[{"text_idx": "#000003", "text": "Aberdiin-angusAkviteeni heleAubrakBelgia sinineDexterGalloveiHerefordLimusiinPiemontS\u030caroleeSimmentalS\u030corthornTirooli hallS\u030coti ma\u0308giveis"}, {"text_idx": "#000004", "text": "S\u030carolee on u\u0308ks vanemaid Prantsusmaalt pa\u0308rit to\u0303ugusid. To\u0303endid selle kohta, et selline valge lihaveis eksisteeris, ulatuvad juba aastasse 878. Algselt aretatud Charolles \u0301i u\u0308mbruskonnas Kesk-Prantsusmaal. Kui farmer Claude Mathieu oma elukohta vahetas ja karjaga Nievre provintsi elama asus, sai see to\u0303ug vahepeal tuntuks ka Nivernais \u0301i nime all. Suurim mo\u0303jutaja oli 1840-ndatel Court Charles deBouille, kelle to\u0308o\u0308 viis nii kaugele, et 1864.a avati esimene Ch veisete to\u0303uraamat. Charolle piirkonna aretajad avasid oma to\u0303uraamatu 1882.a. 1919.a aga kas to\u0303uraamatut u\u0308hinesid. Prantslased on pikka aega valinud omi loomi suuruse ja lihastuse ja\u0308rgi Ch on esimene kontinentaalto\u0303ug, kes imporditi Suur Britanniasse. 1934.a jo\u0303udis to\u0303ug USA-sse. Peale tesit maailmaso\u0303da on to\u0303ug laiemalt levinud teistesse riikidesse ning kaasajal on Ch va\u0308ga levinud to\u0303ug (kasvatatakse enam kui 70 maal). See on avaldanud lu\u0308hikese aja jooksul tohutut mo\u0303ju, eriti USA-s. Esimesed Ch to\u0303ugu veised toodi Eestisse ku\u0308ll 1960-ndate lo\u0303pus, kuid erilist arengut ei saavutatud. Sel ajal puudus lihaveiste kasvatamise kogemus ning piimaveiste ristandid la\u0308ksid ko\u0303ik lihakombinaati. Uus algus hakkas 2000.a, mil Rootsist osteti pull Olle 96845,\n2001.a lisaks pull Ruben. 2002.a osteti Ungarist (13) ja Rootsist (10) tiined mullikad."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Tu\u0308u\u0308piline s\u030carolee on valge (kollakaskreemjas) va\u0308rvusega, roosa ninamokapeegli ja heledate so\u0303rgadega suure kasvuga to\u0303ug (maailmas on aretatud ka musta ja punast va\u0308rvi Ch). Erinevatel ristanditel ja\u0308a\u0308b domineerima just Ch va\u0308rvus. Jalad on lihaselised, so\u0303rad heledad. Neil on pikk lihaseline kere u\u0308hes laia esiosaga. Algselt oli Ch sarvedega, kuid u\u0308ha enam on trend nudi isendi poole. Nudide liinide aretusega tegeldakse ta\u0308napa\u0308eval enam USA-s, Kanadas ja Rootsis. Suhteliselt va\u0308ike so\u0308o\u0308dakulu massi juurdekasvu u\u0308hiku kohta. Ch veistel on va\u0308ga suur kasvuintensiivsus, hea o\u0308o\u0308pa\u0308evane juurdekasv ning head lihakeha tunnuste na\u0308itajad.\u2019 Aretusto\u0308o\u0308 tulemusena on saavutatud emasloomade suhteliselt kerge poegimine. Vasikate su\u0308nnimass on keskmine vo\u0303i suur. S\u030carolee to\u0303ugu pullid sobivad ha\u0308sti lo\u0303pp-pulliks ristamisel lihatootmise eesma\u0308rgil. Liha rasvasisaldus on suhteliselt va\u0308ike. S\u030carolee to\u0303ugu vo\u0303ib kasvatada nii intensiivselt kui ka heal rohumaal ilma jo\u0303uso\u0308o\u0308data. Ko\u0303ige paremaid tulemusi on saavutatud lo\u0303ppnuuma ja\u0308rgus. Ch to\u0303us on levinud nn kaks aretussuunda: full french (pa\u0308rit ja levinud Prantsusmaal) ja purebreed charolais (levinud rohkem USA, Kanada, Austraalia, Rootsi). Soovitav esmaspoegimisiga vastavalt aretussuunast 24 \u2013 30 kuud. Ta\u0308htis on, et ammlehm oleks ha\u0308sti va\u0308lja arenenud. Ch veised on iseloomult rahulikud ja alluvad ha\u0308sti oma peremeestele. Eestis on s\u030carolee to\u0303uma\u0308rgiks Ch ja pullidele antavad to\u0303uraamatunumbrid on vahemikus 96000...96999."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Soome keeles heade seemenduspullide kohta loe siit."}]