[{"text_idx": "#000002", "text": "Lasteaedniku kutse. U\u0308hiskonnas to\u0303usetus selle ametiala vajalikkus saksa kasvatusfilosoofi ja pedagoogikateadlase F.W.A. Fro\u0308beli (1782\u20131852) tegevuse tulemusel 19. sajandi keskel. Omades rikkalikku pedagoogilist kogemust to\u0308o\u0308s kooliealistega mo\u0303istis Fro\u0308bel, et inimese arengus omab erilist va\u0308a\u0308rtust lapsepo\u0303lv \u2013 eelkooliiga on kuldaeg. Ta koostas laste arengut soodustava spetsiaalse ma\u0308nguasjade sarja, mille ka\u0308sitsemist o\u0303petas tulevastele ma\u0308ngujuhtidele e. kasvatajaile. Fro\u0308bel mo\u0303istis, et lasteaed kui spetsiaalne haridusasutus kuulub haridussu\u0308steemi."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Lasteaednike ettevalmistus. Ella Ja\u0308rveku\u0308lg`i andmeil ei olnud Eestis lasteaedniku kutseala 1860. aastail veel tuntud. Fro\u0308beli ideede levikut Eesti alale soodustas suhtlus saksa kultuuriruumiga. Nii tutvustati 1870. aastal Ka\u0308ru (Kerro) mo\u0303isas tegevust alustanud saksakeelses seminaris Fro\u0308beli metoodikat. 1910. aastal sai Tartu Eesti Lasteaia Seltsi lastekasvatajate kursusel \u2013 meie lasteaednike rahvusliku koolituse ha\u0308llis \u2013 aluseks Pestalozzi-Fro\u0308beli meetod. Eesti lasteaednike koolituse ajalooline areng 20. sajandi algusest kuni 1940. aastani to\u0303estab veenvalt tihedat seotust F. Fro\u0308beli ning M. Montessori nimega, sest nende pedagoogilist pa\u0308randit o\u0303piti lasteaednikke ettevalmistavais institutsioonides (kursused, seminarid, instituut) tundma."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Tartu Lasteaednike Seminari sulgemise ja\u0308rel 1927. aastast alates ei koolitatud Eesti Vabariigis (1918-1940) lasteaiakasvatajaid u\u0308heski riiklikus o\u0303ppeasutuses. Kasvatajate puudust leevendas Tallinnas tegutsenud Kristlik Noorte Naisu\u0308hing (KNNU\u0308). Eesotsas Maria Barhovaga korraldati u\u0308hingus aastail 1926-1935 kursusi, kuid lo\u0303petajad ei saanud vastavat kutsetunnistust. Tuntud koolijuht Elfriede Lender (1882-1974) kutsus septembris 1935 M. Barhovat juhatama omanimelise tu\u0308tarlaste eragu\u0308mnaasiumi juures eralasteaeda ning korraldama kursust lasteaiakasvatajaile. 1937. aastal saadi E. Lenderi Lasteaednike Eraseminari ametlik avamisluba. Pa\u0308rast kaheaastast o\u0303ppeaega sai esimene lend seminari lo\u0303petajaid kutsetunnistuse 1938. aastal."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Uus o\u0303ppeasutuse tu\u0308u\u0308p \u2013 ENL Kodumajanduse Instituut. Rahvusliku hariduse edendamisel tehti vabariigis suuri jo\u0303upingutusi nii u\u0308ld-, kutse- kui ko\u0303rghariduse alal, millest on ka kaasajal mo\u0303ndagi o\u0303ppida. 1930ndail aastail arenes jo\u0303udsalt kutseharidus. Regionaalpoliitiliselt peeti ta\u0308htsaks u\u0308leriigilise kutsehariduskoolide vo\u0303rgu rajamist. Eeska\u0308tt naisorganisatsioonide poolt po\u0308o\u0308rati erilist ta\u0308helepanu tu\u0308tarlaste kutseharidusele. Aktiivselt tegeles ku\u0308simusega Eesti Naisliit (ENL) (1920-1940), mida juhtis tugev kolmik \u2013 Marie Reisik (1887-1941), Linda Eenpalu (1890-1967) ning Johanna Pa\u0308ts (1890-1977). Haritud naistena olid nad 1930. aastate algul veendunud, et vabariigi edasise arengu huvides oli vaja Kehtna Kodumajanduskooli ko\u0303rvale rajada uuetu\u0308u\u0308biline kutseko\u0303rghariduslik sotsiaalpedagoogilise loomuga o\u0303ppeasutus. U\u0308hiskondlik areng soosis uute erialade teket. U\u0308ks perspektiivsemaid oli kodumajandusala. Idee seisnes selles, et naine inimesena saaks kutselise ettevalmistuse ro\u0303hutades seejuures kutsevaliku vabadust naisele ning o\u0303igust to\u0308o\u0308tada."