[{"text_idx": "#000005", "text": "19. sajandi taluelu ja elukorraldus taluperedes"}, {"text_idx": "#000006", "text": "See materjal ka\u0308sitleb 19. sajandi taluelu ja elukorraldust taluperedes. Vaatluse all on Anton Hansen Tammsaare perekonna \u2013 vanemate, o\u0303dede ja vendade \u2013 lugu. Ajalooline taust, rollijaotus taluperes, koolihariduse lugu ja ajatelg aitavad aru saada, millistes tingimustes kasvas u\u0308les Anton Hansen ning missugused olud ja su\u0308ndmused tema kujunemist mo\u0303jutasid."}, {"text_idx": "#000007", "text": "19. sajand oli suurte muutuste aeg. U\u0308ks suurimaid muutusi oli see, et eestlane saab omal maal peremeheks. Talupoeg sai nu\u0308u\u0308d oma talu pa\u0308riseks osta. See vo\u0303imalus tekkis ka A. H. Tammsaare isal Peeter Hansenil. Talu, kus Hansenid elama hakkasid, oli u\u0308sna kesine. To\u0308id ja tegemisi ja\u0308tkus ko\u0303igile. Pere oli suur nagu u\u0308ldiselt sel ajal. Tammsaare vanemate Peeter ja Ann Hanseni perre su\u0308ndis 12 last, kellest 10 kasvas suureks. Igal pereliikmel olid omad u\u0308lesanded ja rollid. Lastel tuli juba varakult vanemaid to\u0308o\u0308des abistada, kuid siiski ja\u0308tkus aega ka selleks, et ma\u0308ngida ning vanemate tegemisi matkida."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Laste kasvatamine oli pere-, looduse-, to\u0308o\u0308- ja religioonikeskne. Taludes oli oluline, et laps aitaks to\u0308id teha ja temast oleks praktiline kasu, kuid siiski ka\u0308isid talupere lapsed ka mo\u0303nda aega koolis. Eriti va\u0308heta\u0308htsaks peeti tol ajal tu\u0308tarlaste haridust. Kirjaniku isa Peeter Hansen u\u0308tles oma tu\u0308tar Martale, et lehmi lu\u0308psta oskab tu\u0308druk ka ilma hariduseta. Ko\u0303ige parema hariduse sai selle pere lastest kirjanik Anton Hansen Tammsaare."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Selle materjali lo\u0303pus on toodud ajalooliste ja kirjaniku eraeluliste su\u0308ndmuste ajatelg. See annab u\u0308levaate, missugused su\u0308ndmused toimusid A. H. Tammsaare elus ning mis toimus samal ajal maailmas ja Eestis."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Mismoodi toimus talude pa\u0308riseks ostmine? Kuivo\u0303rd ta\u0308htis oli oma majapidamise saamine? Millised olid 19. sajandi lo\u0303pu suurimad u\u0308hiskondlikud muutused?"}, {"text_idx": "#000011", "text": "1816. aastal Eestimaal ja 1819. aastal Liivimaal kehtestatud seadustega kaotati pa\u0308risorjus. Talupoeg sai isikliku vabaduse, maa aga tunnistati mo\u0303isniku piiramatuks maaomandiks. Talurahvas sai teatava kogukondliku korralduse o\u0303igused: omavalitsuse ning kohtukorralduse mo\u0303isniku eestkoste ja kontrolli all. 1856. aasta talurahvaseadus muutis ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rselt talurahva agraarkorda Eestimaal. Talurahvaseadus kindlustas talurahvale enamiku talumaa kasutamise o\u0303iguse ning soodustas raharendi ja talude ostu arengut. Talude pa\u0308riseks ostmine hoogustus 19. sajandi lo\u0303puku\u0308mnendeil. Enamasti osteti talud ja\u0308relmaksuga. Samal ajal toimus ka talude kruntiajamine. See ta\u0308hendas, et u\u0308he talu maad ei olnud enam lappidena eraldi, vaid need asusid kompaktselt koos."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Talude pa\u0308riseks ostmisega kaasnesid suured muutused nii talumajapidamises kui ka kultuurielus. Tasapisi hakkas senine ku\u0308lakultuur ha\u0308a\u0308buma. Enam polnud u\u0308hiseid karjamaid ega traditsioonilisi o\u0303itsilka\u0308imisi (o\u0308ine hobuste ja veoha\u0308rgade karjatamine ku\u0308la u\u0308hiskarjamaal). Sa\u0308ilisid siiski ehalka\u0308imine (o\u0308o\u0308sel tu\u0308drukute pool ka\u0308imine), u\u0308hised jaanituled, talgute korraldamine. Ku\u0308lad ja\u0308id alles, samuti oli au sees kiigekultuur ja selle u\u0308mber peetavad su\u0308ndmused, na\u0308iteks suvistepu\u0308had."}, {"text_idx": "#000013", "text": "19. sajandi lo\u0303pul muutusid eesti taluperede hooned ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rselt. Vo\u0303eti kasutusele korstnaga ahi. Hakati tegema suuremaid aknaid ning muldpo\u0303rand asendus laudpo\u0303randaga. Hakkasid levima linnapa\u0308ritolu esemed, nt petrooleumilamp ja kell."}, {"text_idx": "#000014", "text": "19. sajandi lo\u0303pus hakkasid vanad kombed muutuma. Talude pa\u0308riseks ostmine vo\u0303imaldas tegeleda rohkem aianduse, mesinduse jms-ga. 19. sajandi lo\u0303pus loobuti rahvariiete igapa\u0308evasest kandmisest ja hakati eelistama linnalikust moest inspireeritud ro\u0303ivaid."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Tammsaare va\u0308ljama\u0308e talud ja maade jagamine"}, {"text_idx": "#000017", "text": "Tammsaare va\u0308ljama\u0308gi on koht, kus asuvad Tammsaare-Po\u0303hja talu (romaanis \u201eTo\u0303de ja o\u0303igus\u201c Ma\u0308e ehk Andrese talu) ja Tammsaare-Lo\u0303una talu (romaanis Oru ehk Pearu talu). Tammsaare va\u0308ljama\u0308gi oli kellegi koduks juba 17. sajandil, kuid 19. sajandi alguses jagati talud kaheks. Tammsaare-Lo\u0303una talus on elanud mitmed pered. Tammsaare-Po\u0303hja talus elas aga u\u0308ks perekond aastatel 1782\u20131858. Miks nad talu pa\u0308riseks ei ostnud, seda pole teada."}, {"text_idx": "#000018", "text": "1856. aasta talurahvaseadusest tulenevat maakorraldust hakati Albu mo\u0303isas teostama 1863. aastal. 1869. aastal jo\u0303udis Tammsaare va\u0308ljama\u0308ele maamo\u0303o\u0303tja G. M. Gnadenberg. Ta jaotas maa-ala kaheks taluks: Tammsaare-Po\u0303hja ja Tammsaare-Lo\u0303una taluks, andes sellega va\u0308ljama\u0308ele praeguse ilme. Tammsaare-Po\u0303hja talu maad olid jagatud viieks tu\u0308kiks ning Tammsaare-Lo\u0303una talu maad neljaks tu\u0308kiks. Juba maade mo\u0303o\u0303tmise ajal elas Tammsaare-Lo\u0303una talus Vetepere ku\u0308last Sikema\u0308e talust pa\u0308rit Jakob Sikenberg. Kirjaniku isa Peeter Hansen jo\u0303udis oma abikaasa Ann Hanseniga Tammsaare-Po\u0303hja talusse 1872. aastal. Teele asuti Viljandimaalt Suure-Jaani kandist Kolgioja talust aprillis koos majakraami ja kahe hobusega. Teekond kestis kaks pa\u0308eva, o\u0308o\u0308biti teea\u0308a\u0308rses kuusikus. Kohale jo\u0303uti ju\u0308ripa\u0308eval."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Tammsaare vanemate tulek uude talusse toimus mitmel po\u0303hjusel. Peeter polnud oma su\u0308nnikodu Kolgioja talu pa\u0308rija, talukoha sai endale vanem vend Hans. Taevere mo\u0303isas kolm aastat to\u0308o\u0308tades oli ta kogunud umbes 1000 kuni 1500 rubla raha, kuid Viljandimaa talukohad olid tema rahakoti jaoks siiski liiga kallid. Talu ostmist oli Peeter Hansenile soovitanud o\u0303emees Ju\u0308ri Feldmann, kes elas sellel ajal Albu vallas (hiljem Harjumaal Kuivajo\u0303e vallas Preediku talus)."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Peeter Hansen so\u0303lmis 25. septembril 1873. aastal Albu mo\u0303isniku A. von Lilienfeldiga \u201eTalukoha mu\u0308u\u0308mise ja ostmise kontrakti\u201c. Selle ja\u0308rgi tuli Peetril talu eest tasuda 2325 rubla, millest ta maksis sisse 250 rubla."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Marta Hanseni (kirjaniku o\u0303e) ma\u0308letus talust:"}, {"text_idx": "#000022", "text": "Talu ostmise ja\u0308ttis isa oma o\u0303emehe Feldmanni hooleks, kes elas siis Ja\u0308rvamaal, kui Albu mo\u0303is hakkas talusid mo\u0303o\u0303tma ja mu\u0308u\u0308ma. Ma arvan, et isa ei saanud lambatalle ega vasikatki kaasa. Ko\u0303ik loomad olid ema saunatarest, Ju\u0308rio\u0303ue saunatarest, mis oli samuti Suure-Jaani kihelkonnas."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Nii isa Peeter kui ka ema Ann ra\u0308a\u0308kisid Tammsaaresse tulekust. Meie kodutalus ei olnud siis puid ega hekki, ei olnud rohuaeda ega midagi. Hooned olid vanad ja lagunenud. Siin hakkas isa kohe ehitama ja parandama. Ma usun, et ta viimast raha ei viinud mo\u0303isnikule. Isa hakkas ko\u0303igepealt elumaja ehitama. Lauda ehitas ta siis, kui olin umbes 3\u20134aastane laps."