[{"text_idx": "#000000", "text": "Globaalne kliimamuutus ja osoonikihi ho\u0303renemine ei ole sama asi"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Inglise keeles on olemas selline va\u0308ljend nagu \u201cpet peeve\u201c. Kahjuks ei oska ma sellele head eestikeelset vastet leida. Sisuliselt ta\u0308hendab see mingisugust na\u0308iliselt va\u0308ikest asja, mis sind jubedasti vihaseks ajab. Minul on u\u0308ks selline \u201dpet peeve\u201d \u2013 see kipub avalduma siis, kui inimesed ajavad globaalse soojenemise ja osoonikihi ho\u0303renemise sassi."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Iseenesest tekitab see omajagu ku\u0308simusi. Mis selle pa\u0308rast ikka vihastada, keskkonnaprobleemid mo\u0303lemad. Lisaks, kui palju neid inimesi ikka on, kes seda sassi ajavad ning mida see ikka muudab. Minu vastus on see, et neid inimesi on palju ning meie u\u0308ldine arusaam keskkonnaprobleemidest on selle va\u0308ikese valearusaama pa\u0308rast va\u0308ga kreenis."}, {"text_idx": "#000003", "text": "U\u0308ldiselt ka\u0308ib globaalse soojenemise va\u0308a\u0308r-selgitamine sedasi: \u201cInimene po\u0303letab va\u0308ga palju fossiilseid ku\u0308tuseid, mis tekitab palju pahasid gaase. Need la\u0308hevad atmosfa\u0308a\u0308ri ning teevad seal olevasse osooni augud, mille la\u0308bi tuleb rohkem pa\u0308ikesekiirgust maale ning kliima soojeneb.\u201d Ma olen seda seletust kuulnud so\u0303pradelt, tuttavatelt, tuttavate tuttavatelt, kunstnikelt, kes pu\u0308u\u0308avad teha so\u0303numiga installatsiooni ning isegi professionaalsetelt ajakirjanikelt."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Aastaid tagasi juhtusin vaatama \u201cdebatti\u201d globaalse soojenemise teemal TV3 saates Kolmeraudne. Saatejuht Mihkel Raud tutvustas o\u0303htu peateemat just sisuliselt sellise lausega ja ma reaalselt karjatasin seda kuuldes. Veel hullem, kumbki saates olnud \u201cspetsialistist\u201d ei pidanud vajalikuks ka teda parandada. Saadet vaatas terve hulk inimesi, kes said va\u0308ga vale ettekujutuse meie planeedi suurimatest keskkonnaprobleemidest. Kui ka sina ei ole pa\u0308ris kindel, kuidas globaalne kliimamuutus toimub ning mida arvata aukudest osoonikihis, tasub kindlasti edasi lugeda. See lugu on just ko\u0303igile nendele inimestele, kes soovivad ennast sellistel teemadel ra\u0308a\u0308kides kindlamini tunda. Loomulikult tasub lugeda ka neil, kes on oma teadmistes juba pa\u0308ris kindlad, aga teavad kedagi, kes omakorda teavad kedagi, kes on sattunud mo\u0303ne eelnimetatud valearusaama ku\u0308u\u0308si \u2013 jagage nendega seda Va\u0308rske Aju artiklit."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Inimtekkeline globaalne soojenemine ehk globaalne kliimamuutus on termin, millega kirjeldatakse planeedi keskmise temperatuuri to\u0303usu pa\u0308rast laialdast fossiilsete ku\u0308tuste kasutuselevo\u0303ttu industriaalajal. Mehhanism, mis inimtekkelist globaalset soojenemist po\u0303hjustab on va\u0308ga keerukas ent osooniaukudega on sellel va\u0308he pistmist. Peamine tegur on gaaside nagu CO2, CH4 ja N2O