[{"text_idx": "#000001", "text": "Traditsiooniliselt peetakse just kihelkondi peamiseks ajalooliseks sotsiokultuuriliseks jaotuseks, piirkonnaks, mille piirides talurahvas omavahel la\u0308vis ja mille piiridest va\u0308ljaspoole satuti harva ning millel oli seeto\u0303ttu u\u0308htne identiteet. U\u0308htne identiteet ilmnes ka rahvaro\u0303ivaste, rahvalaulude, keelemurdete jm piirkondlikus, st kihelkondlikus eristumises."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Rahvaro\u0303ivaste kujunemise vaatepunktist ma\u0308ngib kihelkond olulist rolli ka seeto\u0303ttu, et need talurahva u\u0308likonnad, mida ta\u0308na ma\u0308a\u0308ratletakse rahvaro\u0303ivastena, olid just pu\u0308hapa\u0308eva ja pidupa\u0308eva ro\u0303ivad, sh kirikus ka\u0308imise ro\u0303ivad, misto\u0303ttu kirikus ka\u0308imise muster neid ka mo\u0303jutas. Ning eelduseks on see, et kihelkonna inimesed ka\u0308isid oma kihelkonnakirikus."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Eesti kihelkondade skemaatiline kaart 1920\u20131921 (allikas: Digar)"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Et Avinurme piirkonna rahvariided liigitatakse Torma kihelkonna rahvariiete alla, on va\u0308he teavet Avinurme kandi rahvariiete kohta eraldi ning Torma kihelkonda vaadeldakse tavaliselt u\u0308htse tervikuna. Sellisele jaotusele tuleb siiski lisada mo\u0303ned mo\u0308o\u0308ndused."}, {"text_idx": "#000005", "text": "18.\u201319. sajandi alguseni moodustas suurem osa Avinurme mo\u0303isa alast iseseisva Lohusuu kihelkonna, mis alles millalgi 19. sajandi esimesel poolel Torma kihelkonnaga liideti ning veel hiljemgi nimetati seda sageli Torma-Lohusuu kihelkonnaks. Teisalt oli Avinurme mo\u0303isa ja 1866. aastal loodud Avinurme valla territoorium ulatuslik, teeolud kehvad ning siinkandi inimesed ka\u0308isid oma ku\u0308lale la\u0308himas ja ligipa\u0308a\u0308setavamas kirikus \u2013 Vadi ja Maetsma kandi inimesed Lohusuus, Ulvi kandi inimesed Tormas, Paadenurme kandi inimesed Paasveres jne."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Nii ko\u0303neldi kohapeal, et Avinurme vald jaguneb kolme kihelkonna vahel ning ka siinkandis va\u0308lito\u0308id teinud Voldemar Bachman ma\u0308rgib oma 1921. aasta reisikirjas:"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Endine Torma-Lohusuu kihelkond jaguneb praegu 4ja kihelkonda, peale nimetatute veel Mustvee ja Avinurme, ja igatu\u0308ht neist tuleks eralda kirjelduse juures sest et neis palju iseloomulikku on. (ERM EA 1:4/505)"}, {"text_idx": "#000008", "text": "Oma kirikukogukonnad olid ka Peipsi-a\u0308a\u0308rsetel venelastel."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Tartumaa po\u0303hjaosa kihelkonnad olla olnud muutustele vastuvo\u0303tlikumad. Kodavere kihelkonna rahvatraditsioonide puhul osutatakse vadjapa\u0308rastele joontele ning Peipsia\u0308a\u0308rsete kihelkondade (Torma, Maarja-Magdaleena ning osalt ka Palamuse) puhul ja\u0308rvea\u0308a\u0308rsete vene kogukondade mo\u0303jutustele (Kull 2014: 7)."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Ka Bachman ma\u0308rgib Torma kihelkonna ja ka Avinurme kandi puhul, et Peipsi ranna la\u0308henedes kasvasid vene mo\u0303jutused (nt varrastega tehtud kampsunite, nokaga mu\u0308tside, \u201ea\u0308rmakite\u201c ja pikkade pu\u0308kside kandmise osas) ning teeb eraldi ma\u0308rkuse ka selle kohta, et piir Virumaaga ei olnud kommete ja ro\u0303ivaste osas u\u0308ksu\u0308hene (EA 1:4)."