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Vetepere ehk romaani ja\u0308rgi Ko\u0303rvenurga talude elust-olust (intervjuu aeg: 21.03.1999)"}, {"text_idx": "#000026", "text": "Talud paiknesid soosaartel (soode ja rabade vahelised va\u0308ikevoored) u\u0308ksikult. Teed, mis talusid u\u0308hendasid ja mille kaudu pa\u0308a\u0308ses la\u0308himasse asulasse Ja\u0308rva-Madisele, olid jalgsi ja hobusega liigeldavad. Talunikud parandasid teid kohalike materjalidega, milleks oli ko\u0303ikvo\u0303imalik ta\u0308itematerjal (puuoksad, puurondid, po\u0303llukivid, kruus jms). Su\u0308giseti ja kevaditi olid teed porised, liigvee all ja neid sai la\u0308bida ainult jalgsi."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Taludes toimis naturaalmajandus. Poest osteti ainult ha\u0308davajalikku kaupa, nagu soola, petrooleumi, rauda. Mesilastarusid peeti igas talus, seepa\u0308rast ei olnud suhkru ostmine eriti vajalik. Riiet ja jalano\u0303usid osteti minimaalselt, nii linased kui ka villased kangad kooti kodus. Kaks korda aastas ka\u0308is ku\u0308las rannakaupmees (kalakaupmees) Kolga rannast, kes to\u0303i tellimise ja\u0308rgi kala (soolatud ra\u0308ime, heeringat). Vastukaubana sai ta toiduteravilja."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Taludes toodetud po\u0303llu- ja loomakasvatussaadused pu\u0308u\u0308ti realiseerida. Su\u0308giseti ka\u0308isid ku\u0308las kaupmehed, et loomi u\u0308les osta. Saaduseid pu\u0308u\u0308ti mu\u0308u\u0308a ka turul ja laadal."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Piim veeti hobusega Ja\u0308rva-Madise piimau\u0308histusse. Iga kahe vo\u0303i kolme talu kohta oli organiseeritud korraline kindel piimaveograafik. Kollasaare, Lepasaare, Laeksaare, Sigapusma taludes tehti vo\u0303id ja seda ka\u0308idi turul mu\u0308u\u0308mas. Tee halva olukorra to\u0303ttu oli seal piimaring vo\u0303imatu."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Toodangu realiseerimisel saadud raha investeeriti tallu, peamiselt osteti po\u0303lluto\u0308o\u0308masinaid. Iga kuu korra ku\u0308lastas neid talusid kontrollassistent-no\u0303ustaja, kes pidas piimakarja selektsioonist arvestust."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Paljude Vetepere ku\u0308la talupoegade tegevuse lo\u0303petas ja suretas va\u0308lja so\u0303ja ajal ja pa\u0308rast so\u0303da riigi poolt kehtestatud suured naturaalsed riigimu\u0308u\u0308gi kohustused. Toodangu eest makstav tasu oli su\u0308mboolne. Taludes elavate to\u0308o\u0308kohustuslaste pereliikmetele pandi riigi poolt ka suured metsa u\u0308lesto\u0308o\u0308tamise ja veo normid. Metsato\u0308o\u0308d toimusid kaugel Punama\u0308e ja Tudu kandis."}, {"text_idx": "#000032", "text": "1949. aasta kolhooside sundmoodustamine no\u0303udis ka seda, et kaugemal ku\u0308las elavad pereliikmed pidid kolhoosis to\u0308o\u0308l ka\u0308ima. Metsataludes elavate inimeste jaoks oli see vo\u0303imatu. Paljud nooremad inimesed lahkusid ku\u0308last, oma kodudest. Nad la\u0308ksid linna, kaevandustesse vo\u0303i turbarabasse to\u0308o\u0308le. Mitmel tuli Siberisse minna."}, {"text_idx": "#000033", "text": "1939. aastal oli Vetepere ku\u0308las 45 talumajapidamist, ta\u0308naseks on ja\u0308rel 12 suitsu."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Taluperedes ta\u0308histati pu\u0308hasid, jo\u0303ule, lihavo\u0303tteid, jaanipa\u0308eva. Noored ka\u0308isid peoo\u0303htutel Ja\u0308rva-Madise rahvamajas ja Albu koolis. Valla ulatuses tegutses perenaiste selts, kes korraldas perenaistele ja neidudele kodunduskursusi. Ku\u0308la noorikud vo\u0303tsid neist kursustest agarasti osa."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Kui Hansenid Tammsaare-Po\u0303hja tallu jo\u0303udsid, olid maad ja hooned suhteliselt kehvas seisus. Tammsaare-Po\u0303hja talu pindala oli 138,9 hektarit. Sellest oli po\u0303ldu 15,6 hektarit, u\u0308leja\u0308a\u0308nu oli soine heinamaa ja karjamaa. Metsa talul praktiliselt polnudki. Alguses elati suitsutares, sest puudusid korralikud hooned. Enne kui Peeter sai alustada uute hoonete ehitamist, kulus aasta vo\u0303i paar, sest po\u0303llud no\u0303udsid u\u0308lesharimist ja liigvee all kannatavale heinamaale tuli esimene kraav kaevata. Ko\u0303igepealt ehitas Peeter kaks rehetare kambrit ja rehetoa, millel olid avarad aknad ja savipo\u0303randad. Hiljem lisandusid ait ja karjatall (umbes 1890. aastal)."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Tammsaare-Po\u0303hja talu hooned on ait, rehielamu ja karjatall. Nendest hoonetest eemal asuvad saunikute hooned."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Ait on ainuke kirjaniku isa Peeter Hanseni ehitatud hoonetest, mis on ta\u0308naseni sa\u0308ilinud. Ait koosnes kolmest osast, nende vahele ja\u0308i lahtine aidavahelik, kus hoiti so\u0303idusaani ja vankrit. Toiduaidas hoiti lihapu\u0308tte, hapukapsa- ja silgutu\u0308nne. Viljaaidas salvedes sa\u0308ilisid talu viljavarud, seal hoiti ka ku\u0308limitte (ku\u0308lvi- ja mo\u0303o\u0303duriist) ja jahukotte. Riideaidas ehk poisteaidas magasid suvel tu\u0308drukud. Seina a\u0308a\u0308res suurtes kirstudes hoiti riideid."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Rehielamu on piklik hoone, millel on kolm suuremat osa: kambrid, rehetuba ja rehealune."}, {"text_idx": "#000039", "text": "Rehielamus on eeskoda ja kaks kambrit. Eeskambris on pere so\u0308o\u0308gilaud, kaks sa\u0308ngi ja peremehe kruupink (tisleripink). Eeskambrist pa\u0308a\u0308seb sahvrisse. Tagakambris on ema-isa voodi, ha\u0308ll ning kapp."}, {"text_idx": "#000040", "text": "Rehielamu keskne ruum on rehetuba. Rehetoa nurgas seisab suur reheahi. Ahjul pole korstnat, suits ja soojus tulid ruumi ava kaudu, mis asetseb reheahju seinas. Suits lasti va\u0308lja poolukse kaudu. U\u0308leval partel (rehetoa taladel asetsevatel ja\u0308medatel lahtistel taladel) kuivatati su\u0308gisel vilja."}, {"text_idx": "#000041", "text": "Rehealuses peksti su\u0308gisel vilja ja talvel hoiti seal hobuseid."}, {"text_idx": "#000042", "text": "Rehielamu tagumises osas oli kaheks jaotatud sealaut. Sealauda tagumises osas peeti nuumsigu, lauda eesosas oli po\u0303rsastega emis. Lauda ko\u0303rval oli aganik (aganate hoidmise ruum). Hiljem ehitas Peeter Hansen maja tagumise osa ku\u0308lge vitstest punutud hageriku, kus po\u0303hu- ja aganahunnikus po\u0303o\u0303nasid va\u0308lisead. Suvel hoiti hagerikus ka hobuseid."}, {"text_idx": "#000043", "text": "Karjatallis olid u\u0308hel pool lehmad ja teisel pool lambad. Karjatalli keskel asus suur majandusruum, mo\u0303lemal pool olid ka po\u0303huruumid. Hoone ees paiknesid karja kogumise aiad. Lauda ees oli Peeter Hansenil tubaka kasvatamise maa."}, {"text_idx": "#000044", "text": "Saunikute eluhooned rajati kahe talu piirile. Saun koosnes rehetoast, kambrist ja rehealusest. U\u0308ks pere elas kambris, teine rehetoas. Kummalgi perel oli oma sahver. U\u0308he pere loomad elutsesid rehealuses, teisel va\u0308ikeses laudas. Mo\u0303lemal perel oli oma ait. Tammsaare-Po\u0303hja ning Tammsaare-Lo\u0303una talu piir la\u0308ks toa ja rehealuse vahelt la\u0308bi."}, {"text_idx": "#000045", "text": "Saunikute eluhooned lagunesid 1930. aastate paiku."}, {"text_idx": "#000046", "text": "1945. aastal ha\u0308vis Hansenite pere rehetare juhuslikust tulesa\u0308demest alguse saanud tulekahjus."}, {"text_idx": "#000047", "text": "Talu karjalaut lagunes pa\u0308rast so\u0303da. Perenaine Hilda hakkas lehma pidama aidavahelikku ehitatud laudas."}, {"text_idx": "#000048", "text": "1978. aastaks Tammsaare-Po\u0303hja talu hoonekompleks taastati. Hoonete taastamise to\u0308id juhtis tolleaegne ENSV metsamajanduse ja looduskaitse ministeerium. To\u0308id tegi Tartu restaureerimisvalitsus. Hoonete taastamine oli suursu\u0308ndmus. Valminud kompleksi ka\u0308is esimesel aastal vaatamas 38 000 inimest."