[{"text_idx": "#000001", "text": "Tartu Lasteaednike Seminari o\u0303pilased harjutuslasteaia kasvandikega. (1926)U\u0308lal paremalt teine ta\u0308iskasvanu seminari inspektriss ja harjutuslasteaia juhataja Marie Niggol (1883 \u2013 1933)Ees keskel Ella Treffner (su\u0308les heledas riietuses kasvandikuga)Foto: erakogu"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Ella Treffner huvitus enim va\u0308ikelapse arengust ja kasvatusest. Ta la\u0308ks o\u0303ppima Tartu Lasteaednike Seminari (1925-1926) ja omandas lasteaedniku kutse. Varasemad akadeemilised o\u0303pingud olid avardanud ta arusaamu u\u0308hiskonnaelust ja edaspidi pu\u0308hendus Treffner eesti koolieelse pedagoogika rajaja C. H. Niggoli o\u0303pilasena kasvatuskultuuri edendamisele Eesti u\u0308hiskonnasTreffner, Tartu Naisseltsi liige, esines III naiskongressil Tallinnas (1925) su\u0308titava ko\u0303nega koolieelsest kasvatusest, mis oli kantud Fr. Fro\u0308beli ideest ja pedagoogika po\u0303himo\u0303tetest.Ta ko\u0303neles kasvataja rollist perekonnas ja lasteaias ning kutseliste lasteaiakasvatajate va\u0308ljao\u0303ppest, sest kasvataja isikul on ma\u0308a\u0308ratu ta\u0308htsus."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Isiksuse omaduste laia spektri ko\u0303rval peab ta tundma nii lapsepsu\u0308hholoogiat kui u\u0308ldtuntud kasvatusteaduslikke po\u0303himo\u0303tteid. E. Treffner to\u0303statas ko\u0303nes perekonnao\u0303petuse sisseviimise vajaduse koolidesse alates algkoolist, et tu\u0308tarlapsed saaksid juba siis esmaseid teadmisi lastekasvatusest. Samas ta ku\u0308sis \u2013 mida on hea lastekasvatuse heaks riigis tehtud? Ta to\u0303des, et Eesti u\u0308hiskonnas ei olnud isegi haridustegelased ega ka naisseltsid koolieelset kasvatust veel teadvustanud. Kuid E. Treffner ro\u0303hutas \u2013 ideaalseim va\u0308ikelapse kasvupaik on kodu (lastetuba) ja parim kasvataja perekond. Treffner alustas seltsis 2-kuuliste kursuste korraldamist emadele, kes said seal nii teoreetilisi teadmisi kui praktilist no\u0303u va\u0308ikelapse kasvatamiseks."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Eriline koht Treffneri elus oli Tartu Lasteaia Seltsil, kus ta juhatas koos Salme Lepaga aastaid haridustoimkonda. Nende u\u0308lesandeks oli muretseda lasteaeda pedagoogilist kirjandust ja ma\u0308nguasju, korraldada ka lastevanemate koosolekuid. Samal ajal oli Treffner ajakirja \u201cTaluperenaine\u201d kasvatusala toimetaja kogu selle ilmumisaja va\u0308ltel (1927-1940). Seal ilmusid temalt ka esimesed kasvatusteaduslikud artiklid. Ajakirja lisaleht \u201cLaste Maailm\u201d oli mo\u0303eldud abiks lastevanemaile, et pakkuda lastele nende arenemist soodustavat eakohast lugemis- ja tegutsemismaterjali. Eriti soovitas ta ta\u0308hele panna \u201cHelle-ta\u0308di o\u0303petusi\u201d, milles autor (E.T. pseudonu\u0308u\u0308m) jagas no\u0303u viisakast ka\u0308itumisest. Ka tegi ta kaasto\u0308o\u0308d ajakirjale \u201cEesti Naine\u201d. E. Treffner kuulus Eesti Karskusliidu kodukasvatustoimkonda, kus tema eestvo\u0303ttel alustati raadioloengutega lapsevanemaile. Treffneri kasvatusteaduslikku raamatut \u201cLaste ma\u0308ng ja to\u0308o\u0308\u201d (1935) soovitas kriitik Andres Pa\u0308rl lugemiseks lasteaednikele ja -vanemaile, algkoolio\u0303petajaile."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Treffner tegeles aastaid kirjandusliku loominguga lastele ja to\u0303lkis ka vo\u0303o\u0303rkeelset lastekirjandust (inglise, vene jt.). Va\u0308rsslugu \u201cPereema Aino\u201d (1938) leidis erilist poolehoidu Soomes, kus sellest ilmus kuni 1966. aastani 14 tru\u0308kki. See oli talle va\u0308heseid vo\u0303imalusi elatise teenimiseks, sest 1940. aastast oli E. Treffner po\u0303lu all. Nii ilmus va\u0308rssjutustus \u201cMalle tahab arstiks saada\u201d (1950) pseudonu\u0308u\u0308mi \u201cElla Tare\u201d all. Treffnerid puhkavad Pa\u0308rnama\u0308e kalmistul Tallinnas."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Leave a Comment Tu\u0308hista vastus"}, {"text_idx": "#000009", "text": "Haridusportaal.ee \u2013 Lasteaiajuhile, koolijuhile, firmajuhile\nSinamina.ee \u2013 koolitused, no\u0303ustamine, murekirjad"}]