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Aastal 1935 hakati Rosa Ploom-Reite eranaiskutsekooli asemele rajama uut o\u0303ppeasutust \u2013 kolmeaastase o\u0303ppeajaga ENL Kodumajanduse Instituuti. Liit kandis selle u\u0308lalpidamiskulud, o\u0303ppejo\u0303udude palgad tulid Vabariigi Presidendi otsusega riigieelarvest. Po\u0303hiklassi \u2013 aastase o\u0303ppeajaga kodunduse-eriklassi \u2013 vo\u0303eti o\u0303ppima gu\u0308mnaasiumiharidusega tu\u0308tarlapsi. Selle klassi ka\u0308ivitas juhataja kohuseta\u0308itjana Salme Masso (1909-1990), hilisem kauaaegne o\u0303ppejo\u0303ud. Uue o\u0303ppeasutuse rajamise peamisi ideolooge Marie Reisik asus juhatama kooli ja\u0308rgmisest o\u0303ppeaastast, mil avati sotsiaalhoolekande haru 2-aastase o\u0303ppeajaga. 1938. aastast lisandus veel dieetikaharu. Esimesed neli o\u0303ppeaastat renditi instituudile ruume Suur-Roosikrantsi 12."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Kodumajanduse Instituudis la\u0308heneti spetsialistide ettevalmistamisele kaasaegsest vaatenurgast. Nii avati 1937. aastal uudse eriala o\u0303petamiseks iseseisva liitharuna Kodukasvatajate-lastehoidjate Kool. U\u0308heaastasele teoreetilisele o\u0303ppeajale lisandus 1\u20442 aastane praktika eri institutsioonides (No\u0303mme Rinnalaste- ja Emade Kodu, lastepa\u0308evakodu, perekond, Kose Vabao\u0303hukooli suvekodu). O\u0303ppejo\u0303ududeks olid tuntud naisharitlased, kellest mitmed eesotsas juhatajaga olid haridust omandanud va\u0308lismaal. O\u0303ppijate na\u0308dalakoormusest (42 tundi) moodustasid ~45% tervishoiu ja toitlustamisega seotud o\u0303ppeained. Esimesed seitse tulevast va\u0308ikelastekasvatajat sooritasid eksamikomisjoni ees kutseeksami 25. jaanuaril 1939. Samal pa\u0308eval said kutsetunnistuse Miralda Amja\u0308rv, Alma Merivee, Hilda Ma\u0308nnik, Ida Paat, Endla Teemant, Linda Velise ja Pille Viks."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Moodsa koolihoone valmimisega 1939. aasta kevadel (Hariduse 8) avanesid koolile uued vo\u0303imalused. 1. oktoobrist avati instituudi ruumes Eva Lootsari juhatamisel harjutuslasteaed, sest a\u0308sja oli avatud keskkooli baasil kaheaastase o\u0303ppeajaga lastekasvatajate haru. Kuid ajaloolisil po\u0303hjusil ei antud koolile pikka tegutsemisaega. Seoses 1940. aasta riigipo\u0308o\u0308rdega suleti 7. augustist ko\u0303ik erao\u0303ppeasutused, sh natsionaliseeriti ENL Kodumajanduse Instituut."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Tallinna Sotsiaal- ja Kodundusinstituut \u2013 kolme o\u0303ppesuunaga riiklik o\u0303ppeasutus \u2013 alustas Kodumajanduse Instituudi baasil tegevust samast pa\u0308evast, direktoriks ma\u0308a\u0308rati Dagmar Ju\u0308rgenson (1899-1983). Seal vo\u0303imaldati ja\u0308tkata oma haridusteed 1939. aastal E. Lenderi Lasteaednike Eraseminari astunuil, kes moodustasid lasteaiakasvataja erialal esimese lennu tuumiku. Uue nimega koolist sai esimene lend lo\u0303petajaid lo\u0303putunnistuse 30. mail 1941, seega enam kui 70 aastat tagasi. Nende seas olid aastaku\u0308mneid tuntud ning tunnustatud eriala edendajad nagu Anna Mirka, Liina Raudsik, Linda Lilleaas, Angelina Vassiljeva, Gerda Lukk jpt. Nende to\u0308o\u0308elu algas erakordselt keerulistes tingimustes \u2013 kaks na\u0308dalat hiljem toimunud juuniku\u0308u\u0308ditamine ning alanud so\u0303jategevus to\u0303i kaasa muresid nii to\u0308o\u0308- kui isiklikku ellu."