}, {"text_idx": "#000049", "text": "Taluelu ja elu taluperedes 19. sajandi lo\u0303pul"}, {"text_idx": "#000050", "text": "19. sajandi talupered ja talurahva eluring"}, {"text_idx": "#000051", "text": "19. sajandi talupere oli nii tootmis-, tarbimis- kui ka kasvatusu\u0308ksus. Tehti to\u0308o\u0308d sealsamas, kus elati, maavalduse peal, mille eest maksti mo\u0303isale renti ja tehti tegu. Talus toodeti perele vajalikke tarbeesemeid, to\u0308o\u0308riistu ja toiduaineid, mida oli endale igapa\u0308evaelus vaja. Osa toodangust mu\u0308u\u0308di. Saadud raha eest osteti seda, mida ise ei valmistatud vo\u0303i mis talus puudus. Mu\u0308u\u0308di na\u0308iteks vo\u0303id, et saadud raha eest soola osta. Kirjanik A. H. Tammsaare su\u0308nni ajal (1878) elas talurahvas po\u0303himo\u0303tteliselt nii-o\u0308elda puuajas. Ko\u0303ik eluks vajalik (elamud, to\u0308o\u0308riistad jm) oli valmistatud puidust. Metall oli kallis ja seda kasutati va\u0308he. Tammsaare su\u0308nni ajal elas Eesti alal umbkaudu 880 000 inimest, kellest 80\u201390% elas maal ja tegeles talupidamisega."}, {"text_idx": "#000052", "text": "Eesti talupered olid u\u0308ldjuhul suured ning koos elasid eri vanuses inimesed. Talus elasid peale peremehe, perenaise ja nende laste ka sugulased, sulased, teenijatu\u0308drukud ja muud abilised. Taluperes olid sugulus- ja alluvussuhted omavahel po\u0303imunud, to\u0308id juhtis peremees. Palju to\u0308o\u0308d aitasid a\u0308ra teha pere enda lapsed, aga kuna fu\u0308u\u0308silist to\u0308o\u0308d oli palju, siis appi palgati sulane, tu\u0308druk, karjapoiss ja hooajato\u0308o\u0308lisi (nn pa\u0308evilisi). Talurahvast umbes 40% moodustas pererahvas, 35% taluteenijad, 25% vabadikud (popsid, saunikud) ja 10% mo\u0303isateenijad."}, {"text_idx": "#000053", "text": "Pere moodustasid inimesed, kes so\u0303id u\u0308hise toidulaua a\u0308a\u0308res. Kes enam pererahvaga samas lauas ei so\u0308o\u0308nud, neid ei arvestatud pere hulka."}, {"text_idx": "#000054", "text": "Ko\u0303ik pereliikmed osalesid jo\u0303udumo\u0308o\u0308da talu to\u0308o\u0308des ja tegemistes. Need olid a\u0308ra jaotatud meeste, naiste ja laste to\u0308o\u0308deks ning u\u0308hiselt tehtavateks to\u0308o\u0308deks. Pere u\u0308histo\u0308o\u0308d olid heinategu, viljalo\u0303ikus, so\u0303nnikuvedu ja rehepeks. Raskemad ja rohkem fu\u0308u\u0308silist jo\u0303udu no\u0303udvad to\u0308o\u0308d olid meeste kanda ja kergemad to\u0308o\u0308d ja\u0308eti naistele. Nii kitkusid naised lina, mehed kupardasid ja vedasid likku. Heinato\u0308o\u0308del niitsid peamiselt mehed, naised ja nooremad pereliikmed vedasid heina kuhja. So\u0303nnikuveol laadisid mehed so\u0303nniku vankrile, poisid vedasid so\u0303nnikut ning naised laotasid seda laiali."}, {"text_idx": "#000055", "text": "Taludes korraldati kiireloomuliste to\u0308o\u0308de tegemiseks talguid. Selleks kutsuti naabrid ja tuttavad kokku, kellele pakuti abi eest su\u0308u\u0308a ning pa\u0308rast to\u0308o\u0308d peeti pidu. Talguid peeti heinateo, hoonete ehitamise, so\u0303nnikuveo ja viljalo\u0303ikuse tarvis."}, {"text_idx": "#000056", "text": "Pere pa\u0308evane elu kulges suuremalt osalt rehetoas/ko\u0308o\u0308gis ja o\u0303ues. Reheko\u0308o\u0308k oli kodu keskne koht, kus pereliikmed said kokku ja veetsid koos aega. Reheko\u0308o\u0308gis tehti ka u\u0308hiselt to\u0308o\u0308d: isa ja vanaisa tegid puuto\u0308o\u0308d, ema ja vanaema valmistasid su\u0308u\u0308a vo\u0303i tegid ka\u0308sito\u0308o\u0308d, lapsed ma\u0308ngisid vo\u0303i abistasid vanemaid. Rehetoas peeti ka pidusid ja ta\u0308histati traditsioonilisi ta\u0308htpa\u0308evi."}, {"text_idx": "#000057", "text": "Talurahva eluring ja toimetused po\u0303hinesid aastaaegade vaheldumisel. Talvel oli talus ko\u0303ige rahulikum aeg. Talitati loomi, parandati to\u0308o\u0308riistu. Veeti palke ja heinu, mis asusid kaugematel heinamaadel. Naised kudusid ja ketrasid. O\u0303htuti istuti koos, lauldi, ra\u0308a\u0308giti jutte. Kiirem to\u0308o\u0308aeg algas kevadel ning ja\u0308tkus suvel. Su\u0308gisel oli talupere toidulaud rikkalik, saak oli koristatud, tapeti loomi, liha ja\u0308tkus. Jo\u0303ulude saabudes lo\u0303petas talupere suuremad to\u0308o\u0308d ja asus jo\u0303ule pidama."}, {"text_idx": "#000058", "text": "To\u0308o\u0308de puhul juhinduti loodusma\u0308rkidest ning ta\u0308htpa\u0308evadest:"}, {"text_idx": "#000059", "text": "23. aprill (ju\u0308ripa\u0308ev) \u2013 kevadiste po\u0303lluto\u0308o\u0308de (ku\u0308ndmine, a\u0308estamine, ku\u0308lvamine, so\u0303nnikuvedu) algus. Kari lasti karjamaale so\u0308o\u0308ma.24. juuni (jaanipa\u0308ev) \u2013 lo\u0303ppesid po\u0303lluto\u0308o\u0308d ja algas heinaaeg. Heina niideti vikatiga ka\u0308sitsi. To\u0308o\u0308 oli raske ja aegano\u0303udev. Heinamaal kuivanud hein viidi lakka vo\u0303i kaugemal jo\u0303ea\u0308a\u0308rsetesse ku\u0308u\u0308nidesse.Su\u0308gisel \u2013 vili niideti vikati vo\u0303i sirbiga. Vili kuivatati rehes ning hiljem peksti terad lahti. Rehepeks oli raske ja ajakulukas to\u0308o\u0308, mille ka\u0308igus viljaterad peksti vihkudest kootidega va\u0308lja. Umbrohuseemnetest vabanemiseks vilja tuulati. Sellele ja\u0308rgnes kartulite ja juurvilja u\u0308lesvo\u0303tmine ning lo\u0303puks lina koristus. Lina koristus oli va\u0308ga to\u0308o\u0308mahukas. O\u0308eldi, et linal on u\u0308heksa surma. See ta\u0308hendas, et lina to\u0308o\u0308tlemiseks tuli la\u0308bida u\u0308heksa etappi.29. september (mihklipa\u0308ev) \u2013 saagikoristuse lo\u0303pp, tubaste to\u0308o\u0308de algus.Jo\u0303ulud \u2013 pidustuste aeg. Lauldi, tantsiti ja ma\u0308ngiti. Ka\u0308idi ko\u0303rtsis ja kirikus."}, {"text_idx": "#000060", "text": "Talupere ta\u0308histas mitmesuguseid rahvakalendri ta\u0308htpa\u0308evi. Suursu\u0308ndmused olid pulmad, varrud (lapse ristimise ja nime saamise ta\u0308histamine), matused. Olulised pu\u0308had olid vastlad, lihavo\u0303tted, ju\u0308ripa\u0308ev, nelipu\u0308ha, jaanipa\u0308ev, mihklipa\u0308ev, jo\u0303ulud. Ko\u0303igi hooajaliste toimingute ko\u0303rvalt pidi hoolitsema laste ja loomade eest, parandama ja valmistama uusi to\u0308o\u0308riistu ja riideid, korrastama taluhooneid ning veel mu\u0308u\u0308ma talutooteid turgudel ja laatadel."}, {"text_idx": "#000061", "text": "Pereisa/peremehe to\u0308o\u0308d ja tegemised taluperes"}, {"text_idx": "#000062", "text": "Talumajapidamise eesotsas oli peremees ehk pereisa. Tema esindas peret ku\u0308la ettevo\u0303tmistes ja ametivo\u0303imude ees. Tema vastutas majapidamise eest, korraldas taluto\u0308id ning palkas abilisi. Peremehe so\u0303na maksis ko\u0303ige rohkem. Tema oli ka see, kelle u\u0308lesanne oli lo\u0303igata leiba, mis oli ko\u0303ige ta\u0308htsam toit. Peremees juhtis va\u0308listo\u0308id, perenaine aga koduseid toimetusi."}, {"text_idx": "#000063", "text": "Igal hommikul tegi peremees va\u0308listo\u0308o\u0308de jaotuse. Tema otsustas, millal tuleb ku\u0308nda ja ku\u0308lvata, kes la\u0308heb to\u0308o\u0308le hobusega, kes mitte, kui palju po\u0303llule midagi panna. Peremees lahendas ka to\u0308o\u0308 juures tekkivaid probleeme."