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Vo\u0303tikvere ja teisi Torma kihelkonda valdasid vo\u0303rreldes osutab Bachman, et nende erinevus tulenes sellest, et Vo\u0303tikveres oli kroonu mo\u0303is, misto\u0303ttu oli kurnamist va\u0308hem ning ning riided olid kaunimad (EA 1:4/529). Seda, kas selline seos kroonumo\u0303isa ja kaunimate riiete vahel kehtis ka Avinurmes (kus puuto\u0308o\u0308 jm kontekstis on samuti osutatud, et kroonumo\u0303isas oli kurnamist va\u0308hem), ta kahjuks ei maini."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Avinurme kihelkond, mille moodustamisega alustati juba 19. sajandi lo\u0303pus, sai ametlikult asutatud 1920. aastal. Ent rahvakultuuri su\u0308stemaatika aluseks vo\u0303eti 1918. aasta kihelkondade jaotus."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Torma kihelkond, mille sees on eraldi markeeritud Avinurme kihelkonna ala, mis aastatel 1920\u2013 1928 moodustas eraldi Avinurme kihelkonna. D. Koppeli 1938. aasta kihelkondade kaardi va\u0308ljalo\u0303ige (allikas: Digara)"}, {"text_idx": "#000015", "text": "\u201cAvinurmes nimetust \u2018ro\u0303ivas\u2019 ei ole, on ikka \u2018riie\u2019\u201d (KV 27/517)"}, {"text_idx": "#000016", "text": "Riided jagunesid vanasti otstarbe ja\u0308rgi to\u0308o\u0308-, ka\u0308ima- ning seisuriieteks. To\u0308o\u0308riided olid lihtsamad, so\u0303ltusid ilmastikust ja to\u0308o\u0308 iseloomust. Ka igapa\u0308evased ka\u0308imariided olid lihtsamad, nende kaunistamisega palju vaeva ei na\u0308htud. Ent need riided, mida me ta\u0308na rahvariietena kanname, olid ko\u0303ige uhkemad piduriided ehk seisuriided, mille tegemise ja kaunistamisega na\u0308hti enim vaeva. (Kull 2014: 10)"}, {"text_idx": "#000017", "text": "Riiete valmistamine oli to\u0308o\u0308mahukas protsess ja nendesse suhtuti alalhoidlikult. Avinurme-kandis meenutatakse (Mart Karu, su\u0308nd. 1860, Anu Karu, su\u0308nd. 1857, Leena Pukk, su\u0308nd. 1870, Jaan Kask, su\u0308nd, 1860 \u2013 ma\u0308lestused kogus Mihkel Sild 1939 \u2013 KV 27/513\u2013517), et need \u2018poolpietud\u2019 pu\u0308hapa\u0308eva\u2013kirikuriided, millega enam va\u0308ljas ka\u0308ia ei ko\u0303lvanud, kanti to\u0308o\u0308riietena ja anti to\u0308o\u0308riieteks ka tu\u0308drukutele ja talusulastele. Kui pruugitud riietest ja\u0308i puudu, tehti to\u0308o\u0308ro\u0303ivaid harilikult nii pererahvale kui ka talusulastele linasest ja taku-riidest ning need o\u0303mmeldi talus ise. To\u0308o\u0308riieteks tehtud esemed erinesid kirikuriietest ainult materjali poolest \u2013 need olid odavamatest materjalidest (lambavillast to\u0308o\u0308riideid ei tehtud) ja lihtsama lo\u0303ikega."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Sa\u0308rgi- ja pu\u0308ksikangast kooti taludes igal aastal kevadel kuni heinaajani. Ku\u0308ljealuseid (aluskotte ja viljakotte) kooti kahe vo\u0303i kolme aasta tagant. Ent peretu\u0308tred kudusid omale harilikult ka igasuguseid riideid tagavaraks ehk kaasavaraks \u2013 mehelemineku jaoks. Vahel kudusid ka perenaised rohkem, et oleks edaspidi vajadusel vo\u0303tta. (KV 27/515)"}, {"text_idx": "#000019", "text": "Mis puutub terminoloogiasse \u2013 kas tegemist on rahvaro\u0303ivaste vo\u0303i rahvariietega \u2013, siis ma\u0308rgivad Mihkel Silla allikad, et Avinurme keeles ra\u0308a\u0308giti ikkagi riietest. Nimetus \u2018rahvaro\u0303ivad\u2019 vo\u0303tsid a\u0308rkamisajal kasutusele rahvusliku liikumise esindajad. Ka \u2018undruk\u2019 tuli \u2018sieliku\u2019 ko\u0303rval siinsesse ko\u0303nepruuki hiljem, \u201cenne kleitide ilmumist\u201d."