[{"text_idx": "#000003", "text": "Kuidas mo\u0303jutab u\u0308heaegne mitmesse kogukonda kuulumine enda ma\u0308a\u0308ratlemist rahvusena."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Kokkupuude vo\u0303o\u0303raga sunnib varem vo\u0303i hiljem paratamatult ku\u0308sima ka iseenda kohta, kirjutab Riho Paramanov.1 Kelleks peavad ennast Eestis elavad va\u0308hemusrahvused? Kas ja kuidas mo\u0303jutab nende ka\u0308itumist siinne keskkond? Kui palju la\u0308heb siin elavale soomlasele vo\u0303i udmurdile korda Eestis toimuv? Kuivo\u0303rd on eestlaste mured-ro\u0303o\u0303mud siinsete venelaste vo\u0303i portugallaste omad? Kuivo\u0303rd edukalt on eestlased tutvustanud oma kultuuriruumi (kombed, pu\u0308had) teistele ning kuivo\u0303rd on siin elavad rahvused valmis kohaliku eripa\u0308raga arvestama? U\u0308ks on kindel: meie kultuuriruumi tutvustamine ja eripa\u0308ra selgitamine on eestlaste asi. Oma ja vo\u0303o\u0303ra piirid ja ta\u0308hendus ei ole selged, u\u0308heselt mo\u0303istetavad. Kui varasemal ajal sai kogukonda pidada eelko\u0303ige territooriumi, usulise ja rahvusliku kuuluvusega seotud na\u0308htuseks, siis liikumisvabaduse suurenemise, asustuse tihenemise ja u\u0308leu\u0308ldise u\u0308leilmastumise tingimustes on toimunud kogukonnaruumi avardumine. Kuidas mo\u0303jutab u\u0308heaegne mitmesse kogukonda kuulumine enda ma\u0308a\u0308ratlemist rahvusena? Need ku\u0308simused on ta\u0308htsad Eesti folkloorino\u0303ukogule, kus va\u0308a\u0308rtustatakse oma ja teiste rahvuste pa\u0308rimust, selle kasutamist tarbevahendina parema ja o\u0303nnelikuma elu elamisel."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Kuidas on oma ja vo\u0303o\u0303rast ka\u0308sitanud meie esivanemad? Rahvafilosoofia mo\u0303testab neid ru\u0308hmi kohati lausa vastuolulisena, kuid u\u0308ks on kindel \u2013 ei ole midagi uut siin ilmas ning miski ei ole u\u0308heselt mo\u0303istev. Iga juhtum on ainulaadne. Eesti rahvatarkus u\u0308tleb: a\u0308ra ehi ennast vo\u0303o\u0303raste sulgedega; parem halb oma kui hea vo\u0303o\u0303ras; parem hea vo\u0303o\u0303ras kui sant sugulane; la\u0308hedane vo\u0303o\u0303ras on parem kui kauge oma; ela sa ku\u0308kakil vo\u0303i ka\u0308pakil, ela kui tahes kehvasti oma kodus \u2013 oma peavarju all ikka parem kui vo\u0303o\u0303ra ko\u0303rval; oma ku\u0308sib, vo\u0303o\u0303ras teab; oma on, kui saad vo\u0303tta, vo\u0303o\u0303ras, kui pead andma; vo\u0303o\u0303rast a\u0308ra vo\u0303ta, oma a\u0308ra ja\u0308ta; annab jumal vo\u0303o\u0303raid, siis ta annab ka vo\u0303o\u0303raste vara; oma lapsele ko\u0303neldakse, vo\u0303o\u0303ras mo\u0303istku!"