kontsentratsioonide to\u0303us atmosfa\u0308a\u0308ris. Neid gaase tuntakse kollektiivselt kasvuhoonegaasidena kuna nende mo\u0303ju maakerale on sama nagu ha\u0308sti ehitatud kasvuhoonel seal elavatele taimedele. Pa\u0308iksevalgus, mis oma olemuselt on lu\u0308hilaineline kiirgus, siseneb atmosfa\u0308a\u0308ri ning liigub kuni mingi objekt tema teekonnale ette satub. See objekt, na\u0308iteks maapind, neelab osa pa\u0308ikeseenergiast ning kiirgab u\u0308leja\u0308a\u0308nud tagasi, seekord pikalainelise soojuskiirgusena. Lainepikkus suureneb kuna osa energiast ja\u0308a\u0308b mulda. Soojusenergia ei la\u0308bi meie atmosfa\u0308a\u0308ri (ega ka kasvuhoone klaasi) nii edukalt nagu lu\u0308hilaineline pa\u0308ikesekiirgus ning seeto\u0303ttu ja\u0308a\u0308b sellest suurem osa maa atmosfa\u0308a\u0308ri pidama."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Kasvuhooneefekt on iseenesest hea asi. Koduaias aitab see meil ku\u0308lmas kliimas tomateid kasvatada ja kui see atmosfa\u0308a\u0308ris sarnaselt ei toimiks, ei oleks elu Maal ilmselt u\u0308ldse vo\u0303imalik. Arvatakse, et atmosfa\u0308a\u0308ri puudumisel oleks keskmine Maa temperatuur kuskil 30\u00b0C vo\u0303rra madalam. Mitte just va\u0308ga meeldiv. Millest selline ka\u0308ra siis, kui kasvuhoonegaasid head teevad?"}, {"text_idx": "#000008", "text": "Kuigi kasvuhoonegaasid on atmosfa\u0308a\u0308ris vajalikud, on inimkond nende tasakaalu oluliselt muutnud ja seda vo\u0303ib ma\u0308rgata erinevate analu\u0308u\u0308side tulemustest. Vo\u0303ib tuua va\u0308lja su\u0308sinikuisotoobi analu\u0308u\u0308se, korrelatsioone nafta kasutamise ning temperatuuri to\u0303usuga ja lugematuid mudeleid, mis na\u0308itavad, et globaalne soojenemine toimub ning on inimtekkeline. Ko\u0303ige na\u0308htavam on aga see, et alates 20 sajandi algusest on globaalne o\u0303hu ning merepinna keskmine temperatuur to\u0303usnud umbes 0.8 kraadi. See ei ko\u0303la kuigi dramaatiliselt, ma saan aru, kuid maakera kliimast so\u0303ltuvad delikaatsed o\u0308kosu\u0308steemid on ka sellistele pisikestele muutustele tundlikud. Juba praegu on ta\u0308heldatud muutuseid erinevate taime- ja loomaliikide levimises, mo\u0303jusid po\u0303llumajandusele ning poolustel oleva ja\u0308a\u0308 va\u0308henemist. See ko\u0303ik on to\u0303ena\u0308oliselt alles \u201cja\u0308a\u0308ma\u0308e veepealne osa\u201d."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Kliimat mo\u0303jutavad ka teised tegurid kui inimtekkelised kasvuhoonegaasid"}, {"text_idx": "#000011", "text": "Kuigi kasvuhoonegaasidest, peamiselt just CO2-st ra\u0308a\u0308gitakse ko\u0303ige rohkem, pole praegune globaalne kliimamuutus ainult nendega seotud. On veel mitmeid erinevaid tegureid, mis kliimat mo\u0303jutavad (ja on mo\u0303jutanud la\u0308bi kogu Maa ajaloo) ja lisavad meie mudelitele oluliselt keerukust. Pa\u0308ikese aktiivsus on u\u0308ks tegur, millega peab kindlasti arvestama. Kuna Pa\u0308ike ma\u0308ngib meie planeedi energia balansis peamist rolli, on selge, et selle aktiivsus mo\u0303jutab energia kogust, mis meie planeedile jo\u0303uab. Teadlased on alates 1978 aastat pa\u0308ikese aktiivsust mo\u0303o\u0303tnud ja kuigi Pa\u0308ikese aktiivsuses esineb tsu\u0308kleid, ei ole keskmine energia va\u0308ljund viimase 30 aasta jooksul muutunud. Ka parimad kliima mudelid, mis meil on na\u0308itavad, et praegune kiire soojenemine ei ole pa\u0308ikse aktiivsuse muutusest tingitud."