}, {"text_idx": "#000064", "text": "Po\u0303lluharimine U\u0308tle mulle, kelle po\u0303ld see on, siis u\u0308tlen, mis mees sea\u0308l elab.Peremees to\u0308o\u0308tas po\u0303llul varahommikust hiliso\u0303htuni. Po\u0303llul ku\u0308nti, ku\u0308lvati, a\u0308estati (hariti a\u0308kkega mulda), lo\u0303igati vilja, tehti heina.Ka\u0308sitsi ku\u0308lvati rukist, otra, kaera, nisu. Ku\u0308lvamine oli ta\u0308htis to\u0308o\u0308, sest sellest so\u0303ltus, kui heaks osutus saak. Vilja ku\u0308lvamise u\u0308lesanne lasus peremehel vo\u0303i vanaperemehel, kes tundis enda talu po\u0303ldude isea\u0308rasusi ko\u0303ige paremini ning oskas neid arvestada. Kui ku\u0308lvamisel olid kaasas abilised, ja\u0308i eesku\u0308lvajaks ikka peremees.Ku\u0308ndmiseks olid puust adrad, mille otsad olid rauast.A\u0308estati po\u0303ldu, et see ku\u0308lvamiseks ette valmistada ning hiljem seeme mullaga katta.Metsa- ja veoto\u0308o\u0308dMetsa- ja veoto\u0308o\u0308de hulka kuulusid metsas puude tegemine ja palkide koju vedamine. Metsato\u0308id tehti peamiselt talvel, sest siis oli kergem hobuse ja ree abil mo\u0308o\u0308da lumeteed lo\u0303hutud puid koju vedada. Talvel oli ka va\u0308hem taluto\u0308id teha. Puude raiumisel kasutati tavaliselt kirvest, saag levis eesti talupoegade hulgas aegamo\u0308o\u0308da.Hobuste eest hoolitsemineHobune oli abiks metsato\u0308o\u0308l, so\u0303itudel, po\u0303lluto\u0308o\u0308del. Peremees juhtis va\u0308listo\u0308id. Niisiis oli peremehe u\u0308lesanne ka hobuste eest hoolitseda. Teiste koduloomade eest hoolitses perenaine.Puuto\u0308o\u0308dHoonete ehitamine. Hoone eluiga oli umbes 80 aastat. Hooneid ehitati talgute korras, koos ku\u0308lameestega. Peremeheks saades pandi kasvama mets, et ja\u0308rgmisel po\u0303lvkonnal oleks olemas hoonete ehitamise materjal. Hoonete ehitamiseks tuli metsas palke raiuda ja seeja\u0308rel palke to\u0308o\u0308delda. Katusematerjaliks olid o\u0303led.Kodused to\u0308o\u0308riistad ja tarbeesemed tehti puust.Toasisustus: voodid, lauad, pingid, kapid, riiulid, riidekirstud, tu\u0308nnid, a\u0308mbrid, lu\u0308psikud.Toiduno\u0303ud: kausid, lusikad, vitsikud (va\u0308ike puuno\u0303u).Meeste ja naiste to\u0308o\u0308riistad: hangud, rehad, reed, vankrid, vokid, leivalabidad.Jalano\u0303ude valmistamineValmistati viiske ja pastlaid. Viiske valmistati niine- vo\u0303i pajukoorest, pastlaid parkimata vo\u0303i pargitud nahast. Neid tegid peamiselt vanemad pereliikmed.Saapad, kingad.Ko\u0308ite ja no\u0308o\u0308ride valmistamine"}, {"text_idx": "#000065", "text": "Peremees to\u0308o\u0308tas po\u0303llul varahommikust hiliso\u0303htuni. Po\u0303llul ku\u0308nti, ku\u0308lvati, a\u0308estati (hariti a\u0308kkega mulda), lo\u0303igati vilja, tehti heina."}, {"text_idx": "#000066", "text": "Ka\u0308sitsi ku\u0308lvati rukist, otra, kaera, nisu. Ku\u0308lvamine oli ta\u0308htis to\u0308o\u0308, sest sellest so\u0303ltus, kui heaks osutus saak. Vilja ku\u0308lvamise u\u0308lesanne lasus peremehel vo\u0303i vanaperemehel, kes tundis enda talu po\u0303ldude isea\u0308rasusi ko\u0303ige paremini ning oskas neid arvestada. Kui ku\u0308lvamisel olid kaasas abilised, ja\u0308i eesku\u0308lvajaks ikka peremees."}, {"text_idx": "#000067", "text": "Ku\u0308ndmiseks olid puust adrad, mille otsad olid rauast."}, {"text_idx": "#000068", "text": "A\u0308estati po\u0303ldu, et see ku\u0308lvamiseks ette valmistada ning hiljem seeme mullaga katta."}, {"text_idx": "#000069", "text": "Metsa- ja veoto\u0308o\u0308de hulka kuulusid metsas puude tegemine ja palkide koju vedamine. Metsato\u0308id tehti peamiselt talvel, sest siis oli kergem hobuse ja ree abil mo\u0308o\u0308da lumeteed lo\u0303hutud puid koju vedada. Talvel oli ka va\u0308hem taluto\u0308id teha. Puude raiumisel kasutati tavaliselt kirvest, saag levis eesti talupoegade hulgas aegamo\u0308o\u0308da."}, {"text_idx": "#000070", "text": "Hobune oli abiks metsato\u0308o\u0308l, so\u0303itudel, po\u0303lluto\u0308o\u0308del. Peremees juhtis va\u0308listo\u0308id. Niisiis oli peremehe u\u0308lesanne ka hobuste eest hoolitseda. Teiste koduloomade eest hoolitses perenaine."}, {"text_idx": "#000071", "text": "Hoonete ehitamine. Hoone eluiga oli umbes 80 aastat. Hooneid ehitati talgute korras, koos ku\u0308lameestega. Peremeheks saades pandi kasvama mets, et ja\u0308rgmisel po\u0303lvkonnal oleks olemas hoonete ehitamise materjal. Hoonete ehitamiseks tuli metsas palke raiuda ja seeja\u0308rel palke to\u0308o\u0308delda. Katusematerjaliks olid o\u0303led."}, {"text_idx": "#000072", "text": "Kodused to\u0308o\u0308riistad ja tarbeesemed tehti puust.Toasisustus: voodid, lauad, pingid, kapid, riiulid, riidekirstud, tu\u0308nnid, a\u0308mbrid, lu\u0308psikud.Toiduno\u0303ud: kausid, lusikad, vitsikud (va\u0308ike puuno\u0303u).Meeste ja naiste to\u0308o\u0308riistad: hangud, rehad, reed, vankrid, vokid, leivalabidad."}, {"text_idx": "#000073", "text": "Toasisustus: voodid, lauad, pingid, kapid, riiulid, riidekirstud, tu\u0308nnid, a\u0308mbrid, lu\u0308psikud."}, {"text_idx": "#000076", "text": "Valmistati viiske ja pastlaid. Viiske valmistati niine- vo\u0303i pajukoorest, pastlaid parkimata vo\u0303i pargitud nahast. Neid tegid peamiselt vanemad pereliikmed."}, {"text_idx": "#000077", "text": "Ka\u0308sito\u0308o\u0308d tehti talvel toas. Mida ise ei osatud valmistada, seda osteti kaupmehelt vo\u0303i meistrilt. Kaupmeestelt osteti soolatud silku, soola, suhkrut, rauatooteid. Harjavenelaste ka\u0308est osteti ravimeid, kodukeemiat (sinikivi, salpeetrit) ning pudukaupa (nt no\u0303elad, no\u0308o\u0308bid, o\u0303mblusniidid, haagid, paelad, kudumisvardad, siidist peara\u0308tikud, sitsiriie jmt). Potisetude (kaltsukaupmehed) ka\u0308est hangiti glasuuritud savino\u0303ud La\u0308tist. Meistritest lasti kingsepal valmistada saapaid ja kingi; ra\u0308tsepal kasukaid, kuubesid ja muid meeste riideid; ku\u0308barategijal meeste kaabusid ja naiste pott-tanusid; sepal rauast esemeid."}, {"text_idx": "#000081", "text": "Kevadel, suvel ja su\u0308gisel oli isal va\u0308listo\u0308o\u0308 \u2013 po\u0303lluto\u0308o\u0308. Isa ka\u0308ed ei olnud to\u0308o\u0308st iial lahti. Ainult pu\u0308hapa\u0308eviti sai hinge to\u0303mmata, siis vaatas ta po\u0303lde ja rohuaeda. Ta armastas po\u0303llu a\u0308a\u0308rele ku\u0308lvata nisu. Kevadel a\u0308estas ta nisupo\u0303llu u\u0308le, ja\u0308rele ja\u0308i peaaegu must maa. Ma mo\u0303tlesin, et mis sealt ku\u0308ll tuleb. Kui aga nisu kasvama hakkas, siis kasvas viis-kuus-seitse haru u\u0308hest seemnest. Ko\u0303rs oli ko\u0303va kui pilliroog. Kunstva\u0308etist ta ei tarvitanud, umbrohu pa\u0308rast a\u0308estas po\u0303llud u\u0308le."}, {"text_idx": "#000082", "text": "Isa raius vo\u0303sa ja kaevas kraave, et vesi a\u0308ra jookseks. Veepaisutamise tu\u0308lid naabriperemehega olid all kaevu taga piirikraavi juures, mis la\u0308ks Kitsesaare suunas. Kraav oli kaevatud oma ku\u0308mme su\u0308lda Sikenbergi maa sisse. Vana Sikenberg raius kraavi kaldalt kased maha, et kasevo\u0303sudega meie loomi ligi meelitada. Vennad olid isal po\u0303llul ikka abilisteks."}, {"text_idx": "#000083", "text": "Talvel meisterdas isa kruupingi a\u0308a\u0308res ko\u0303ik toobrid ja vannid, pu\u0308tid ja kapad, reed ja vankrid. Vankrid tegi ta puutelgedega. Lusikanugadega voolis ta meile igau\u0308hele omad lusikad. Need olid va\u0308ga ha\u0308sti va\u0308lja tehtud, paremad kui need, mida praegu mu\u0308u\u0308akse."}, {"text_idx": "#000084", "text": "Isa o\u0303petas poegadele puuto\u0308o\u0308d, ainult Anton ei o\u0303ppinud seda selgeks."}, {"text_idx": "#000085", "text": "Kui isa oli noorem, tegi ta oma pere jaoks jalano\u0303ud \u2013 nii saapad, sa\u0308a\u0308rikud kui ka pastlad. Tallinnas turul ka\u0308ies ostis nahad, selja pealt lo\u0303ikas tallad, ku\u0308lgedelt pealsed. Hiljem ma\u0308a\u0308ris to\u0308katiga kokku, siis ei kartnud jalano\u0303ud vett ega lund. Ka mitmele pojale o\u0303petas ta kingsepato\u0308o\u0308 selgeks. Isa tegi ise ka ko\u0303ik hobuseriistad. Ta oskas konksude abil takkudest ja linadest ha\u0308sti tugevaid ko\u0308isi punuda."}, {"text_idx": "#000086", "text": "Isa kasvatas kas lauda ees vo\u0303i hoonete vahel tubakat. Isal oli pika varrega ko\u0303ver piip, kaan ka\u0308is peale. Isa oskas va\u0308hese rahaga toime tulla. Ma ei tea, et tal kunagi vo\u0303lga oli, aga tema ka\u0308est laenati alati."}, {"text_idx": "#000087", "text": "Minu isal oli alati viin kodus. Hommikul enne so\u0308o\u0308ki vo\u0303ttis napsu. Isa u\u0308tles, tal on siis hea so\u0308o\u0308giisu. Ainult kaks korda olen teda joobnuna na\u0308inud."