[{"text_idx": "#000003", "text": "Eesti Geoloogiateenistus alustab kolmeaastast projekti maapo\u0303ue- ehk geotermaalenergia kasutusvo\u0303imaluste uurimiseks Eesti eri paigus. Projekti ka\u0308igus valmib ka kaks maapo\u0303ueenergia katsejaama."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Majandus- ja taristuminister Taavi Aasa so\u0303nul on maapo\u0303ueenergia ja\u0308a\u0308nud Eestis seni mo\u0303nevo\u0303rra teiste taastuvenergia liikide varju, kuid selle potentsiaali on kindlasti oluline uurida. \u201eMida po\u0303hjalikum u\u0308levaade on meil erinevatest taastuvenergia tootmise vo\u0303imalustest, seda paremaid otsuseid saame energiatootmises teha, et see oleks nii keskkonnaso\u0303bralik, vo\u0303imalikult soodsa hinnaga kui ka ja\u0308tkusuutlik,\u201c u\u0308tles minister. \u201cEsmaste hinnangute kohaselt on maapo\u0303ueenergia potentsiaal Po\u0303hja-Eestis hea \u2013 termogeoloogilised omadused on seal va\u0308hemalt sama head kui Lo\u0303una-Soomes, kus tegutsevad mitmed majanduslikult efektiivsed maapo\u0303ueenergia soojusjaamad,\u201d selgitas Aas."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Maapo\u0303ueenergia tekib pa\u0308ikeseenergia salvestumisel maapinda vo\u0303i maa su\u0308gavusest leviva soojusena. Tavapa\u0308raselt kasutatakse Eestis madalatemperatuurilist maapo\u0303ueenergiat ligi meetri su\u0308gavusel maapinnast maasoojuspumpade abil. Maapo\u0303ues 500 meetrist su\u0308gavamal peituva keskmise ja ko\u0303rgetemperatuurilise energia potentsiaali Eestis po\u0303hjalikumalt uuritud ei ole, kuid na\u0308iteks Soomes ja Rootsis rakendatakse seda u\u0308ha laiemalt soojusenergia tootmiseks. Algava projekti tulemusena selgubki, kas maapo\u0303ueenergia on Eestis tehniliselt sobiv ja majanduslikult tasuv energialahendus ku\u0308tteks, jahutamiseks ja energia salvestamiseks."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Eesti Geoloogiateenistuse juht Sirli Sipp Kulli lausus, et projekti peamine eesma\u0308rk on na\u0308idata, et erinevad maapo\u0303ueenergia rakendused vo\u0303ivad olla Eesti geoloogilistes tingimustes majanduslikult elujo\u0303ulised. \u201dUurime maapo\u0303ueenergia rakendamisvo\u0303imalusi Po\u0303hja-Eestis, samuti kaevandus- ja merevee soojusenergia kasutuspotentsiaali. Projekti teises etapis keskendume katsejaamade rajamise teostatavusele ja vo\u0303tame kasutusele maapo\u0303ueenergia katsejaamad,\u201c selgitas ta to\u0308o\u0308 sisu."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Sirli Sipp Kulli so\u0303nas, et oluline on ka maapo\u0303ueenergia teadus- ja arendustegevuse strateegia ja tegevuskava loomine ning laiem teadlikkuse suurendamine selle energiaallika vo\u0303imalustest. \u201eLoodame, et valmivate katsejaamade efektiivsus julgustab Eesti ehitus- ja kinnisvaraettevo\u0303tjaid maapo\u0303ueenergiat laialdasemalt kasutama. Ta\u0308navune kuum suvi on meile na\u0308idanud, et ja\u0308rjest olulisemaks vo\u0303ib muutuda maapo\u0303ueenergia potentsiaal hoonete jahutamisel, mitte ainult tavapa\u0308rasel soojuse tootmisel,\u201d lisas ta."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Hoonete suurem energiaefektiivsus on ta\u0308helepanu all kogu Euroopas. Ligi 40% kogu Euroopa Liidu energiatarbest moodustavad hooned ja energiasa\u0308a\u0308stlikkuse to\u0303stmiseks tuleb suurendada liginullenergiahoonete arvu. Maapo\u0303ueenergiat on EL-is esile toodud kui keskkonnaso\u0303bralikku taastuvenergialiiki ja see on u\u0308le kahe korra to\u0303husam kui tavapa\u0308rased o\u0303husoojuspumbad. Maapo\u0303ueenergiat kasutav soojuspump vo\u0303ib erinevate hinnangute kohaselt sa\u0308a\u0308sta 30-60% ku\u0308ttekuludest ja 20-50% jahutuskuludest vo\u0303rreldes tavapa\u0308raste ku\u0308tte- ja jahutussu\u0308steemidega."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Maapo\u0303ueenergia uurimisprojekt kestab 2024. aasta lo\u0303puni, projekti eelarve on 3,8 miljonit eurot ja seda rahastatakse kasvuhoonegaaside kvootide mu\u0308u\u0308gist saadud vahenditest."}]