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Kuidas on teised rahvused sulandunud eesti kultuuriruumi ja mida nemad peavad ta\u0308htsaks? Palju oleneb ikka igast inimesest endast, so\u0303ltumata rahvusest. Haapsalus u\u0308tleb Su\u0308u\u0308ria kvoodipagulasest pereema, et ei kanna peakatet, sest austab eesti traditsioone. Pereisa Samer lubab a\u0308ra o\u0303ppida eesti keele, sest keele valdamine aitab tal panustada siinsesse ellu. Armeenlasest kunstniku As\u030cot Jegikjani so\u0303nul on ko\u0303ige olulisem tunda end elukohariigis vajalikuna. Ta ei oota ega tahagi, et talle ko\u0303ik kandikul ette kantakse, vaid eelko\u0303ige tahab ta ise anda \u2013 panustada kunstiellu ja olla selles vo\u0303rdva\u0308a\u0308rne po\u0303lisrahvusega. Seda on talle ka vo\u0303imaldatud ja ta on selle eest ta\u0308nulik. Ta peab loomulikuks eesti keeles ko\u0303nelemist ja la\u0308htumist eesti kommetest. Eestlaste hulgas tunneb ta end eestlasena, armeenlaste hulgas armeenlasena."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Kultuur on enesetunnetuse vahend nii u\u0308ksikisiku kui ka rahvuse tasandil, on sedastanud folklorist Ingrid Ru\u0308u\u0308tel.2 Teadmine oma pa\u0308ritolust ja kuuluvusest kindlustab tasakaalu nii perekondlikes kui ka muudes rollides. Eesti pa\u0308rimuskultuuriliikumises osalevad oma pa\u0308ritolumaa pa\u0308rimust va\u0308a\u0308rtustavad kogukonnad alates taasiseseisvumise ajast. Folkloorino\u0303ukogu juurde loodud va\u0308hemusrahvuste to\u0308o\u0308ru\u0308hma kuuluvad valdavalt Eestis kraadihariduse omandanud noored u\u0308heksa rahvuse esindajad. U\u0308hiselt ta\u0308histatavatele ta\u0308htpa\u0308evadele-pu\u0308hadele ja muudele u\u0308ritustele on vaba sissepa\u0308a\u0308s ko\u0303igile. U\u0308histegevuse aluseks on teadmine endast ja oma kultuurist, u\u0308hisjoonte otsimine, su\u0308gavam eesti kultuuriruumi tunnetamine ning selle kaudu po\u0303lisrahva parem mo\u0303istmine."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Keelealases u\u0308histegevuses na\u0308eme kolme vo\u0303imalust. Kuna elame Eestis, siis eesti keeles vo\u0303i igau\u0308ks oma emakeeles, vo\u0303i inglise keeles, sest siin ei ela ainult venekeelsed va\u0308hemused. U\u0308he vene organisatsiooni juht ku\u0308sis, kas on mo\u0303eldav, et eestlaste laulupeol lauldakse vene laule vene keeles. Vastasime, et kuna siin elab kuni 200 rahvust ja Eesti on demokraatlik riik, kus on vo\u0303rdselt ta\u0308htsad ko\u0303ik rahvused, so\u0303ltumata nende arvukusest, siis sel juhul peaksid meie laulupeol ko\u0303lama ko\u0303ikide rahvuste laulud. Pigem on eesti laulupeol ko\u0303igil vo\u0303imalus osaleda eesti keeles ja tantsida eesti tantse eesti rahvaro\u0303ivastes."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Millest see oleneb, kelleks ennast peetakse? Ajaloolane Lauri Vahtre on va\u0308itnud, et rahvuse esindajaks ei su\u0308nnita, vaid kasvatakse, inimese rahvuse ma\u0308a\u0308rab kasvukeskkond. Kuid mis ma\u0308a\u0308rab inimese rahvusliku kuuluvuse? Mis o\u0303ieti on rahvus ja mida ta\u0308hendab olla eestlane vo\u0303i ukrainlane? Kas selle ma\u0308a\u0308rab vere- vo\u0303i kohaprintsiip? Lauri Vahtre to\u0303deb, et XXI sajandil vo\u0303ivad mo\u0303lemad printsiibid teatud tingimustel mitte sobida ning seda tingib kiire ja massiline suhtlus