}, {"text_idx": "#000088", "text": "Pereema/perenaise to\u0308o\u0308d ja tegemised taluperes"}, {"text_idx": "#000089", "text": "Perenaine korraldas naispere to\u0308id ja juhtis koduseid toimetusi. Perenaine pidi jo\u0303udma igale poole: aitama mehi po\u0303lluto\u0308o\u0308del, hoolitsema laste eest, valmistama su\u0308u\u0308a, lu\u0308psma lehmi jpm. Suure osa perenaise to\u0308o\u0308ajast vo\u0303ttis a\u0308ra riiete valmistamine ja nende jaoks materjali hankimine. Materjali saamiseks peeti lambaid ning kasvatati lina. Riided tehti ka\u0308sitsi ja kodus. Perenaine ketras, kudus, heegeldas ja tikkis. Perenaist aitasid vanaema, tu\u0308tred ja teenijatu\u0308drukud. Ema o\u0303petas tu\u0308tardele juba varakult naiste to\u0308id, ema tegeles ka poistega."}, {"text_idx": "#000090", "text": "Naised olid mehest madalamal positsioonil. Naine pidi alluma oma mehele ja olema so\u0303nakuulelik. Viletsamates taludes, kus ei olnud lisato\u0308o\u0308jo\u0303udu abiks, vo\u0303ttis perenaine ka meeste to\u0308o\u0308dest osa."}, {"text_idx": "#000095", "text": "Talupere laste to\u0308o\u0308d ja tegemised"}, {"text_idx": "#000096", "text": "Taluperedes oli palju lapsi, tavaliselt u\u0308le nelja lapse. Lapsed hakkasid juba varakult vanemaid abistama. Esialgu oldi vanemate to\u0308o\u0308de ja tegemiste juures. Esimesed taluto\u0308o\u0308d olid nooremate laste ja\u0308rele vaatamine, seakarjas ka\u0308imine ning abistamine koduto\u0308o\u0308des ja u\u0308histo\u0308o\u0308des, nt heinateol, so\u0303nnikuveol jm. Va\u0308ikestele lastele olid oma to\u0308o\u0308kusega eeskujuks ema, isa, vanemad vennad ja o\u0303ed."}, {"text_idx": "#000097", "text": "Laste kasvatamine oli pere-, to\u0308o\u0308-, loodus- ja religioonikeskne. Lapsi valmistati ette tulevaseks eluks, peale to\u0308o\u0308de o\u0303petati austama mitmesuguseid kombeid ja ta\u0308htpa\u0308evade ta\u0308histamist. Talulapsed veetsid pikki pa\u0308evi looduses. Nad tundsid u\u0308llatavalt paljusid taimi, loomi ja linde."}, {"text_idx": "#000098", "text": "Laste kooliska\u0308imist ei peetud ta\u0308htsaks. Kirjutamist o\u0303petas see pereliige, kes oskas ise ko\u0303ige paremini kirjutada ja lugeda. Kui suuremad lapsed ka\u0308isid koolis, siis omandasid va\u0308iksemad lapsed koolitarkust nende ko\u0303rvalt. So\u0308o\u0308gi ajal istusid va\u0308iksed lapsed ema su\u0308les, suuremad seisid pu\u0308sti. Kes oli karjas ka\u0308inud vo\u0303i ku\u0308nnivao ajanud, vo\u0303is juba lauas istuda. Lastele anti liha pool ta\u0308iskasvanute normist. Toitu vo\u0303eti lusikaga u\u0308hisest kausist. Lapsed so\u0308o\u0308gilauas ei ra\u0308a\u0308kinud, vanemate ku\u0308simustele tuli vastata jaatavalt vo\u0303i eitavalt. O\u0308eldi, et \u201eLaps ra\u0308a\u0308gib, kui kana pissib\u201c, aga kana ei pissi kunagi. Lapsed ei saanud talvel o\u0303ue, sest neil polnud sobivaid riideid ega jalano\u0303usid."}, {"text_idx": "#000099", "text": "Ka laste ma\u0308ngud olid tihedalt seotud talueluga. Valmistati puust loomi ja nukke ning ja\u0308ljendati vanemate to\u0308id. Lastel olid puust lehmad, hobused, lambad, sead ja inimesed, mille abil ma\u0308ngiti karjakasvatust."}, {"text_idx": "#000100", "text": "Lapse rolli peres ja va\u0308ljaspool seda ma\u0308a\u0308ras tema sugu. Lapse su\u0308ndimisel oli kombeks ku\u0308sida: \u201eKas on peremees vo\u0303i minia?\u201c vo\u0303i \u201eKas va\u0308etist saab isa vo\u0303i ema abi?\u201c. Ka ha\u0308lli a\u0308a\u0308res lauldud laulud peegeldasid laste tulevikku. Sooviti, et lapsest saaks eidele heinaniitja vo\u0303i karjavitsa kandja."}, {"text_idx": "#000101", "text": "Laste esimene to\u0308o\u0308 oli ema kodustes toimetustes aidata, nt luud tuua, kruus pesta vmt.3\u20134aastane laps vo\u0303eti kaasa puu- ja heinaveole, ta karjatas kanu.6\u20137aastane laps oli so\u0303nnikuveol hobuseajaja, karjatas kanu ja sigu, kudus sukka.8\u20139aastane laps ka\u0308is lamba- ja seakarjas. Umbes selles vanuses algas karjalapse po\u0303li ning ta osales so\u0303nnikutalgutel.10aastaselt oldi piisavalt vana, et hakata lehmakarjuseks."}, {"text_idx": "#000102", "text": "Karjalapse po\u0303li oli raske. Karjalapsel tuli loomad kodust kaugel paiknevale karjamaale ajada. Ta pidi neid karjamaal valvama, et u\u0308kski loom a\u0308ra ei kaoks. Pa\u0308ikeseloojangul ajas ta loomad koju tagasi. Lapsed tegid ka teisi to\u0308id: vo\u0303tsid aedvilja u\u0308les, korjasid aia- ja metsasaaduseid, aitasid loomi so\u0308o\u0308ta, katsid so\u0308o\u0308gilauda, pu\u0308hkisid tube ja kerisid lo\u0303nga. Aegamo\u0308o\u0308da hakati osa vo\u0303tma ko\u0303ikidest to\u0308o\u0308dest, mida vanemad tegid."}, {"text_idx": "#000103", "text": "Umbes 15\u201316aastaselt hakkasid tu\u0308drukud tegema naiste ja poisid meeste to\u0308id. Nad ja\u0308tkasid vanemate to\u0308id ehk po\u0303llumehe pojast sai po\u0303llumees. Neid to\u0308id, mida vanemad ei osanud, o\u0303piti oskajate ka\u0308est. Na\u0308iteks ra\u0308ndra\u0308tsepa amet omandati ra\u0308ndra\u0308tsepalt."}, {"text_idx": "#000104", "text": "Kooliealiste laste u\u0308lesanne oli aprillist kuni oktoobrini loomi karjatada. Loomad tuli hommikul ajada karjamaale, mis asus talust u\u0308sna kaugel. Loomadel tuli kogu pa\u0308eva silm peal hoida, et kari pu\u0308siks koos. Tuli vaadata, et u\u0308kski loom hulkuma ei la\u0308heks ega sohu upuks. Kui pa\u0308ike metsa taha vajuma hakkas, tuldi loomadega tagasi talu juurde."}, {"text_idx": "#000105", "text": "Esimesel karjapa\u0308eval koju saabunud karjane o\u0303nnistati sisse nii, et ta kasteti veega ma\u0308rjaks. Talle kingiti ka muna, mis ei tohtinud katki minna. Usuti, et ko\u0303ik halb, mis juhtus sellel pa\u0308eval karjusega, vo\u0303is tabada ka karja. Karjuse po\u0303hiline to\u0308o\u0308vahend oli ko\u0303va ha\u0308a\u0308l ja suur vits, millega jagati loomadele hirmu ja o\u0303petust. Karjavits tuli koju tuua ja o\u0303htul torgata ra\u0308a\u0308stasse, kus see pu\u0308sis kogu suve. Selline ka\u0308itumine tagas karjao\u0303nne."}, {"text_idx": "#000106", "text": "Karja ohustasid ko\u0303ige rohkem na\u0308ljased metsloomad, kes varitsesid vo\u0303sas oma saaki. Metsloomi peletati lo\u0303kke ja maagiliste kommetega. Na\u0308iteks usuti, et kokku seotud aiateibad sulgevad metsloomade lo\u0303uad. Ka lu\u0308psti su\u0308mboolselt aiateibaid, mida tehes loeti piimaloitse. Maagilistest no\u0303iakommetest olid tuntud veel na\u0308iteks see, et varahommikuti po\u0308o\u0308rati karja ja\u0308ljed kodu poole ja leitud hundija\u0308ljed po\u0308o\u0308rati metsa suunas. Selle maagilise teoga mo\u0303jutati mo\u0303lemaid soovitud suunas liikuma."}, {"text_idx": "#000107", "text": "Karjas olles meisterdati igavuse peletamiseks puuokstest loomi ja ma\u0308nguasju. Igal karjasel oli kindlasti ka enda valmistatud vilepill ja pasun, mida ma\u0308ngiti enda tuju to\u0303stmiseks ning karja ajamiseks. Kevadel tehti ma\u0308nnikoorest laevukesi, mida jo\u0303gedel ja kraavides ujutada."}, {"text_idx": "#000108", "text": "Karjas ka\u0308ies oli aega mo\u0303elda ja unistada. Siis mo\u0303eldi va\u0308lja salakeeli ja mo\u0303istatusi, mida sai o\u0303htul teiste lastega jagada. Samuti sai va\u0308rskelt va\u0308lja mo\u0303eldud ma\u0308nge ma\u0308ngida."}, {"text_idx": "#000109", "text": "Poisslapsed olid perre va\u0308ga oodatud. Ta\u0308hendas ju poiss talu pa\u0308rijat ja tugevat to\u0308o\u0308tegijat. Pere esimene poeg sai tihti oma eesnime isa vo\u0303i vanaisa ja\u0308rgi. Esialgu kandis va\u0308ike poiss pikka sa\u0308rki, pu\u0308ksid sai ta alles karja minnes. Esimesed riided olid vendade vanad. Kooli minekuks o\u0303mmeldi uued riided. Va\u0308ikestel lastel polnud jalano\u0303usid ega talveriideid. Lapsed olid talvel toas ja kui oli vaja o\u0303ue minna, siis ma\u0308ssiti laps suurra\u0308ti sisse."