}, {"text_idx": "#000020", "text": "19. sajandi teisel poolel hakkas rahvariiete asemel kasutusele tulema linlik ro\u0303ivamood. Selles osas, kui kaua ja mil ma\u0308a\u0308ral Avinurme kandis veel 19. sajandi teisel poolel rahvariideid kanti, on andmed vastuolulised, ent vanavara kogumise ajaks 20. sajandi alguses oli see suuremas osas minevikku vajunud komme."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Nii meenutab 1947. a. Amalie Abel (su\u0308nd. 1864), kes 1890. a. abiellumise ja\u0308rel Avinurme valda, Pa\u0308rnikule elama asus, et rahvaro\u0303ivaste kandmine oli piirkonnas veel mo\u0303nevo\u0303rra sa\u0308ilinud ning Tartus III laulupeol esinenud Avinurme koor erinevalt teistest Tartumaa kooridest rahvaro\u0303ivais, kandes peas pa\u0308rgi. (EA 44:230\u2013231)."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Teisalt Bachmann ma\u0308rgib oma 1921. a. reisikirjas, et kuna Avinurme kandile oli eripa\u0308rane see, et neil oli raha teenimise vo\u0303imalus (puuka\u0308sito\u0308o\u0308) ning laadareiside to\u0303ttu elavam la\u0308bika\u0308imine kodumaa teiste piirkondadega, ja\u0308id vanad moed siin varem maha kui mujal. Ta toob na\u0308iteks, et juba 64. a. tagasi, s-o 1850ndate lo\u0303pus oli Vadi ku\u0308las Mustveest naistepalitu ostetud ja ka pa\u0308rastpoole valmisriideid ostetud, mis ku\u0308ll so\u0303ltus rahakotist ning see praktika oli vana moega ja kodus ro\u0303ivaste valmistamisega ko\u0303rvuti. Ent 19. sajandi keskel oli vana mood veel valdav. (EA 1:4/558\u20139) Aga \u201ckui osta tuli, siis osteti ikka niisugune, mis wanast \u201crumalast\u201d moest ilusam na\u0308is\u201d (EA 1:4/574)."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Na\u0308iteks A\u0308nniksaares Jaagapra talus kooti perele vajaminevad kangad taluaja lo\u0303puni peamiselt kodus, aga moeriideid kanti ka, mida osteti laatadelt. Ent uusi riideid o\u0303mmeldi ka ostetud riiete lo\u0303ike ja\u0308rgi. Meida Planken (su\u0308nd. 1925) jutustas, kuidas tema ema Kadri o\u0303mbles endale moeka puhvis varrukatega mantli naabrinaise Iida laadalt ostetud mantli ja\u0308rgi omakootud mantliriidest. Rahvariideseelikuid kandis Kadri kodus veel Vabariigi ajal, ent siis juba moeseeliku all."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Paralleelselt rahvariiete kandmise kombe taandumidega 19. sajandi teisel poolel hakati propageerima nende ta\u0308htsust ja ilu ning tarvitamist rahvuslikel pidustustel. Teiste seas kirjutab rahvariietest \u201cA\u0308ratuse kirja\u201d Carl Robert Jakobson (Sakala, nr. 26, 18 september 1882), o\u0308eldes:"}, {"text_idx": "#000026", "text": "\u201cRiided teewad mehe meheks\u201d, u\u0308tleb wanaso\u0303na. Meie wo\u0303ime seie juure lisada: \u201cRiided teewad ka mo\u0303nes tu\u0308kis rahwa rahwaks.\u201d Igal rahwal ehk o\u0303igemine u\u0308telda rahwusel on omad isemoodi riided. [...] Ilusad rahwus-riided on u\u0308he rahwa uhkus. [...]"