reisimise, elukohavahetuse ja infotehnoloogia kaasabil. Tulemuseks on, et nii vere- kui ka kohaprintsiibi alusel u\u0308he u\u0308hiskonna liikmeks arvatud inimesed vo\u0303ivad olla u\u0308ksteisele ta\u0308iesti vo\u0303o\u0303rad, neid ei u\u0308henda enam peaaegu miski. Seda maailma, s.t rahvust, ei saada kaasa su\u0308nniga, vaid oma rahva sisse kasvab inimene keskkonna ja kasvatuse mo\u0303jul.3 Kuidas on selle ku\u0308simuse valgusel lood siin elava 180 rahvusega? Filosoof To\u0303nu Viik kirjutab, et kultuuridevahelises suhtluses ja konfliktis ei ja\u0308a\u0308 ellu mitte see, kes suudab oma identiteedi varasemal kujul alles hoida, vaid see, kes suudab vo\u0303o\u0303rast ja teistsugust kiiresti omastada ja omandatu abil teistest kiiremini teiseneda ja uueneda. 4 Teisenemist ja uuenemist, aga eelko\u0303ige endaks ja\u0308a\u0308da vo\u0303imaldab oma eripa\u0308ra su\u0308gavuti tundmine."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Folkloorino\u0303ukogu u\u0308marlaudades ku\u0308sime inimestelt, kelleks nad end peavad ja missuguseid rolle ta\u0308idavad. Nagu eestlastelgi, esikohal on ikka perekondlikud rollid, umbes pool nimetab ka rahvust, eestimaalasena mainimine on haruharv. Ukrainlane Lilia peab rahvuslikku kuuluvust eriti ta\u0308htsaks."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Bas\u030ckiir Ilnuri igapa\u0308evaelu rikastab bas\u030ckiiriks ja moslemiks olemine. Ta tunneb uhkust selle u\u0308le, et on teistsugune, saab Eestis hoida oma pa\u0308rimust ja tutvustada seda teistele. Juudi pa\u0308ritolu Marika tunnetab, et u\u0308le maailma laiali pillatud juute u\u0308hendab pu\u0308siv huvi oma juurte vastu. Eestis peetakse end juudiks, aga va\u0308lismaal ollakse eestlane. Eesti ja vene pa\u0308ritolu Ilona on u\u0308le vo\u0303tnud oma kabardiinist mehe identiteedi, o\u0303ppinud a\u0308ra kabardiini keele, uurinud kombestikku ning o\u0303petab nu\u0308u\u0308d seda nii lastele kui ka ta\u0308iskasvanutele. Tema vanem tu\u0308tar peab end eestlaseks, aga kaks nooremat kabardiiniks. Moldovarumeenlase Ioni missioon on arendada koosto\u0308o\u0308d Eesti ja Moldova vahel. Eestis u\u0308les kasvanud ja vabalt eesti keelt valdav stand-up-koomik Tigran Gevorkjan peab end armeenlaseks, aga soovib olla eestlaslikult rahulik ja tasakaalukas. Ta arvab, et see tal o\u0303nnestubki, sest on eestlaste keskel u\u0308les kasvanud. Ingerisoomlane Merje to\u0303deb, et ha\u0308a\u0308bumisel ingerisoomlust taasluuakse ta\u0308nu teadlikele lapsevanematele ja tugevale seltsiliikumisele."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Keelest ta\u0308htsam on kultuur, aga keele valdamine avab kultuuriruumi ukse. Tatarlane Timur on mures va\u0308hemuste va\u0308hese riigikeele valdamise pa\u0308rast. Tema so\u0303nul suurendab eesti keele mittevaldamine kahe suure kultuuriruumi (eesti, vene) eraldatust. Teisalt ja\u0308lle on emakeele valdamine kultuuri allikas. Eesti va\u0308hemuste olukorda hindab ta oluliselt paremaks kui mo\u0303nes