[{"text_idx": "#000002", "text": "Maikuus on pa\u0308ike juba ko\u0303rgel ja inimesed veedavad meelsasti aega o\u0303ues. Kuigi va\u0308rskes o\u0303hus aja veetmine on igati tervitatav, siis nahatervise jaoks ta\u0308hendab see ka mitmeid ohte. Confido Meditsiinikeskuse dermatoveneroloog Mare Aarne selgitab, kuidas peaksime oma naha eest hoolitsema, et ennetada probleemide teket."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Nahaarst Mare Aarne u\u0308tleb, et ko\u0303ige levinum mure, millega patsiendid tema poole po\u0308o\u0308rduvad, on nahakasvajad. \u201eNahakasvajad vo\u0303ivad olla healoomulised vo\u0303i pahaloomulised. Healoomulised on vaid kosmeetiline probleem ning neid on u\u0308ldjuhul lihtne eemaldada. Pahaloomulised kasvajad on aga to\u0303sine meditsiiniline probleem, mis mo\u0303jutab kogu organismi. Paraku on pahaloomuliste nahakasvajate esinemine viimasel ajal to\u0303usutrendis,\u201c kommenteeris arst."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Healoomulised kasvajad tekivad enamasti alates 40. eluaastast ealiste muutuste ka\u0308igus. \u201eTa\u0308na na\u0308eme neid tegelikult rohkem juba ka noorematel, isegi alla 30-aastastel. Inimesed pesevad end va\u0308ga palju \u2013 mitu korda pa\u0308evas dus\u030ci all ka\u0308imine ja erinevate antibakteriaalsete puhastusvahendite kasutamine muudab naha kuivaks. Ka pa\u0308evitamine kuivatab nahka. Kuiv nahk on aga kare, sinna ja\u0308a\u0308vad bakterid kergemini ku\u0308lge. Aja jooksul vo\u0303ib see erinevaid nahaprobleeme tekitada,\u201c so\u0303nas dr Aarne."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Enda naha eest hoolitsedes soovitab arst alati u\u0308le kontrollida ka su\u0308nnima\u0308rgid. \u201eLigikaudu 30% melanoomidest ehk pahaloomulistest nahakasvajatest saab alguse su\u0308nnima\u0308rgist vo\u0303i pigmendilaigust. Oluline on neil pidevalt silma peal hoida, et muutused vo\u0303imalikult varakult avastada. Eriti ta\u0308helepanelikud vo\u0303iksid olla inimesed, kel on palju su\u0308nnima\u0308rke vo\u0303i kellel on varem mo\u0303ni atu\u0308u\u0308piline su\u0308nnima\u0308rk eemaldatud. Need inimesed vo\u0303iksid nahaarsti juures su\u0308nnima\u0308rke kontrollimas ka\u0308ia kord aastas,\u201c soovitas dr Aarne. Teised vo\u0303iksid kontrollis ka\u0308ia iga paari-kolme aasta tagant, eriti kui kehal on su\u0308nnima\u0308rke rohkem kui paarku\u0308mmend."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Su\u0308nnima\u0308rke peaks ka ise kodus regulaarselt ja\u0308lgima. \u201eNa\u0308iteks tuleb muret tunda siis, kui su\u0308nnima\u0308rgiga toimub paari kuu jooksul silmaga na\u0308htav muutus \u2013 kui selle kuju vo\u0303i va\u0308rv ei ole enam endised. Ka ilma traumata su\u0308nnima\u0308rgi veritsus vo\u0303i ebatavalised aistingud nagu su\u0308nnima\u0308rgi su\u0308gelus, valulikkus vo\u0303i hellus on po\u0303hjus, millega arsti juurde kiirustada. Mo\u0303istlik on arstile na\u0308idata ka su\u0308nnima\u0308rke, mis asuvad ho\u0303o\u0303rdumist saavates kohtades nagu peopesad vo\u0303i tallaalused,\u201c ra\u0308a\u0308kis dr Aarne."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Et nahka kaitsta ja kasvajate teket ennetada, soovitab ta ko\u0303igil ka Eesti kliimas pa\u0308ikesekreemi kasutada. \u201ePa\u0308ike on meil aktiivne ma\u0308rtsist oktoobri keskpaigani ja sel perioodil tuleks end kindlasti pa\u0308ikesekreemiga kaitsta. Heleda nahatu\u0308u\u0308biga inimeste jaoks on intensiivne UV-kiirgus va\u0308ga kahjulik, eriti keskpa\u0308evasel ajal. Pa\u0308ikesekreem, mille kaitsefaktor on 30\u201350, kaitseb kahjuliku UV-kiirguse eest ja hoiab naha tervena,\u201c u\u0308tles arst."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Kui tavalisele nahapinnale on kahjulik vaid pa\u0308ikesepo\u0303letus, siis su\u0308nnima\u0308rkidele on ohtlik iga UV-kiir. Seeto\u0303ttu tasub su\u0308nnima\u0308rkide kaitsmisele erilist ta\u0308helepanu po\u0308o\u0308rata, isegi kui pa\u0308ikese ka\u0308es viibimise aeg on lu\u0308hike. \u201eKo\u0303ige ohustatumad on kaasasu\u0308ndinud su\u0308nnima\u0308rgid, mis on u\u0308le 1,5 cm suured. Need tuleks pa\u0308ikese eest vo\u0303imalusel riidega varjata,\u201c soovitas dermatoveneroloog."}]