}, {"text_idx": "#000027", "text": "A\u0308rgem aga imestellegem mitte u\u0308ksi wo\u0303erast maad ja wo\u0303erast ilu! La\u0308heme aga oma kodu ja ku\u0308sime: \u201cKas siin siis ka riiete ilu meie neiudel ja peiudel ei ole?\u201d On ku\u0308ll! Oleks sa, auus lugeja, aga Jaani pa\u0308ewal Tartus olnud, kus Pa\u0308rna proua omad noored kooli-neiud Eesti rahwa-riietesse oli pannud, ku\u0308ll sa siis oleks ennast su\u0308dame po\u0303hjast ro\u0303o\u0303mustanud. Noorel neiul oli ilus pa\u0308rg peas, walge sa\u0308rk (hamme) kui lumi seljas, kaelarahad ja paatrid ja preesid ja helmed sa\u0308rasiwad kui wanaema noorepo\u0303lwe ehted u\u0308mber; ilus Eesti wo\u0308o\u0308 wo\u0308o\u0308l ja kirjadega po\u0303ll nagu pilt ees ning seelik (ko\u0303rt) u\u0308mber, niisama kirju a\u0308a\u0308rega nagu po\u0303llelgi. Pikk linalakka ehk ka\u0308har juuks nagu laene selja ja kaela peal. Oleks sa seda na\u0308inud, siis oleks sa wana Eesti so\u0303naga ka tunnistama pidanud: \u201cPealt on pa\u0308rg / Ja seest on siid!\u201d"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Rahvariide u\u0308likonnale omase seeliku ja sa\u0308rgi-jaki ko\u0303rvale ilmusid moeriidena ka kleidid. Na\u0308iteks Elisabet Raud Lullikatkult on meenutanud, et tema abiellumise ajal 1907. aastal olid naistel endiselt kodused undrukad ja jakid, aga mo\u0303ni kleit oli ka juba (EA 128/264)."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Propageerimisele vaatamata kadusid 20. sajandi alguseks rahvariided valdavalt ka\u0308ibelt ning iseseisvumise ja\u0308rel hakati ta\u0308helepanu po\u0308o\u0308rama rahvaro\u0303ivaste taaselustamisele. Jo\u0303ulise to\u0303uke annab Eesti Rahva Muuseumi toonase juhi Ilmari Mannineni (1894\u20131935) po\u0303hjalik Eesti rahvariiete ajalugu (1927)."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Vabariigi ajal tekkis ka vaidlus rahvaro\u0303ivaste moderniseerijate, kes propageerisid stiliseeritud ro\u0303ivaid, ning autentse laadi pooldajate vahel, kes pidasid oluliseks algupa\u0308ra austamist ja ja\u0308rgimist."}, {"text_idx": "#000032", "text": "Selleks, et anda juhiseid traditsioonipa\u0308raste ro\u0303ivaste loomiseks, loodi Eesti Rahva Muuseumi juures Rahvaro\u0303ivaste No\u0303uande Bu\u0308roo ning avaldati Helmi Kurrik koostatud ka\u0308siraamat Eesti rahvaro\u0303ivad (1938), mis pakkus juhendeid iga kihelkonna rahvariiete valmistamiseks. Samal eesma\u0308rgil moodistati eriline Rahvaro\u0303iva Komitee ning hakati u\u0308le maa korraldama rahvariiete valmistamise kursuseid, samuti korraldatu rahvariiete ja nende u\u0308ksikosade valmistamist ja mu\u0308u\u0308ki jmt."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Nii kirjutatakse 1938. aastal ilmunud Rahvaro\u0303iva Komitee va\u0308ljaandes Juhiseid ja no\u0303uandeid rahvaro\u0303iva valmistamisel:"}, {"text_idx": "#000034", "text": "Ta\u0308napa\u0308eval on ko\u0303ikides juhtivates kultuurriikides po\u0308o\u0308rdunud ta\u0308helepanu endisest suuremal ma\u0308a\u0308ral omakultuuri loomisele ja arendamisele. [...] Ka meie rahva seas on rahvuslik iseteadvus ja su\u0308venev rahvustunne ja\u0308rjesti tihedamalt koondanud ta\u0308helepanu rahvuslikule omapa\u0308rale. U\u0308ha tugevamini on meie laiemates hulkades kasvanud huvi rahvaro\u0303ivaste, rahvatantsude ja rahvusliku koduka\u0308sito\u0308o\u0308 vastu. Eriti rahvaro\u0303ivaste kandmine rahvuspa\u0308evil ja pidustusil \u2014 nagu laulupidudel, maanaiste ja maanoorte pa\u0308evadel jne. \u2014 leiab maal ja\u0308rjest laiemat pinda. No\u0303nda on tekkinud ka eesti rahvakunsti, eriti aga eesti rahvaro\u0303iva taaselustamiseks loomulik, ajakohane no\u0303ue meie rahvusliku omapa\u0308ra sa\u0308ilitamise ja elustamise seisukohalt."