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Ka tahm ning muud va\u0308iksed osakesed mo\u0303jutavad kliimat. Olenevalt sellest, millised need osakesed on ning kus nad meie atmosfa\u0308a\u0308ris asuvad, on nenende mo\u0303ju erinev. Tahma ja va\u0308ikeste osakeste hulk muutub tihti ka looduslikult \u2013 na\u0308iteks ta\u0308nu vulkaanidele. Maa ajaloos on vulkaaniline aktiivsus mo\u0303jutanud globaalset kliimat va\u0308ga oluliselt. On neid, kes arvavad, et ka praegune kliimamuutus on seotud suuresti just vulkaanilise aktiivsusega. Kui vo\u0303tta kokku nii vulkaanide kui ka Pa\u0308ikese aktiivsuse muutus, ei seleta me ikka seda kiiret soojenemist, mida oleme viimastel aastaku\u0308mnetel kogenud. Vaid inimmo\u0303ju lisamine mudelisse seletab seda."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Erinevad kliima mudelid ning nende sarnasus reaalsusega. Allikas: Meehl et al., 2004"}, {"text_idx": "#000014", "text": "Kui kindlad me selles ko\u0303iges oleme?"}, {"text_idx": "#000015", "text": "Eestis elades on ko\u0303ike seda muidugi keeruline tajuda \u2013 soojasid suvesid ning lumeta talvesid on olnud ka enne ning ka malaaria pole ukse ette veel jo\u0303udnud. Oluline on meeles pidada aga seda, et ilm ja kliima on va\u0308ga erinevad asjad. Kuigi kliima on u\u0308ldiselt soojenev, tuleb ikkagi ette ku\u0308lmemaid perioode. Globaalne soojenemine on aeglane protsess, aga see on toimunud ka juba va\u0308ga pikka aega. Kliima eksperdid kardavad ja\u0308rgneva 50-100 aasta jooksul ma\u0308rksa suuremaid muutuseid ning need mo\u0303jutavad meid ko\u0303iki."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Teisalt tundub teadlaste seas eksisteerivat ka na\u0308iline debatt ja ei ole teada, kas kliima muutub ning kui ka muutub, ega see automaatselt meie su\u0308u\u0308 ei ole. Tulen tagasi \u201cKolmeraudse\u201d juurde. Meedias pu\u0308u\u0308takse luua tasakaalu \u2013 on keegi, kes on poolt ning keegi teine, kes on vastu. See kahjuks on aga va\u0308ga kaugel tegelikust tasakaalust. Kui Mihkel Raud oleks soovinud teadusliku tasakaalu meedias kajastada, oleks ta pidanud kutsuma 99 teadlast poolt argumentidega ning 1 vastu argumentidega. Mo\u0303ned aastad on juba nimetatud saatest mo\u0308o\u0308dunud ning ta\u0308na peaks poolt ko\u0303nelevaid teadlasi juba veel rohkem olema, et tasakaalu luua. 2013 aasta IPCC (Rahvusvahelise Kliimamuutuse Paneeli) raport leidis, et planeedi soojenemine on selgeso\u0303naline ning inimmo\u0303ju sellele selge. Teaduslik konsensus on saavutatud."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Mis on aga osoonikihi ho\u0303renemine?"