muus Euroopa riigis. Siin va\u0308a\u0308rtustatakse ja toetatakse rahvuste keele ja kultuuri hoidmist, sellega tegelemist nii materiaalselt kui ka moraalselt. Rahvustevahelised ajaloolised konfliktid, na\u0308iteks armeenlaste ja tu\u0308rklaste vahel, soovitab ta ja\u0308tta nende riikide vaheliseks asjaks. Need suhted ei tohi segada kahe va\u0308hemuse kooseksisteerimist Eestis. As\u030cot Jegikjan u\u0308tleb, et selliseid rahvuslikke trago\u0308o\u0308diaid nagu Armeenia genotsiid tuleb meeles pidada seepa\u0308rast, et need enam ei korduks, mitte viha o\u0303hutamiseks. Roma Zalina mo\u0303tiskleb selle u\u0308le, kuidas saada hea eestikeelne haridus ja samal ajal sa\u0308ilitada oma emakeel ja pa\u0308rimus. Romadel on eriti tugevad perekondlikud sidemed ning vo\u0303ib-olla just seepa\u0308rast on nad suutnud sa\u0308ilitada oma keele, kultuuri ja kombeka\u0308itumise, hoolimata va\u0308ikeste ru\u0308hmadena paiknemisest keset po\u0303lisrahvaid. Paljud nii eesti kui ka teiste rahvuste pered on mitmekeelsed. Zalina pere on viiekeelne (hindu, roma, vene, moldova, eesti). La\u0308tlane Laura on abielus eestlasega ja nii on nende pere kolmekeelne. Laura ra\u0308a\u0308gib lastega la\u0308ti, tema mees eesti ja omavahel ra\u0308a\u0308gitakse inglise keeles. Ersa Natalja on abielus venelasega. Ta ra\u0308a\u0308gib oma pojaga ersa, aga tema mees vene keeles. Lapsed ka\u0308ivad eesti koolides ja valdavad eesti keelt, neil lastakse ise otsustada, mis rahvusest nad on. Tallinna reaalgu\u0308mnaasiumis kohtusin noormehega, kelle u\u0308ks vanematest on eestlane ja teine venelane. Tal on ka vend. Nende pere oli otsustanud, et u\u0308ks poeg on eestlane ja o\u0303pib eesti koolis, teine on venelane ja o\u0303pib vene koolis. Teistsugune laps tekitab muidugi teistes lastes segadust, to\u0303rjumist ja ku\u0308simusi. Siin on ko\u0303ige olulisem kodu toetus ning uhkustunne oma rahvuse eripa\u0308ra u\u0308le."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Oma osa rahvustunde kasvatamisel, emakeele ja pa\u0308rimuse tundmisel on ka rahvusseltsidel. Neid on Eestis u\u0308le 200. Venelaste so\u0303nul on nende olukord ehk ko\u0303ige keerulisem, sest Eestis ei tunne nad end kuuluvat eesti ja Venemaal vene kogukonda. Nad ei ole see ega teine, vaid hoopis mingi kolmas \u2013 eestivenelased? Omamoodi paratamatus on ka asjaolu, et kuna vene kogukond on nii suur, siis venelaste teed ristuvad eestlastega ma\u0308rksa va\u0308hem kui va\u0308iksematel rahvusru\u0308hmadel."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Sakslasest jalgpallitreener Lars Hopp on kaheksa ja poole Eestis veedetud aastaga keele korralikult suhu saanud. Ta kinnitab, et see na\u0308itab, et austad kohta, kus elad. Ta ra\u0308a\u0308gib julgelt ja vigu ei pelga. O\u0303ppimine vo\u0303ttis pa\u0308ris palju aega, sest ko\u0303ik ra\u0308a\u0308kisid temaga alguses inglise keeles. Lars pidi paluma, et temaga eesti keeles ra\u0308a\u0308gitaks. Nii o\u0303pitakse ko\u0303ige