[{"text_idx": "#000001", "text": "Feromoonpu\u0308u\u0308niste soetamise ja paigaldamise toetus"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Ulukikahjustused metsas on to\u0303sine probleem"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Pea iga metsaomanik on Eestis kokku puutunud ulukikahjustustega metsas. Pole ka ime, sest ka\u0308esoleval aastal elab Keskkonnaameti andmetel Eesti metsades ligikaudu 11 tuhat po\u0303tra, 120-130 tuhat metskitse (kelle arvukus ja\u0308rjest kasvab) ja 3300 punahirve (peamiselt ku\u0308ll saartel, mandril on neid alla tuhande isendi)."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Iga ta\u0308iskasvanud po\u0303der so\u0308o\u0308b iga pa\u0308ev 20-30 kilo puude ja po\u0303o\u0303saste vo\u0303rseid, lehti, okkaid ja koort, suvel lisaks rohttaimi. Puuliikidest sobivad mitmed lehtpuud (haab, pajud, kased, pihlakas jt), samuti ma\u0308nd ja kuusk. Ma\u0308ndidel so\u0308o\u0308b po\u0303der nii okkaid-vo\u0303rseid kui ka koort, kuusel koort. Kuusevo\u0303rseid po\u0303der tavaliselt ei so\u0308o\u0308."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Metsakitsel on suvel toiduks po\u0303hiliselt rohttaimed, talvel su\u0308u\u0308akse lehtpuude vo\u0303rseid ja koort. Metsakultuurides kahjustatakse siis rohkem vo\u0303rsete so\u0308o\u0308misega noori kuuski. Meelsamini valiti toiduks ha\u0308sti kasvanud seemikuid."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Punahirvede toiduks on rohttaimed, alusmetsapo\u0303o\u0303sad, aga samuti ka lehtpuude vo\u0303rsed ja koor (haab, ko\u0303vad lehtpuud). Peamiselt kevadperioodil koorivad punahirved kuuskede tu\u0308vesid. Kahjustus algab sageli juba maapinna la\u0308hedalt, koor veetakse lahti nii ko\u0303rgele, kui hirv ulatub. Punahirvede poolt tekitatud metsakahjustused kipuvad olema suuremad kui po\u0303dra puhul."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Just su\u0308gis on o\u0303ige aeg, kui tuleb mo\u0303elda ka vo\u0303imalike ulukikahjustuste ennetamisele. Taimede kaitseks tasub kasutada ulukite peletusvahendeid ehk repellente. Eestis on levinud nii pritsitavad kui ma\u0308a\u0308ritavad vahendid. To\u0303rjevahendid tuleb taimedele kanda kuiva ilmaga ja pa\u0308rast to\u0308o\u0308de lo\u0303ppu peab kuiva olema veel va\u0308hemalt paar tundi. Metsaomanikud on ulukito\u0303rjeks kasutanud ka koduseid vahendeid, nagu na\u0308iteks pesuseep ja lambavill, kuid nende efektiivsuse kohta on teated vastuolulised."}, {"text_idx": "#000008", "text": "U\u0308ks lihtne vo\u0303te on veel istutada potentsiaalsele ulukikahjustusalale rohkem puutaimi kui tavaliselt, juba ette arvestades, et osa taimedest to\u0303ena\u0308oliselt su\u0308u\u0308akse a\u0308ra. Sama po\u0303himo\u0303tet saab rakendada looduslikule metsauuendusele ja\u0308etud raiesmikul, kus esimesel valgustusraiel ja\u0308etakse alles rohkem puid."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Repellent Trico on looduslik taimekaitsevahend, o\u0303li vees emulsioon, kus toimaineks lo\u0303hna andev lambarasv. Trico on metskitsede, hirvede ja po\u0303trade peletamisvahend kahjustuste va\u0308ltimiseks okas- ja lehtpuudel ning po\u0303llumajanduses rapsil. Sobivaim aeg pritsimiseks on septembris-oktoobris, kui temperatuur veel plusspoolel. Istikutel pritsitakse ladvakasvusid, vanematel puudel tu\u0308ve. Istikute kaitseks pritsida ladvakasvusid 1-2 korda aastas (toime 6-8 kuud) ning vanematel puudel koorimise ja sarvesu\u0308gamise to\u0303rjeks pritsida tu\u0308vesid vastavalt vajadusele. Selleks, et moodustuks pu\u0308siv kaitsekiht, peab Trico ta\u0308ielikult kuivama."