}, {"text_idx": "#000018", "text": "Tegelikkuses on see pea sama po\u0303nev teema kui globaalne soojenemine. Lisaks kasvuhoonegaasidele (ja muule) on meie atmosfa\u0308a\u0308ris ka selline gaas nagu osoon. Peamine osa osoonist asub stratosfa\u0308a\u0308ris, umbes 20-30 km ko\u0303rgusel maapinnast ning seda me nimetamegi osoonikihiks. See ta\u0308idab eluslooduse jaoks olulist u\u0308lesannet \u2013 nimelt neelab ta enamuse pa\u0308ikeselt tulevast UV kiirgusest. Kuna UV kiirgus on elusorganismidele enamasti ohtlik, eriti suurtes kogustes, on osoonikihi funktsioon u\u0308sna oluline. Pean kohe va\u0308lja tooma ka selle, et kuigi globaalne soojenemine ei ole po\u0303hjustatud osooniaukude suurenemisest, on nende vahel siiski seosed olemas. Osoon nimelt on ka ise kasvuhoonegaas. Osooni mo\u0303ju globaalsele kliimamuutusele on aga va\u0308ga va\u0308ike."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Alates 1970ndatest hakati ma\u0308rkama osoonikihi u\u0308ldist ho\u0303renemist ning tavaliselt kevadel poolustel tekkinud augud osoonikihis hakkasid ja\u0308rjest suurenema. Sedasi jo\u0303udiski osooniaukude tekkimine tavakeelde. Kiiresti avastati ka osoonikihi ho\u0303renemist po\u0303hjustavad tegurid. Selgus, et halogeenid reageerivad osooniga atmosfa\u0308a\u0308ris ja seeto\u0303ttu va\u0308heneb ka selle kontsentratsioon. Need halogeenid jo\u0303uavad atmosfa\u0308a\u0308ri ta\u0308nu erinevatele inimese poolt loodud kemikaalidele \u2013 peamiselt klorofluorosu\u0308sinikele ehk freoonidele."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Kuna osoonikihi kiire ho\u0303renemine tekitas paljudes o\u0303igustatult muret vo\u0303eti 1989 aastal vastu Montreali protokoll, mis piirab osoonile kahjulike kemikaalide tootmist ja kasutamist. Eriti positiivne on see, et Montreali protokoll on olnud u\u0308ks edukamaid vo\u0303ite keskkonna kaitsmise ajaloos. Selle on ratifitseerinud 197 osapoolt ning osoonikihis on na\u0308ha paranemist. Arvatakse et aastateks 2050-2070 on osooni kontsentratsioon atmosfa\u0308a\u0308ris to\u0303usnud taas 1980ndatel olnud va\u0308a\u0308rtustele."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Kuigi osoonikiht paraneb, muutub meie atmosfa\u0308a\u0308r meile aga siiski ja\u0308rjest probleemsemaks. Atmosfa\u0308a\u0308r on la\u0308bi Maa ajaloo pidevalt muutunud ja kui vaadata globaalset soojenemist vaid looduse perspektiivist vo\u0303ib o\u0308elda, et las ta siis soojeneb. Elu adapteerub, elu leiab vo\u0303imaluse. Probleem on aga meis endis. Meie kohastumuses, meie tsivilisatsioonis. Kui me enda suhtumist keskkonda parandada ei suuda, maksame me selle eest tulevikus kallist hinda."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Ko\u0303ik paranemine algab teadmistest ning seeto\u0303ttu, kui ja\u0308rgmine kord kuulete, et keegi ajab sassi globaalse soojenemise ja osoonikihi ho\u0303renemise, teate te teda parandada. Oluline on ka mitte lubada meedial neid asju sassi ajada. Meedial on vastutus rahva ees jagada to\u0303est informatsiooni ning keskkonnaprobleemide koha pealt on see u\u0308limalt oluline. Ma loodan ka, et poliitikasse suundunud Mihkel Raud teab nu\u0308u\u0308d keskkonnaprobleeme paremini ning soovib sotsiaalprobleemide ko\u0303rvalt ka nende lahendamisega tegeleda. On ju sotsiaalsfa\u0308a\u0308r ja keskkonnasfa\u0308a\u0308r va\u0308ga tihedalt seotud \u2013 kui keskkonnal la\u0308heb halvasti, ei saa ka meil ha\u0308sti minna."