}, {"text_idx": "#000111", "text": "Isa oskas teha ko\u0303iki meeste taluto\u0308id ja isa andis need oskused edasi oma poegadele. Lapsed kaasati alati pere to\u0308o\u0308desse ja tegemistesse. Igale poisile leiti jo\u0303ukohane to\u0308o\u0308. Kui laps veel ko\u0303va to\u0308o\u0308mees polnud, vo\u0303eti ta lihtsalt kaasa heina vedama, puid tooma. Lapsed vo\u0303eti tihti kaasa ka veskile vo\u0303i sepa juurde, kus poisid said kuulda vanemate meeste muhedaid lugusid. Pu\u0308hapa\u0308eviti ka\u0308idi kogu perega kirikus."}, {"text_idx": "#000112", "text": "Juba kolmeaastane laps sobis karjatama kanu, edasi seakarja, lambakarja. 10aastane laps sai juba lehmakarjaseks. Edasi tegi ta isaga koos po\u0303llu- ja heinato\u0308o\u0308d, ta ku\u0308ndis, ku\u0308lvas, niitis. Hiljem tegi ta juba ehitusto\u0308id, tegi ahju, tahus palke jm."}, {"text_idx": "#000114", "text": "Vaatamata sellele, et poistele leiti talus alati jo\u0303ukohast to\u0308o\u0308d, ja\u0308i aega ka ma\u0308ngimiseks. Poisid jooksid vo\u0303idu, vedasid so\u0303rmkooku, ujusid jo\u0303es, otsisid linnupesi."}, {"text_idx": "#000115", "text": "Ma\u0308ngudes matkiti taluto\u0308id, po\u0303lluku\u0308ndmist, karjakasvatust. Puust ma\u0308nguloomad ja karjaaiad valmistasid poisid ise. Isa vo\u0303i vanaisa o\u0303petas tavaliselt tegema pajupilli vo\u0303i puukoorest laevukesi. Poiste ma\u0308ng oli na\u0308iteks ratta viskamine. Palgi otsast saeti puust ratas. Osa poisse oli u\u0308hel pool piiri, osa poisse oli teisel pool piiri ja ketast aeti puutoikaga taga. Puust teibaga sai hu\u0308pata u\u0308le kraavi vo\u0303i oja. Oma valmistatud o\u0303ngega ka\u0308idi kalal. Talvel tehti vanast vikatist uisud, millega suuremad poisid said jo\u0303e vo\u0303i ja\u0308rve ja\u0308a\u0308l so\u0303ita. Ise painutati ka lauajupist suusad."}, {"text_idx": "#000116", "text": "Talu pa\u0308ris u\u0308ldjuhul pere vanim poeg. Jo\u0303ukamas talus sai vanuselt teine poeg hariduse. U\u0308leja\u0308a\u0308nud pidid endale ise koha leidma. See vend, kes pa\u0308ris talu, pidi teistele osa va\u0308lja maksma. No\u0303rgema tervisega poisid o\u0303ppisid tisleriks, ra\u0308tsepaks. Isalt saadud oskused ja teadmised andis poeg edasi oma lastele."}, {"text_idx": "#000117", "text": "Va\u0308ikesed tu\u0308drukud kandsid seljas pikka linast sa\u0308rki, mille peal oli rahvariidevo\u0308o\u0308. Tu\u0308drukute juuksed olid lu\u0308hikeseks lo\u0303igatud. Pidulikul puhul ehiti juukseid lillede vo\u0303i lindiga. Enne kooli lippasid tu\u0308drukud ringi paljajalu. Kui jalad va\u0308ga valusalt lo\u0303henesid, ma\u0308a\u0308riti neid hanerasvaga. Talvel ku\u0308lmaga ma\u0308ssiti laps suurra\u0308ti vo\u0303i vana kasuka sisse."}, {"text_idx": "#000118", "text": "Tu\u0308drukud o\u0303ppisid vajalikke perenaiseoskusi oma emalt. Juba paariaastane laps aitas emal toidulauale asju kanda, tube koristada. Va\u0308iksed tu\u0308drukud kitkusid kanadele ja sigadele rohtu, rohisid peenraid, ka\u0308isid hanekarjas. 5\u20136aastane laps pidi hakkama nooremaid o\u0303desid-vendi hoidma, sest emal oli talus alati palju to\u0308o\u0308d. Tu\u0308drukud aitasid emal suvel lambaid pu\u0308gada, villa pesta ja sorteerida. Ka tu\u0308drukud saadeti lehmi karjatama. 10aastase tu\u0308druku jaoks oli pa\u0308ris raske suurt loomakarja talust kaugel karjamaal koos hoida. Karjas tuli ka\u0308ia iga ilmaga, sest ka vihmasel ja ku\u0308lmal pa\u0308eval tahtsid loomad su\u0308u\u0308a."}, {"text_idx": "#000119", "text": "Ema o\u0303petas kodus tu\u0308treid kuduma, ketrama ning o\u0303mblema. Toidu valmistamine ja sa\u0308ilitamine tuli samuti ema ko\u0303rvalt selgeks saada. 10aastane tu\u0308druk oskas juba lo\u0303nga korrutada, 14aastane kedrata ja kududa."}, {"text_idx": "#000120", "text": "To\u0308id tehti lauldes. Emalt ning vanaemalt o\u0303piti palju laule. Pimedatel talveo\u0303htutel naised ketrasid, laulsid ja ra\u0308a\u0308kisid po\u0303nevaid jutte."}, {"text_idx": "#000121", "text": "Tu\u0308drukute ma\u0308nguasjad olid isetehtud kaltsunukud, samuti puust loomad ja taluehitised. Pered olid suured ja lastel oli koos tore u\u0308hiseid ma\u0308nge ma\u0308ngida."}, {"text_idx": "#000122", "text": "Ema o\u0303petusi ja\u0308rgides pidi tu\u0308drukust saama tubli taluperenaine. Tu\u0308tarlapse haridust ei peetud ta\u0308htsaks. Heal juhul ka\u0308is tu\u0308druk vallakoolis ning oskas lugeda ja kirjutada."}, {"text_idx": "#000123", "text": "Kirjaniku o\u0303e Marta Hanseni ma\u0308lestused:"}, {"text_idx": "#000124", "text": "Lapsed korjasid po\u0303llu pealt kive. Lapsed olid need, kes vilja niitsid. Vilja niideti ka\u0308sitsi \u2013 vikatiga, mo\u0303nikord ka sirbiga. Va\u0308iksemad lapsed aitasid emal rohida."}, {"text_idx": "#000126", "text": "Meil ka\u0308isid karjas ko\u0303ik lapsed peale vanema o\u0303e Maria. Tema pidi va\u0308iksemaid lapsi hoidma. Vo\u0303o\u0303raid karjaseid palgati siis, kui omad lapsed olid liiga va\u0308ikesed. Karjas ka\u0308idi meil ikka kahekesi, noorem vanema ko\u0303rval. Karjapo\u0303lv oli minu elu ko\u0303ige raskem ja kurvem aeg. Hommikul tuli pa\u0308ikesega u\u0308les to\u0303usta ja ku\u0308lma kastega karjaga metsa minna ja olla lo\u0303unani. Kolme-nelja paiku la\u0308ks kari uuesti va\u0308lja. Koju jo\u0303udsime siis, kui pa\u0308ike hakkas looja minema."}, {"text_idx": "#000127", "text": "Vanavanemate roll ja u\u0308lesanded taluperes"}, {"text_idx": "#000128", "text": "Vanavanemad osalesid talu to\u0308o\u0308des ja tegemistes seni, kuni jalad kandsid ja jo\u0303udu ja\u0308tkus. Pensioniiga ei vabastanud to\u0308o\u0308kohustusest. Vanavanemad olid enamasti kodused. Kui talus oli olemas nii vana- kui ka noorperenaine, siis so\u0308o\u0308gi tegemine usaldati vanema ja kogenuma hoolde. Vanaema u\u0308lesanne oli ka koju ja\u0308a\u0308nud va\u0308iksemaid lapsi valvata ning neile to\u0308id o\u0303petada. Vanaema olemasolu korral lu\u0308psis ta ka lehmad a\u0308ra, enne kui heinalised koju tulid. Kui ta ei jo\u0303udnud u\u0308ksi ko\u0303iki lehmi lu\u0308psta, aitas teda noorperenaine. Kui vanaisa ei jo\u0303udnud enam na\u0308iteks heinamaal heina hanguda, oli tema u\u0308lesanne hoolitseda selle eest, et to\u0308o\u0308ks vajaminevad to\u0308o\u0308riistad oleksid korras. Ka jalano\u0303ude valmistamise ja\u0308ttis peremees vo\u0303imaluse korral vanaisa hooleks."}, {"text_idx": "#000129", "text": "Vanavanemate kaudu kandusid peretraditsioonid po\u0303lvest po\u0303lve edasi. Vanavanemad olid oma teadmiste ja oskustega ja\u0308rglastele eeskujuks. Nii levisid na\u0308iteks ka\u0308sito\u0308ised kaunistamisviisid vanaemalt tu\u0308trele ja tu\u0308tretu\u0308trele ning puuto\u0308o\u0308tehnikad vanaisalt pojale ja pojapojale."}, {"text_idx": "#000130", "text": "Tammsaare-Po\u0303hja talu pa\u0308ris 1903. aastal pere kolmas poeg August Hansen. Pa\u0308rast talu ja\u0308tmist oma pojale la\u0308ks Peeter Hansen elama saunikute hoonetesse. Peetri tingimused koha u\u0308leandmisel oli saada uuelt peremehelt kaksku\u0308mmend viis rubla aastas ja tasuta so\u0308o\u0308gikraami. Tu\u0308tre Marta ma\u0308lestuste ja\u0308rgi ka\u0308is isa saunas elades kalal, tegi vihtu ja loodi, kulpe ja korve, seda ko\u0303ike vaid ajaviiteks. Marta ma\u0308letab ka seda, et isa olla pooleldi naljaga o\u0308elnud: \u201eKo\u0303igepealt olin kolmku\u0308mmend aastat poissmees, siis kolmku\u0308mmend aastat naisemees, eks nu\u0308u\u0308d tuleb ja\u0308lle kolmku\u0308mmend aastat ilma naiseta la\u0308bi ajada.\u201c Pa\u0308ris nii siiski ei la\u0308inud. Pa\u0308rast naise surma saunikute hoonetesse elama asunud Peeter suri pisut enne kaheksaku\u0308mnendat eluaastat."}, {"text_idx": "#000131", "text": "Oleks lehmal ka vanaema, vaataks vasika ja\u0308rgi."}, {"text_idx": "#000132", "text": "Pere abilised ja nende roll taluperes"}, {"text_idx": "#000133", "text": "Abilised olid talupere koosseisus ko\u0303ige va\u0308hem pu\u0308sivad. Vajadus taluteenijate ja\u0308rele so\u0303ltus perekonna suurusest ja jo\u0303ukusest ning kohustustest mo\u0303isa ees. U\u0308ldjuhul saadeti mo\u0303isateole teenijad ning peremees ja perenaine hoolitsesid oma talu eest."