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Cervacol on sinakashall valmis pasta, mis noorele puutaimele ma\u0308a\u0308rituna kaitseb seda so\u0303raliste kahjustuse eest. Cervacoli kaitsev toime po\u0303hineb kolmel komponendil: va\u0308rvus, maitse ja mehhaaniline karedus. Kaitseefekti aluseks on repellendi koosseisus olevad mehhaanilised toimeained, mis va\u0308listavad ulukite kohandumise repellendiga. To\u0308o\u0308d tuleb teostada plusskraadidega. Vo\u0303rsele ma\u0308a\u0308ritud repellent kuivab umbes 15 minuti jooksul. Kerge kaste vo\u0303i uduvihma korral vo\u0303ib taimi repellendiga to\u0308o\u0308delda, kuid tugevama vihma korral tuleb to\u0308o\u0308 katkestada. Kummikindaid kasutades kanda Cervacol mitte va\u0308ga paksu kihina ulukite poolt ohustatud taimeosadele, okaspuudel tavaliselt ainult ladvavo\u0303rsele. Vo\u0303rse peab ja\u0308a\u0308ma veidi sinakas-hallikas, liiga paksu kihiga katmist tuleb va\u0308ltida. Okaspuudel kaitstakse tavaliselt vaid ladvavo\u0303rset, kusjuures ladvapung peab repellendiga kindlasti kaetud saama, kuid punga ei tohi ko\u0303vasti mudida vo\u0303i liiga paksu kihiga katta. Tavaliselt ja\u0308a\u0308b liiga paksu kihiga kaetud pungal puhkemine hilisemaks, halvemal juhul pung u\u0308ldse ei avanegi."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Kasutusel on ka ulukito\u0303rjevahend Plantskydd, mis on valmistatud taimsetest o\u0303lidest ja verejahust. Preparaadi spetsiifiline verelo\u0303hn hoiab eemale hirved, po\u0303drad, kitsed ja ja\u0308nesed. Kaitstavaid taimi on soovitav pritsida kevadel vo\u0303i su\u0308gisel, enne kui lehtede ja noorte vo\u0303rsete na\u0308rimise aeg algab. Lahust tuleb pritsida kuivadele taimedele, samuti peab pritsitud taim saama kuivada, et saavutada vihmakindlus. Vihm peseb to\u0303rjevahendi maha, seega tuleb va\u0308ltida vihmase ilmaga to\u0308o\u0308tamist. Pritsida tuleks hommikul vo\u0303i pa\u0308rastlo\u0303unal, et va\u0308ltida otsest pa\u0308ikesepaistet. Kitsede ja po\u0303trade eest kaitstavatel taimedel pritsida taimede ladvaosa, ja\u0308neste poolt tehtavate kahjustuste va\u0308ltimiseks pritsida taimede tu\u0308vesid ja alumisi leht."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Puude kaitsmiseks ulukite vastu on paljud metsaomanikud kasutanud ka mitmesuguseid koduseid vahendeid \u2013 na\u0308iteks kalarasv, to\u0303rv, suitsukonid, ku\u0308u\u0308slauk, seep, higised riided, kamprio\u0303li, pesemata lambavill ning isegi heeringarapped ja va\u0308rskelt kasutatud ma\u0308hkmed. Sealjuures peab aga arvestama asjaoluga, et loomad harjuvad u\u0308he lo\u0303hnaga, seega on soovitav peletusvahendeid aeg-ajalt vahetada."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Puukeste latvu saab kaitsta, kui kasutada plastmassist ladvakaitsmeid, samuti vo\u0303ib ladva ku\u0308lge kinnitada vo\u0303rgu. Puulatva vo\u0303ib panna ka plasttopsi (jogurti- vo\u0303i kohvitops) vo\u0303i pudeli. Ka pesemata lambavilla panek puukeste latva va\u0308hendab ulukite isu."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Ulukito\u0303rjet planeerival metsaomanikul tasub kindlasti konsulteerida Metsau\u0308histu spetsialistidega. Ulukikahjustuste ennetamiseks on vo\u0303imalik saada ka toetust, 2018. aastal oli repellendi soetamise ja kasutamise toetuse ma\u0308a\u0308r 70 eurot hektari kohta."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Su\u0308gisene kultuurihooldus ennetab taimede kahjustusi"}, {"text_idx": "#000016", "text": "Ulukito\u0303rje tagab noore metsa kaitse"}, {"text_idx": "#000017", "text": "Ulukikahjustuste ennetamiseks on vaja pikalt ette mo\u0303telda"}, {"text_idx": "#000018", "text": "Ka\u0308es on aeg ennetada ulukikahjustusi"}, {"text_idx": "#000019", "text": "Metsaomanike esindajad on metsateatiste maksustamise vastu\n\u201cMetsandusfoorum 2023\u201d ootab taas osalema\nPuidu hinnad peegeldavad to\u0308o\u0308stuse keerulist seisu"}]