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Autorid Helene Urva\u201cKas seeni lo\u0303igata vo\u0303i keerutada?\u201d ...ja teisi seenerahvale olulisi ku\u0308simusiU\u0308hiskond kui pu\u0308ramiidskeemMiks ja\u0308tta imemaitsev angerjas so\u0308o\u0308mata?Lehepuhur \u2013 nuhtlus vo\u0303i o\u0303nnistus?Kui tihti peaks muru niitma?Loodusvaatlused o\u0303petavad ma\u0308rkama, ma\u0308rkamine o\u0303petab armastamaOrashein \u2013 ko\u0303ige visam hing u\u0308ldse Ivo KrustokRiigijuhid kohtuvad Pariisis, et ko\u0303neleda kliimamuutusestMMS-ist bioloogi seisukohaltPrantsuse Guajaanas putukaid pu\u0308u\u0308dmasGMOdest anno 2015Va\u0308ikeste majade liikumineZoonoos ja keskkonnakaitse\u201cTraditsiooniline\u201d loomade a\u0308rakasutamine Lauri JoosuTuuleenergia vo\u0303lu ja valuKas vesinikauto pa\u0308a\u0308stab nafta so\u0303ltuvusest?Looduskaitsealade tulu ja kulu Martin So\u0308o\u0308tNo\u0303o Karuja\u0308rvedPo\u0303lev ja\u0308a\u0308 \u2013 metaanhu\u0308draatBiodiiselku\u0308tuse laialdase kasutuselevo\u0303tmise vo\u0303imalikkusest EestisTarbimisest ja selle ratsionaalsusest.Kas ta\u0308napa\u0308eva indulgentsid on CO2 kvoodid? Kaisa VentKevadisest tolmust ja talvisest libeduseto\u0303rjestKo\u0303nnitavus \u2013 mis see on ja kuidas see meid aitabEesti 100: Teele Pehk aktiivsetest kogukondadest ja kogukonnauuringustAktiivsetest kogukondadest ja kogukondade aktiviseerimisestKestliku ja kaasava linnakeskkonna suunasInimgeograafiast, mobiilpositsioneerimisest ja sa\u0308a\u0308stvast linnaruumi planeerimisest \u2013 \u201cMillega va\u0308rsked ajud tegelevad?\u201d osa IITeistmoodi majad Sirgi SaarVeel viimaseid pa\u0308evi saab registreeruda Talveakadeemia KONVERENTSILE!Taimede tujud ja ka\u0308itumismustrid \u2013 \u201cMillega va\u0308rsked ajud tegelevad?\u201d osa IIIO\u0303huke riik, paks riik ja na\u0308htamatu u\u0308likool...*Talveakadeemia 2010Transrasvadest\u201cCanvas bags\u201d ehk mis on kileprobleemi taga?Kohtumine skeptikutega tonduVeekogude seisundi hindamine ja seire \u2013 \u201cMillega va\u0308rsked ajud tegelevad?\u201d osa IV"}, {"text_idx": "#000028", "text": "Helene Urva\u201cKas seeni lo\u0303igata vo\u0303i keerutada?\u201d ...ja teisi seenerahvale olulisi ku\u0308simusiU\u0308hiskond kui pu\u0308ramiidskeemMiks ja\u0308tta imemaitsev angerjas so\u0308o\u0308mata?Lehepuhur \u2013 nuhtlus vo\u0303i o\u0303nnistus?Kui tihti peaks muru niitma?Loodusvaatlused o\u0303petavad ma\u0308rkama, ma\u0308rkamine o\u0303petab armastamaOrashein \u2013 ko\u0303ige visam hing u\u0308ldse Ivo KrustokRiigijuhid kohtuvad Pariisis, et ko\u0303neleda kliimamuutusestMMS-ist bioloogi seisukohaltPrantsuse Guajaanas putukaid pu\u0308u\u0308dmasGMOdest anno 2015Va\u0308ikeste majade liikumineZoonoos ja keskkonnakaitse\u201cTraditsiooniline\u201d loomade a\u0308rakasutamine Lauri JoosuTuuleenergia