[{"text_idx": "#000007", "text": "Ajalooline to\u0303endusmaterjal Jaakobuse kohta on napp. Santiago de Compostela palvera\u0308ndurite uurija Tiina Sepp kordab oma raamatus \u201ePeregrina pa\u0308evik\u201c versiooni Jaakobuse sa\u0308ilmete Hispaaniasse jo\u0303udmisest, nimetades seda mu\u0308u\u0308tilis-ajalooliseks kronoloogiaks. Selle legendi ja\u0308rgi lahkus Jaakobus Jeruusalemmast peale Kristuse surma. Ta asus evangeliseerima Hispaaniat ja peale edukat misjonireisi po\u0308o\u0308rdus tagasi Jeruusalemma. Aastal 44 lasi kuningas Herold Agrippa Jaakobusel pea maha lu\u0308u\u0308a ja tema keha visata u\u0308le linnamu\u0308u\u0308ri. Pimeduse tulles vo\u0303tsid ju\u0308ngrid surnukeha, viisid selle paati ja so\u0303udsid merele. Paat randus Po\u0303hja-Hispaania, Galicia maakonna pealinna, Iria Flavia, la\u0308hedal. Mitmete imeliste su\u0308ndmuste kokkusattumusel maeti Jaakobuse keha vanale Rooma kalmistule Iria la\u0308hedal. Kaheksasaja aasta jooksul muutus surnuaed po\u0303lluks. 812. aastal hakkas sellel po\u0303llul su\u0308ndima imelisi asju. Imeline ta\u0308ht to\u0303usis po\u0303llu kohale ja eremiit Pelaio kuulis muusikat. Neist ma\u0308rkidest juhituna leidis Pelaio Jaakobuse surnukeha, teatas sellest kohalikule Iraia piiskopile. Kuningas Alfonso II, kuuldes piiskop Theodomirilt avastuse kohta, kiirustas oma saatkonnaga kohale, arvatavasti kasutades Rooma teed, mida ta\u0308napa\u0308eval teatakse kui Camino primitivo. Pu\u0308haku sa\u0308ilmete kohale lasi kuningas ehitada va\u0308ikese puust kabeli. Oma surivoodil ja\u0308ttis kuningas va\u0308ikesele kirikule 500 kuldmu\u0308nti. Tema poeg Alfonso III ehitas kabeli asemele juba suurema kivist kiriku. Alfonso II ra\u0308ndamist pu\u0308haku sa\u0308ilmete juurde peetakse esimeseks palvera\u0308nnakuks ja kuningat esimeseks Jaakobitee palvera\u0308nduriks. Peagi hakkasid palvera\u0308ndurid imelist paika ku\u0308lastama. Santiago de Compostela \u2013 Santiago, hispaania keeles Pu\u0308ha Jaakobus, Campus Stellae, ladina keeles \u201eta\u0308he po\u0303ld\u201c vo\u0303i Compostum, ladina keeles \u201esurnuaed\u201c."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Esialgu olid Jaakobuse sa\u0308ilmed kohaliku ta\u0308hendusega, aga uudis levis pea ka Prantsumaale. Esimeseks va\u0308lismaiseks palvera\u0308nduriks, kellest on teada, oli Le Puy piiskop Gotescalc 947. aastal. Po\u0303hja-Hispaania u\u0308likud suhtlesid frankide u\u0308likkonnaga, nii levisid ka ideed ja doktrinaalsed seisukohad kogu regioonis. Kui XI sajandi algul Leoni kuningas Alfonso IV vallutas Galicia ja Gastilia, hiljem La Rioja ja Navarra, u\u0308hendades need u\u0308htseks kuningriigiks, kutsus ta Cluny mungad ehitama religioosseid ehitisi ka\u0308idavale palvera\u0308nnuteele, mis la\u0308bis ka moslemite poolt vallutatud alasid. Samuti to\u0303i ta Prantsusmaalt vaimulikke juhtima kirikuid ja haiglaid. Need asutused kindlustasid kristlaste kohalolu, kuid samal ajal aitasid ka palvera\u0308ndureid teenindada. Nad tegid vo\u0303imalikuks pika palvera\u0308nnaku Jaakobuse hauale. Kohalikud elanikud hakkasid samuti kirikute eeskujul palvera\u0308ndureid aitama ja teenindama. Teele tekkisid uued asulad ja vanad asundused kasvasid palvera\u0308ndurite ja u\u0308mberasunud prantslaste to\u0303ttu. Ta\u0308napa\u0308eval meenutavad seda mo\u0303ningad sa\u0308ilinud kohanimed, nagu na\u0308iteks Villafranca Montes de Oca ja Villafranca del Bierzo. Camino Frances \u2013 Prantsuse tee sai peamiseks palvera\u0308nnuteeks Jaakobuse hauale ja po\u0303hjapoolse ra\u0308nnutee ta\u0308htsus va\u0308henes."}]