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Nii sai Vabariigi ajal samm-sammult endisaegsest talupojaro\u0303ivast rahvussu\u0308mbol."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Ka Torma kihelkonnas ja Avinurme ku\u0308lades korraldati 1930ndatel rahvariiete valmistamise kursuseid ning loodi laulupeoks kihelkonnale u\u0308htses laadis triibuseeliku ja ka\u0308istega u\u0308likonnad. Sa\u0308ilinud on triibuseelik Paadenurme ku\u0308last, mille valmisti U\u0308ENU\u0308 Muru osakonna naiste poolt 1935. aasta laulupeoks, samuti Avinurme Naisseltsis kootud seelikud, mille triibustik sarnaneb Ta\u0308htvere Naisteseltsi poolt 1935. aastal valminud koopiaseelik ERMi kogus asuvale seelikule."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Ta\u0308na levinumad rahvaro\u0303iva komplektid kokku pandud valdavalt 19. sajandist pa\u0308rit esemete vo\u0303i nende kirjelduste ja\u0308rgi. Varasemast ajast on teateid siinkandi talurahva riiete kohta va\u0308he. Ku\u0308ll on teada, et just 18. sajandi keskpaigast hakkavad Eestis levima va\u0308rvilised pikitriibulised seelikud, kampsunid ja liistikud ning mitmed teised elemendid, mida ta\u0308na rahvariietele omaseks peetakse. Samuti on u\u0308he 18. sajandi Po\u0303hja-Tartumaa naiste joonistuse po\u0303hjal rekonstrueeritud Po\u0303hja-Tartumaa rahvariiete komplekt."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Nagu eelpool sai osutatud, oli Torma kihelkond rahvariide laadide poolest teatavate erinevustega. U\u0308he peamise eristuse markeeris oma raamatus Eesti Rahvaro\u0303ivad Helmi Kurrik, eristades Tartumaa Torma naiseu\u0308likonda ja Peipsia\u0308a\u0308re Torma naiseu\u0308likonda. Tartumaa osas ma\u0308rgib Kurrik, et sealsed rahvariided on va\u0308heste eranditega u\u0308htlased u\u0308le maakonna."}, {"text_idx": "#000039", "text": "Nii soovitab ta Tartumaa Torma naiseu\u0308likonna komplekteerida ja\u0308rgmiselt: seelikuks ja vo\u0308o\u0308ks vo\u0303tta Kodavere omad, sa\u0308rgiks Maarja-Magdaleena oma, tanuks aga Palamuse oma (Kurrik 1938: 167). Torma Peipsia\u0308a\u0308re naiseu\u0308likond eristub aga maakonna u\u0308ldilmest oma po\u0303iktriibulise seeliku ja puna-mustade tikanditega sa\u0308rgi poolest. (samas, 196\u20137)"}, {"text_idx": "#000042", "text": "Meida Planken eristab Torma albumis (VIII, 2019) avaldatud u\u0308levaates viit praegusel ajal kantavat Torma naiste ro\u0303ivastiili, millest osad on stiliseeritud ja erinevate rahvaro\u0303ivaste elementidest komplekteeritud: (1) Po\u0303hja-Tartumaa naiste ro\u0303ivad, (2) Torma naiste ro\u0303ivas kampsuniga (neidudel liistikuga) \u2013 vt u\u0308lal Torma naise pilt, (3) Torma Avinurme valge-punase tikandiga ka\u0308istega ro\u0303ivad, (4) Torma Avinurme va\u0308rvilise tikandiga ka\u0308istega ro\u0303ivad ja (5) Torma Peipsia\u0308a\u0308re ro\u0303ivad \u2013 u\u0308laloleval pildil. Just teist, kampsuniga ro\u0303ivakomplekti peetakse ta\u0308na Torma naise tu\u0308u\u0308piliseks ro\u0303ivakomplektiks, ehkki erinevates va\u0308ljaannetes on oma erksate va\u0308rvide ja eripa\u0308rasuse to\u0303ttu sageli esile toodud Torma Peipsia\u0308a\u0308re ro\u0303ivaid."