vo\u0303lu ja valuKas vesinikauto pa\u0308a\u0308stab nafta so\u0303ltuvusest?Looduskaitsealade tulu ja kulu Martin So\u0308o\u0308tNo\u0303o Karuja\u0308rvedPo\u0303lev ja\u0308a\u0308 \u2013 metaanhu\u0308draatBiodiiselku\u0308tuse laialdase kasutuselevo\u0303tmise vo\u0303imalikkusest EestisTarbimisest ja selle ratsionaalsusest.Kas ta\u0308napa\u0308eva indulgentsid on CO2 kvoodid? Kaisa VentKevadisest tolmust ja talvisest libeduseto\u0303rjestKo\u0303nnitavus \u2013 mis see on ja kuidas see meid aitabEesti 100: Teele Pehk aktiivsetest kogukondadest ja kogukonnauuringustAktiivsetest kogukondadest ja kogukondade aktiviseerimisestKestliku ja kaasava linnakeskkonna suunasInimgeograafiast, mobiilpositsioneerimisest ja sa\u0308a\u0308stvast linnaruumi planeerimisest \u2013 \u201cMillega va\u0308rsked ajud tegelevad?\u201d osa IITeistmoodi majad Sirgi SaarVeel viimaseid pa\u0308evi saab registreeruda Talveakadeemia KONVERENTSILE!Taimede tujud ja ka\u0308itumismustrid \u2013 \u201cMillega va\u0308rsked ajud tegelevad?\u201d osa IIIO\u0303huke riik, paks riik ja na\u0308htamatu u\u0308likool...*Talveakadeemia 2010Transrasvadest\u201cCanvas bags\u201d ehk mis on kileprobleemi taga?Kohtumine skeptikutega tonduVeekogude seisundi hindamine ja seire \u2013 \u201cMillega va\u0308rsked ajud tegelevad?\u201d osa IV"}, {"text_idx": "#000030", "text": "Riigijuhid kohtuvad Pariisis, et ko\u0303neleda kliimamuutusestMMS-ist bioloogi seisukohaltPrantsuse Guajaanas putukaid pu\u0308u\u0308dmasGMOdest anno 2015Va\u0308ikeste majade liikumineZoonoos ja keskkonnakaitse\u201cTraditsiooniline\u201d loomade a\u0308rakasutamine"}, {"text_idx": "#000031", "text": "Tuuleenergia vo\u0303lu ja valuKas vesinikauto pa\u0308a\u0308stab nafta so\u0303ltuvusest?Looduskaitsealade tulu ja kulu"}, {"text_idx": "#000032", "text": "No\u0303o Karuja\u0308rvedPo\u0303lev ja\u0308a\u0308 \u2013 metaanhu\u0308draatBiodiiselku\u0308tuse laialdase kasutuselevo\u0303tmise vo\u0303imalikkusest EestisTarbimisest ja selle ratsionaalsusest.Kas ta\u0308napa\u0308eva indulgentsid on CO2 kvoodid?"}, {"text_idx": "#000033", "text": "Kevadisest tolmust ja talvisest libeduseto\u0303rjestKo\u0303nnitavus \u2013 mis see on ja kuidas see meid aitabEesti 100: Teele Pehk aktiivsetest kogukondadest ja kogukonnauuringustAktiivsetest kogukondadest ja kogukondade aktiviseerimisestKestliku ja kaasava linnakeskkonna suunasInimgeograafiast, mobiilpositsioneerimisest ja sa\u0308a\u0308stvast linnaruumi planeerimisest \u2013 \u201cMillega va\u0308rsked ajud tegelevad?\u201d osa IITeistmoodi majad"}, {"text_idx": "#000034", "text": "Veel viimaseid pa\u0308evi saab registreeruda Talveakadeemia KONVERENTSILE!Taimede tujud ja ka\u0308itumismustrid \u2013 \u201cMillega va\u0308rsked ajud tegelevad?\u201d osa IIIO\u0303huke riik, paks riik ja na\u0308htamatu u\u0308likool...*Talveakadeemia 2010Transrasvadest\u201cCanvas bags\u201d ehk mis on kileprobleemi taga?Kohtumine skeptikutega"}, {"text_idx": "#000035", "text": "Veekogude seisundi hindamine ja seire \u2013 \u201cMillega va\u0308rsked ajud tegelevad?\u201d osa IV"}]