}, {"text_idx": "#000010", "text": "No\u0303ukogude ja Saksa okupatsioonide vaheldumine mo\u0303jutas ko\u0303ikide eluvaldkondade arengut, s.h. ideoloogilisel tasandil eriti hariduselu. Sotsiaal- ja Kodundusinstituut pidi loobuma tolleaegsest Baltimaade modernseimast o\u0303ppehoonest juba 1941. aastal. Koolile ta\u0308hendas see lo\u0303putu ra\u0308nnutee algust ning tegutsemist teistes haridusasutustes kuni uue o\u0303ppehoone valmimiseni 1966. aastal aadressil Ra\u0308a\u0308gu 49. Vaatamata veerand sajandit kestnud allu\u0308u\u0308rniku staatusest tulenevaile raskustele suudeti ometi neis tingimusis (valdavalt teises vahetuses) kohaneda ning korraldada tulemuslikku o\u0303ppeto\u0308o\u0308d. Nii sai kool peavarju hooneis Hariduse 3 (praegu Prantsuse Lu\u0308tseum), To\u0303nisma\u0308gi 8, Kevade 4 (Tallinna Kunstikool), To\u0303nisma\u0308gi 12/14 (TTU\u0308 Tallinna Kolledz\u030c) ning Narva mnt 41 (Tallinna U\u0308likool). Kuigi need ajad olid pingelised nii o\u0303petajaskonnale kui o\u0303ppureile, on omaaegsed meenutused kooliajast olnud valdavalt positiivses vo\u0303tmes."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Lisaks eeltoodule, eriti aastail 1940-1950, muudeti korduvalt o\u0303ppeasutuse nime. Ajastule omaselt vahetusid ka direktorid. Aastast 1951 ma\u0308a\u0308rati direktoriks Leida Kokk (1905-2004), kelle eluto\u0308o\u0308ks kujunes koolile uue o\u0303ppehoone ning o\u0303pilaskodu rajamine Ra\u0308a\u0308gu ta\u0308naval. Aastal 2011 mo\u0308o\u0308dus koolimaja avamisest 45 aastat. Tallinna Pedagoogilise Seminari varasemat ajalugu on uurinud ning kirjeldanud mitmeku\u0308lgse allikmaterjali po\u0303hjal kooli vilistlane (1953) O\u0303ie Haavik."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Aastail 1949-1955 asusid kooli to\u0308o\u0308le esimesed o\u0303ppejo\u0303ud, kes omandasid erialast ko\u0303rgharidust A.I. Herzeni nim. Leningradi Pedagoogilises Instituudis \u2013 Elvira Modebadze, Evi Heinrichsen ning Ester Vee. Kooli o\u0303petajaskonnale on iseloomulik, et va\u0308ga paljud o\u0303petajad on pu\u0308hendunult koolis to\u0308o\u0308tanud aastaku\u0308mneid. Erilist va\u0308a\u0308rtust omab o\u0303ppeto\u0308o\u0308s erialane pedagoogiline praktika \u2013 no\u0303nda on see lasteaiao\u0303petaja koolituses olnud, on ning tahaks loota, et ja\u0308a\u0308b seda tulevikuski."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Lo\u0303petuseks. Igale koolile annavad oma na\u0308o tema o\u0303petajad ja o\u0303pilased eri po\u0303lvkondadest. Nende mo\u0303testatud tegevusest saavad alguse kooli maine ning traditsioonid. Ajalooliselt on Tallinna Pedagoogilises Seminaris koolitatud ja\u0308rjepidevalt enim lasteaiao\u0303petajaid. On alust va\u0308ita, et kooli arvukas vilistlaskond on 20. sajandi keskelt alates mo\u0303jutanud eesti lasteaia arengut. Kaasajal on lasteaiao\u0303petajail vajalik teada ning mo\u0303ista, et see areng la\u0308bi aja on otseselt olnud seotud avarapilgulise lasteaiao\u0303petaja arusaamast kaasaegsest ning omana\u0308olisest lasteaiast. Tundes huvi nii oma kutseala kujunemise kui lasteaia ajaloolise arengu vastu va\u0308ljendame seela\u0308bi austavat suhtumist eelka\u0308ijaisse. On ta\u0308htis leida tuge, et rahvusvahelistumise ajastul ei kaotaks me eesti lasteaias meie oludele ning hingelaadile ainuomast vaimsust ning aurat."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Iga ta\u0308napa\u0308eval lasteaiao\u0303petajaid koolitav o\u0303ppeasutus on ta\u0308itnud oma missiooni, kui ta o\u0303pingute ka\u0308igus suudab o\u0303ppuris kujundada arusaama, et ajateljel on minevik-olevik-tulevik u\u0308htne tervik. Sest enamgi veel, kui seda oskame arvata, on nad omavahel tugevasti la\u0308bipo\u0303imunud. Seda to\u0303endavad antud veebilehel omaaegsete o\u0303ppejo\u0303udude elu ning pedagoogiline tegevus ja pa\u0308rand."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Ta\u0308nutundega oma o\u0303petajaile ning kursusekaaslastele mo\u0303eldes"}]