[{"text_idx": "#000000", "text": "Ra\u0308nne ehk migratsioon on pikaajaline vo\u0303i alaline u\u0308mberasumine riigi sees vo\u0303i riigist riiki. Va\u0308lisriigist Eestisse saabujaid nimetame immigrantideks, va\u0308ljara\u0308nnanuid eestlasi emigrantideks."}, {"text_idx": "#000001", "text": "Miks inimesed ra\u0308ndavad? Vabatahtlik ra\u0308nne toimub parema to\u0308o\u0308koha, elupaiga, hariduse jne saamiseks. Vastutahtmist ehk sundra\u0308nne toimub na\u0308lja, looduso\u0303nnetuse, so\u0303ja, tagakiusamise jne to\u0303ttu. Oma kodukohast sunnitult a\u0308ra la\u0308inud inimesi nimetatakse pagulasteks. Rahvastiku ra\u0308nne 918-1998."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Kuhu ja kuidas on ra\u0308nnanud eestlased? Maa ja to\u0308o\u0308 saamiseks ra\u0308nnati 19.saj. lo\u0303pul ja 20.saj alguses Ameerikasse ja Siberisse. 1920.a. iseseisvuse saavutamise ja\u0308rel tuli Venemaalt tagasi 40 000 eestlast."}, {"text_idx": "#000003", "text": "1939.a. olid sunnitud po\u0303genema algava so\u0303ja to\u0303ttu ko\u0303ik baltisakslased, kes olid siin sajandeid elanud. 1944.a. po\u0303genes no\u0303ukogude vo\u0303imu eest 70 kuni 90 000 eestlast ja ko\u0303ik rannarootslased. 1941. kuni 1949.a. ku\u0308u\u0308ditati Eestist 30 000 elanikku, rahvavaenlasteks kuulutatutena."}, {"text_idx": "#000004", "text": "NSVL poliitika oli Eesti u\u0308mberrahvastamine, st kohalike elanike ku\u0308u\u0308ditamine ja teistest rahvustest inimeste sissetoomine tootmise arendamise sildi all. 1951 kuni 1990 andis sissera\u0308nne u\u0308le poole rahvastiku juurdekasvust. Taasiseseisvumise ja\u0308rel hakati soodustama emigratsiooni, meilt lahkus 1992.aastal 37 000 teistest rahvustest inimest."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Sissera\u0308nne vo\u0303ib toimuda ka riigisiseselt. Rahvas koondub suurematesse linnadesse. Maapiirkonnad nn a\u0308a\u0308remaad tu\u0308hjenevad inimestest, koolid suletakse, teenused kaugenevad. Teine sissera\u0308nde suund on suurtest linnadest linnala\u0308hedastesse valdadesse elamaasumine. Seda na\u0308htust nimetatakse valglinnastumiseks. 1990.a. va\u0308henes Tallinna ja Tartu ning Narva elanike arv 10-20% emigratsiooni ja linnadest va\u0308lja valgumise to\u0303ttu."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Riigisisese ra\u0308nde variant on ka pendelra\u0308nne, so\u0303idetakse elukoha ja to\u0308o\u0308koha vo\u0303i o\u0303ppeasutuse vahet iga pa\u0308ev, kord na\u0308dalas."}, {"text_idx": "#000008", "text": "19.sajandi lo\u0303pul ja 20.sajandi algul ra\u0308nnati Euroopast minema ko\u0303ige enam. Aastatel 1820 kuni 1930, selles vahemikus on hinnanguliselt va\u0308lja ra\u0308nnanud 60 miljonit inimest. Enamasti mindi Austraaliasse vo\u0303i Ameerikasse kulda otsima, elama, to\u0308o\u0308tama. Peamised va\u0308ljara\u0308nde riigid olid UK, Iirimaa ja Itaalia."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Pa\u0308rast sotsialismileeri lagunemist ra\u0308ndas poolakaid ja leedulasi UK (687 000 ja 134 000 inimest)."}]