}, {"text_idx": "#000134", "text": "Meesabilised tegid meeste to\u0308id ja olid abiks peremehele. Naisabilised tegid naiste to\u0308id ja olid abiks perenaisele. Pere abilised tegid tavaliselt ko\u0303ige mustemat ja raskemat to\u0308o\u0308d, millest peremees ja perenaine ise sel juhul osa ei vo\u0303tnud. Sulased ku\u0308ndsid po\u0303ldu ja vedasid so\u0303nnikut. Teenijatu\u0308drukud vedasid loomadele toitu ette ja hoolitsesid nende eest. Pere abilised olid madalamas seisus kui pererahvas. Neile anti ka viletsam voodipesu. Abilisi hinnati nende to\u0308o\u0308oskuste ja\u0308rgi."}, {"text_idx": "#000136", "text": "Pa\u0308eviline ka\u0308is abis pa\u0308evade kaupa. Tasu ma\u0308a\u0308ramine ka\u0308is to\u0308o\u0308tatud pa\u0308evade ja\u0308rgi. Nendeks sobisid ka lastega naised.Suvilised ka\u0308isid abis suveperioodil. Need olid peamiselt vaesed vabadikutu\u0308drukud. Lastega naisi suvilisteks ei tahetud.Vabadikud elatusid tavaliselt pa\u0308eva- ja juhuto\u0308o\u0308dest. Nad to\u0308o\u0308tasid va\u0308ljaspool enda majapidamist. Neid oli kahte tu\u0308u\u0308pi:maata talupoeg ehk pops, kes omab vo\u0303o\u0303ra maa peal eluaset;abielus sulane, kes enam peremehe juures ei to\u0308o\u0308ta ning elab peremehe maal u\u0308u\u0308rilisena vo\u0303i talle kuulub va\u0308ike elamine peremehe maal. Ta peab tegema to\u0308o\u0308d maaomaniku heaks.Sulane on abiline, kes on asunud elama peremehe majja, et teda po\u0303llu- ja majato\u0308o\u0308des aidata.Aastato\u0308o\u0308line on abiline majapidamises. Talle maksti palka iga 3 kuu tagant ning moonavilja sai ta iga kuu eest ette."}, {"text_idx": "#000137", "text": "maata talupoeg ehk pops, kes omab vo\u0303o\u0303ra maa peal eluaset;"}, {"text_idx": "#000138", "text": "abielus sulane, kes enam peremehe juures ei to\u0308o\u0308ta ning elab peremehe maal u\u0308u\u0308rilisena vo\u0303i talle kuulub va\u0308ike elamine peremehe maal. Ta peab tegema to\u0308o\u0308d maaomaniku heaks."}, {"text_idx": "#000139", "text": "Taludes ka\u0308isid ka ra\u0308ndra\u0308tsepad, kellel lasti kogu perele o\u0303mmelda need riided, mida naistel oli keeruline valmistada (kasukad, kuued)."}, {"text_idx": "#000140", "text": "Hansenite pere lapsed ja nende tulevik"}, {"text_idx": "#000141", "text": "A. H. Tammsaare vanematel Annel ja Peetril su\u0308ndis 12 last, kellest 10 kasvas suureks. 12 lapsest oli 8 poega ja 4 tu\u0308tart. Sel ajal oli oluline, et taluperre su\u0308nniks palju poegi ja esimene laps oleks poeg. Tavaliselt pidi esimesest pojast saama talu pa\u0308rija. Hansenite peres pa\u0308ris talu kolmas poeg August."}, {"text_idx": "#000142", "text": "Ju\u0308ri o\u0303ppis Sa\u0308a\u0308sku\u0308la ku\u0308lakoolis. Ta asus elama Aegviidu la\u0308hedale Koitja\u0308rvele Oru tallu. Ju\u0308ri to\u0308o\u0308tas metsavahina Tallinna linnale kuuluvas metsas. Tema u\u0308lesanne oli mets korras hoida ja Tallinna linna jaoks ku\u0308ttepuid varuda. Tubli to\u0308o\u0308 eest autasustati Ju\u0308rit 1938. aastal Eesti Punase Risti teenetema\u0308rgi III klassi medaliga. Ju\u0308ri osales esimeses maailmaso\u0303jas. Pa\u0308rast seda, kui kirjanik tuberkuloosi po\u0303des ja raske mao-operatsiooni la\u0308bi tegi, elas ta aastaid (1914\u20131919) venna juures Koitja\u0308rvel, et kosuda. Ju\u0308ril oli abikaasa Alviinega (Toim) neli last: Alma, Albert (Kunstiinstituudi o\u0303ppejo\u0303ud, tarbekunstnik), Hilda (suri lapsena) ja Artur (metsateadlane)."}, {"text_idx": "#000143", "text": "Jaan o\u0303ppis Sa\u0308a\u0308sku\u0308la ku\u0308lakoolis. Ta asus elama Tallinna, kus ta hakkas pidama va\u0308ikest poodi. Jaan huvitus fotograafiast ja muuseumis olevad fotod on just tema tehtud. Jaanil oli abikaasa Emiliega (Turgan) kaks last: Emma-Rosalie ja Evald. Jaan ja tema pere olid sagedased ku\u0308lalised vend Augusti juures. Jaan eestistas oma perekonnanime Hansen 1940. aastal. Uueks nimeks sai Asemaa."}, {"text_idx": "#000146", "text": "14. ma\u0308rtsil 1920 abiellus Anton Hansen Tammsaare Ka\u0308the-Amalie Veltmaniga. Perre su\u0308ndis kaks last: tu\u0308tar Riita (17.02.1921\u201325.06.2004) ja poeg Eerik (17.11.1928\u201316.11.1982). Ja\u0308rgnev eluperiood kujunes kirjanikul ka loominguliselt va\u0308ga viljakaks. Ja\u0308rjest ilmusid romaanid \u201eKo\u0303rboja peremees\u201c, \u201eMa armastasin sakslast\u201c, \u201eElu ja armastus\u201c, romaani \u201eTo\u0303de ja o\u0303igus\u201c viis osa, na\u0308idendid, ajaleheartiklid ja to\u0303lketo\u0308o\u0308d."}, {"text_idx": "#000147", "text": "Marie sai lugemise ja rehkendamise selgeks ema ka\u0308eko\u0303rval. Tu\u0308druk so\u0303brustas naabrite Grosthalide perepoja Ju\u0308riga. Nad mo\u0303tlesid va\u0308lja erilise salakeele ja kirjutasid teineteisele salakeeles kirju. Hiljem, pa\u0308rast abiellumist kolisid nad elama La\u0308a\u0308nemaale Piirsalu ku\u0308lla. Mariel oli kaks last: Arnold-Friedrich ja Helmi. Poeg Arnold oli omal ajal tuntud na\u0308itleja. Ta eestistas oma nime 25.08.1936. Temast sai Arno Suurorg ning ta to\u0308o\u0308tas aastatel 1922\u20131960 Eesti Draamateatris. Ta on ma\u0308nginud filmis \u201eValgus Koordis\u201c ja paljudes kuuldema\u0308ngudes, sealhulgas romaani \u201ePo\u0303rgupo\u0303hja uus Vanapagan\u201c po\u0303hjal tehtud kuuldema\u0308ngus kehastas ta Ju\u0308rkat. Helmi (hiljem Bergman) to\u0308o\u0308tas A. H. Tammsaare Kadrioru muuseumis ja\u0308relevaatajana."}, {"text_idx": "#000148", "text": "Anette asus elama Tallinnasse ja pidas seal koka ametit. Anette oli vallaline ja jagas korterit oma o\u0303e Martaga. Ta oli su\u0308vausklik."}, {"text_idx": "#000150", "text": "Marta asus elama Tallinnasse. Ta pidas o\u0303mbleja ametit ja oli vallaline. Marta elas pere lastest ko\u0303ige vanemaks (ta suri 93aastaselt). Kui Tammsaare kodutalu hooneid taastama hakati, oli Marta ainukesena pere lastest elus ja jagas oma ma\u0308lestusi lapsepo\u0303lvest."}, {"text_idx": "#000153", "text": "Koolihariduse korraldus A.H. Tammsaare nooruses"}, {"text_idx": "#000154", "text": "19. sajandil toimusid Eestimaal ja Liivimaal suured muutused. Talumajandusse ilmus kapitalistlik tootmine, suhted mo\u0303isnikega muutusid. Uued seadused ja muutunud olukord lo\u0303id vajaduse haridussu\u0308steemi arendada. Senine kodune o\u0303petus ja kasvatus olid aegunud. U\u0308hiskonnas hakkama saamine (vajadus uusi po\u0303llukultuure soetada, maa viljakust parandada, lepinguid so\u0303lmida) no\u0303udis kirjaoskust."}, {"text_idx": "#000155", "text": "1851. aastal andis Liivimaa u\u0308lem-maakooli amet va\u0308lja eeskirja, millega kehtestas koolikorralduse uued alused. Talurahva haridustaseme to\u0303stmiseks peeti oluliseks luua kaheastmeline rahvakoolide vo\u0303rk. Palju muutus 1860.\u201370. aastatel, mil algas haritlaskonna kujundamine ja eesti rahvuskultuuri arendamine. Noored haritlased olid rahvakooli o\u0303petajad."}, {"text_idx": "#000156", "text": "1876. aastal andis Eestimaa u\u0308lemkoolikomisjon va\u0308lja \u201eSeadmissed ma-kolide pa\u0308rrast Tallinnamaal\u201c, millega ma\u0308a\u0308ratleti Po\u0303hja-Eestis o\u0303ppeto\u0308o\u0308 korralduse no\u0303uded. Selle korra ja\u0308rgi tuli ku\u0308lakool luua iga 300 ta\u0308iskasvanu kohta. Koolmeistrid pidid o\u0303petama laulmise ja usuo\u0303petuse ko\u0303rval ka \u201erehkendamist tahvli peal ja isea\u0308ranis ka peast\u201c, \u201eselget ja mo\u0303istlikku raamatulugemist\u201c, \u201ekirjutamist\u201c. Koolimajad kandsid sel ajal tihti ka vallamaja rolli."}, {"text_idx": "#000157", "text": "O\u0303lilambi kasutusele vo\u0303tmine muutis koolielu. Koolipa\u0308ev pikenes ning kehtestati u\u0308ldine koolikohustus. Koolis pidid ka\u0308ima ko\u0303ik lapsed (vanuses 7\u201317 eluaastat), kes jaotati kolme vanuseru\u0308hma. Esimese ru\u0308hma moodustasid need o\u0303pilased, kes alles alustasid veerimist. Neid nimetati kodukooli lasteks ja neid kontrollis koolmeister. Pa\u0308riskoolis (po\u0303hikooli osas) hakati ka\u0308ima umbes 10aastaselt ja see kestis u\u0308ks vo\u0303i kaks (hiljem kolm) talve. Kolmanda ru\u0308hma moodustasid kordajad lapsed, kes olid po\u0303hikooli lo\u0303petanud. Nemad ka\u0308isid u\u0308ks vo\u0303i kaks korda kuus o\u0303petust meelde tuletamas."