paremini. On to\u0303esti kummaline, kui iseenesestmo\u0303istetavalt meie, eestlased, korraldame vene elanikele u\u0308ritusi vene keeles, andmata neile vo\u0303imalustki eesti keele- ja kultuuriruumi sisenemiseks ja selle mo\u0303istmiseks. Sama toimub nu\u0308u\u0308d ka inglise keelega. Isegi kui teise rahvuse esindaja po\u0308o\u0308rdub meie poole eesti keeles, vastame ikka vene vo\u0303i inglise keeles. Kas taas on tegu eestlaste alava\u0308a\u0308rsustundega? Vo\u0303i sissejuurdunud harjumusega? Ja siis imestame, miks meid ei mo\u0303isteta. Folkloorino\u0303ukogu ku\u0308lastas u\u0308he maakonna va\u0308hemuskogukondade juhte ja kohal viibisid ka sealsed kultuuri- ja maavalitsuse juhid. Esimesena ku\u0308siti meilt, ega me ometi nendega eesti keeles ra\u0308a\u0308gi. Meie ra\u0308a\u0308kisime ja saime u\u0308hiselt hakkama. Lo\u0303pus ta\u0308nas eestlasest maavanem meid vene keeles!"}, {"text_idx": "#000016", "text": "Rahvuslik kuuluvus muutub eriti oluliseks siis, kui satutakse elama teise riiki. Einike Soova\u0308li peab oluliseks mitte ainult keele ja kultuuri sa\u0308ilitamist, vaid ka edasiarendamist. Ko\u0303ik siinses artiklis nimetatud inimesed on teadlikud pa\u0308rimuskultuuri kandjad ja hoidjad, taasloojad. Seto Margus Timmo u\u0308tleb, et oma pa\u0308ritolu u\u0308le tuleb uhkust tunda, siis oskame ka teiste vastu lahke olla, tuleb teada, kes ma olen, kuhu kuulun ja mis on need po\u0303hiva\u0308a\u0308rtused, mille eest iga hinna eest seista."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Ei tohi vastanduda, vaid otsida tuleb u\u0308hisjooni ja arusaamist kohalikust elust ja kultuurist. Kas oma pa\u0308ritolumaa pa\u0308rimuskultuuri tundmine aitab paremini mo\u0303ista elukohamaa kultuuri ja inimesi? Eneseva\u0308a\u0308rikus ja eneseuhkus ei ole rassism. Vastastikune lugupidamine algab enese tutvustamisest ja kokkulepitud (ka\u0308itumis)reeglitest ja normidest kinnipidamisest."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Ku\u0308laline o\u0303pib vo\u0303o\u0303rustaja keele ja kombed, mitte vastupidi. Po\u0303liselanike valmisolek kooseluks teiste rahvustega ei ta\u0308henda oma kultuurist loobumist ja teiste reeglite ja\u0308rgi elamist. Kindlasti on vaja vastastikuse lugupidamise juures ja\u0308a\u0308da iseendaks. Kui kuuleme kedagi aktsendiga ko\u0303nelemas, a\u0308rme torma kohe vene vo\u0303i inglise keeles vastama. A\u0308rgem unustagem, et Eestis ei ela vaid kaks rahvust \u2013 eestlased ja venelased \u2013, vaid veel sadu teisi."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Krimmieestlane Tiina Toomet tunnetab, et u\u0308hes riigis elavad eri rahvad on tihti omavahel la\u0308hedasemad kui teises riigis elav rahvusru\u0308hm oma pa\u0308ritolumaa rahvaga. Kasahh Alija Abdvahhitova on seda meelt, et vo\u0303o\u0303ral maal tuleb elada selle maa kommete ja\u0308rgi. Nagu on o\u0308elnud u\u0308ks jaapanlane: \u201eKa\u0308itu Roomas nagu roomlane, siis oled ta\u0308iuslik jaapanlane!\u201c"}]