}, {"text_idx": "#000044", "text": "Stockholmi muuseumis asuv akvarell 18. sajandist, mis oli aluseks Po\u0303hja-Tartumaa komplekti koostamisel. Esemeid sellest perioodist sa\u0308ilinud ei ole. (allikas: Riidekirst)"}, {"text_idx": "#000046", "text": "Ka\u0308ised ehk kaharad, lilltikandiga a\u0308a\u0308ristatud lu\u0308hikesed pihakatted olid u\u0308ldiselt iseloomulikud Po\u0303hja-Eesti, sh Virumaa naise u\u0308likonna osana, ega kuulunud ajalooliselt Toma kihelkonna rahvariiete juurde. Ent nagu Bachman osutas, ei olnud ka piid Avinurme valla ja Virumaa vahel u\u0308hene ning lilltikandiga kaunistatud tanud ja ka\u0308ised ilmusid mo\u0303jutusena ka Avinurme valla Virumaa piiri a\u0308a\u0308rsetesse ku\u0308ladesse. Siiski kirjeldab Bachman Avinurmes kantud \u2018ka\u0308iseid\u2019 varrukateta, pigem vestilaadse riideesemena kui sellise pihakattena, nagu neid mujal tuntakse. Samuti pole muuseumite kogudes sa\u0308ilinud u\u0308htegi Avinurmest pa\u0308rit ajaloolist ka\u0308ist. Ku\u0308ll esinevad ka\u0308ised hilisemate, stiliseeritud komplektide osana \u2013 nii 1930ndatel kui ka ta\u0308na."}, {"text_idx": "#000049", "text": "Seega vo\u0303ib arvata, et Avinurme vallas oli levinud Torma naise ro\u0303ivas kampsuniga ning valla po\u0303hjaosas Virumaa mo\u0303jutuste najal ka ka\u0308istega u\u0308likond."}, {"text_idx": "#000050", "text": "19. sajandi Po\u0303hja-Tartumaa naiste rahvaro\u0303ivaste iseloomulikeks osadeks olid (Kurrik 1938, Kull 2014: 11):"}, {"text_idx": "#000051", "text": "\u2013 triibuseelik ehk undruk\u2013 pikk sa\u0308rk \u2013 kampsun vo\u0303i liistik\u2013 kirivo\u0308o\u0308 \u2013 sukad koos suhepaeltega \u2013 ehted ja jalano\u0303ud \u2013 abielunaiste ka po\u0303ll ja tanu."}, {"text_idx": "#000052", "text": "U\u0308leriieteks olid ru\u0308u\u0308, pikk-kuub vo\u0303i kasukas, u\u0308leviseteks linik vo\u0303i so\u0303ba, hiljem ka suur-ra\u0308tt."}, {"text_idx": "#000053", "text": "Mihkel Silla kogutud ma\u0308lestustes (KV 27/519) loetletakse Avinurmes ja\u0308rgmised naisteriided: lope ehk kuhta (kuhti), kampsun, jakk (tuli kasutusse hiljem), sielik ehk undruk, kuub (kroogitud vo\u0303i puusadega, \u201co\u0303ige laiu\u201d kuubesid kanti ka kasuka peal) ja kasukas (hilisemal ajal tuli nii meestel kui ka naistel talveriidena kasutusse ka seest villaga topitud palitu) ning pa\u0308a\u0308s ra\u0308tik."}, {"text_idx": "#000054", "text": "Meeste riietena: vest, ru\u0308u\u0308 ehk ru\u0308u\u0308d (nimetati mo\u0303lemat viisi), pinsak, kampsun, plu\u0308u\u0308se ehk pluuse, kuub ja kasukas ning peas mu\u0308ts."}, {"text_idx": "#000064", "text": "Eesti rahvaro\u0303ivad. MTU\u0308 Rahvaro\u0303ivas. Ka\u0308ttesaadav: "}, {"text_idx": "#000065", "text": "MTU\u0308 Avinurme Ajavakk on Avinurme piirkonna ajaloo ja pa\u0308randkultuuri uurimiseks, talletamiseks ja tutvustamiseks loodud vabau\u0308hendus."}, {"text_idx": "#000066", "text": "Kui sul on Avinurme kultuurilugu vo\u0303i pa\u0308randkultuurseid oskuseid ja teadmisi puudutavaid materjale/teadmisi vo\u0303i ma\u0308lestusi siinmail toimunust, mida tahad teistega jagada, vo\u0303ta meiega u\u0308hendust!"}]