muusikamuuseumi kogud kolitakse tuleval aastal Maarjama\u0308ele"}, {"text_idx": "#000055", "text": "Galerii: loodusmuuseumi na\u0308itusel saab enne metsa minemist endale seened selgeks teha"}, {"text_idx": "#000062", "text": "Arhiivide u\u0308ldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostu\u0308u\u0308milaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine"}]