}, {"text_idx": "#000158", "text": "1874. aasta kooliseadus no\u0303udis, et koolis oleks suur arvelaud, koolmeistri kateeder, tindipottidega varustatud koolilaud, jalaga tahvel, gloobus, Euroopa, Balti kubermangude ja Palestiina seinakaart, joonlaud, u\u0308ks ma\u0308nguriist (klaver vo\u0303i harmoonium) ning o\u0303ppevahendite kapp."}, {"text_idx": "#000159", "text": "Aastatel 1870\u20131880 hakkas kogu Eestis kehtima kolmeaastane koolikohustus. Talulapsed pidid ka\u0308ima koolis. Koolisundus oli kolm talve. Kool algas 15. oktoobril, kui va\u0308ljas loomi enam karjatada ei saanud. Kool lo\u0303ppes 15. aprillil, kui lastel tuli ja\u0308lle karja minna. Koolis ka\u0308isid 10\u201313aastased lapsed. Tunnistusele ma\u0308rgiti hinnangud omandatud oskuste kohta so\u0303nadega \u201enatukene\u201c, \u201ekeskmist moodi\u201c, \u201ela\u0308heb korda\u201c, \u201ehea\u201c."}, {"text_idx": "#000160", "text": "1881. aastal oli Eestis 70 kihelkonnakooli ja 1221 luteri usu ku\u0308lakooli (seal ka\u0308is kokku 45 000 o\u0303pilast). Talupoegi oli sel aastal Eestis 731 691. Neist 4% ei osanud lugeda, Lo\u0303una-Eestis oli kirjaoskus 41% talupoegadest, Po\u0303hja-Eestis oli kirjaoskuse tase 34%."}, {"text_idx": "#000161", "text": "Kihelkonnakool rajati esialgu eraalgatusel. See oli uus koolitu\u0308u\u0308p, teise astme rahvakool. 1804. aastal avas Kanepi praost J. Ph. von Roth esimese kihelkonnakooli. Kooli po\u0303hiu\u0308lesanne oli o\u0303petada rehkendamist ja kirjutamist, kuni ku\u0308lakool o\u0303petas lugemist."}, {"text_idx": "#000162", "text": "Suured muutused toimusid pa\u0308rast seda, kui Valga o\u0303petajate seminaris ettevalmistuse saanud koolio\u0303petajad to\u0308o\u0308le asusid. Suure-Jaani kihelkonnakoolis o\u0303petas Joosep Kapp looduso\u0303petust ja maateadust Diesterwegi ning Pestalozzi vaimus. Neid o\u0303ppeaineid o\u0303petati mujalgi. 19. sajandi keskel tegutses Po\u0303hja-Eestis u\u0308ks kihelkonnakool (Simunas), Lo\u0303una-Eestis oli neid 18."}, {"text_idx": "#000164", "text": "Esimene tu\u0308drukutele loodud kihelkonnakool avati 1857. aastal Po\u0303lvas. Varem o\u0303ppisid kihelkonnakoolides ainult poisid."}, {"text_idx": "#000165", "text": "Koolisu\u0308steemi muutis venestamine, mis algas 1880. aastate teisel poolel. Koolidesse jo\u0303udsid venekeelsed o\u0303pikud, o\u0303petamine toimus vene keeles ja ta\u0308htis oli usuo\u0303petus."}, {"text_idx": "#000166", "text": "1883. aastal olid koolides tu\u0308u\u0308ptunniplaanid. Selle ja\u0308rgi algas o\u0303ppeto\u0308o\u0308 hommikul kell 9. Lapsed, kes elasid kaugemal, ja\u0308id o\u0308o\u0308seks koolimajja. O\u0303htuti kella viiest kuni seitsme-kaheksani kordasid lapsed tunni materjali ja lahendasid u\u0308lesandeid. Ku\u0308lmemal ajal ja\u0308id koolimajja ka la\u0308hemal elavad lapsed, sest neil polnud korralikke jalano\u0303usid ning teed olid kinni tuisanud. Koolina\u0308dal algas esmaspa\u0308eval. Lapsed toodi kooli hobusega, kaasa pakiti lihakild, leivapa\u0308ts, jahuputru, kartulivo\u0303id ja piimala\u0308hker. Koolis ka\u0308idi ka laupa\u0308eval, mil tunnid lo\u0303ppesid keskpa\u0308eval."}, {"text_idx": "#000167", "text": "Keskharidust omandati linnakoolides. Huvi keskhariduse vastu suurenes 1870. aastatel, mis lo\u0303i vajaduse ka uusi koole luua. 1861. aastal oli Tartus 11 talupojast gu\u0308mnasisti. 1881. aastal oli neid juba 124. Aastal 1884 rajas Hugo Treffner 3-klassilise II ja\u0308rgu poeglaste kooli, milles o\u0303petati saksa keeles. 1890. aastal sai kool I ja\u0308rgu o\u0303ppeasutuse o\u0303igused, o\u0303ppekeel oli sellest ajast alates vene keel."}, {"text_idx": "#000170", "text": "Ema o\u0303petas ketramise juures lugema. Isa to\u0303i kukeaabitsa. Mina o\u0303ppisin Ottost venna ko\u0303rval. Vanemad lapsed o\u0303petasid ka nooremaid. Seda ma ei ma\u0308leta, et isa oleks kedagi lugema o\u0303petanud."}, {"text_idx": "#000171", "text": "Olin ku\u0308mneaastane, kui ka\u0308sk vo\u0303i seadus tuli kooli minna. Mina ka\u0308isin kaks talve Sa\u0308a\u0308sku\u0308la koolis. Jo\u0303ulude ajal vo\u0303i kuu aega enne pu\u0308hi la\u0308ksin ja olin lihavo\u0303tteni. Vanem vend Otto oli ka, tema tegi o\u0303htul su\u0308u\u0308a. Olime na\u0308dala, vahest ka kaks na\u0308dalat ja\u0308rjest koolis. Hobustega toodi, hobustega viidi."}, {"text_idx": "#000172", "text": "Koolimaja oli uus, kuid seal oli ainult u\u0308ks suur klass. Magasime ka klassitoas. Magamise jaoks lu\u0308kkasime paar pikka pinki a\u0308ra, laua ka. Kaheksa vo\u0303i ku\u0308mme last magas koolis, plikad ja poisid magasid u\u0308hes ruumis. Po\u0303hukott oli ku\u0308lje all, veike lina ka, tekk peal. Sa\u0308a\u0308sku\u0308la koolis o\u0303piti Jakobsoni raamatust lugemist, siis rehkendust, piiblilugu, laulmist, tehti diktaate. Tahtsin ku\u0308ll rohkem koolis ka\u0308ia, aga isa u\u0308tles: \u201eSigu so\u0308o\u0308ta ja lehmi lu\u0308psa oskab tu\u0308druk ilma hariduseta.\u201c"}, {"text_idx": "#000174", "text": "Anton o\u0303ppis vanemate vendade ko\u0303rval lugemise selgeks ja la\u0308ks kaheksa-aastaselt Sa\u0308a\u0308sku\u0308la kooli. Siin o\u0303ppis ta lugemist Malmi raamatust \u201eLaulud ja lood\u201c. Antonil oli hea pea ja ta oli usin o\u0303ppija. Kui o\u0303petajal muud tegemist oli, andis Anton va\u0308iksematele lastele lihtsamaid tunde."}, {"text_idx": "#000175", "text": "Hiljem ka\u0308is Anton Pru\u0308mli koolis. Pru\u0308mlis andis o\u0303petaja Hans Tiss o\u0303pilastele u\u0308he rehkendusu\u0308lesande ja ei u\u0308telnud midagi, kuidas seda teha. Anton lahendas a\u0308ra. Tiss ku\u0308sis, et kuidas sa lahendasid. Anton seletas siis. O\u0303petaja tunnistas: \u201eMina katsusin ka teha, aga ei tulnud va\u0308lja.\u201c"}, {"text_idx": "#000177", "text": "1841 su\u0308nnib kirjaniku isa Peeter Hansen."}, {"text_idx": "#000179", "text": "1852 su\u0308nnib kirjaniku ema Ann Backhoff."}, {"text_idx": "#000180", "text": "1858 hakkab kehtima talurahvaseadus, mis po\u0303hjustab Mahtra so\u0303ja, kuna talupojad ei taha enam teorenti maksta."}, {"text_idx": "#000181", "text": "1861 puhkeb Ameerikas koduso\u0303da. See toob eestlastele suurt kasu, sest lina hind maailmaturul kasvab tohutult. Linakasvatusest saadud raha kasutatakse selleks, et talud pa\u0308riseks osta."}, {"text_idx": "#000182", "text": "1861 leiab aset Albu veresaun. Ja\u0308rvamaa talupoeg Juhan Leinbergi (prohvet Maltsvet) jutluste mo\u0303jul mu\u0308u\u0308vad paljud usuliselt a\u0308rganud talupojad maha oma varanduse ja siirduvad Lasnama\u0308ele valget laeva ootama. Laev peaks nad viima kaugele o\u0303nnemaale, kuid see ja\u0308a\u0308b tulemata.Leinberg a\u0308rgitab Albu kandi talupoegi ra\u0308ndama Venemaale Krimmi. Kohalik mo\u0303isnik Lilienfeld laseb karistussalgal va\u0308lja ra\u0308nnata soovijad armutult la\u0308bi peksta. Siiski ra\u0308ndab hulk talupoegi Krimmi ja Kaukaasiasse paremat elu otsima."}, {"text_idx": "#000185", "text": "1868 kaotatakse teoorjus. Talupojad saavad talud pa\u0308riseks osta. Eestit (eriti Po\u0303hja-Eestit) tabab na\u0308ljaha\u0308da, mis on eesti rahva jaoks viimane."}, {"text_idx": "#000187", "text": "1870 lavastab Lydia Koidula Vanemuise seltsis enda kirjutatud na\u0308idendi \u201eSa\u0308a\u0308rane mulk ehk sada vakka tangusoola\u201c. Seda su\u0308ndmust peetakse eestikeelse teatri alguseks."}, {"text_idx": "#000188", "text": "1872 asutatakse Eesti Kirjameeste Selts, mille u\u0308lesanne on eestikeelse kirjaso\u0303na (ilukirjanduse ja teaduse) arendamine. Selts kujuneb selleaegset haritlaskonda koondavaks organisatsiooniks."}, {"text_idx": "#000192", "text": "1880 ilmub Eduard Bornho\u0308he ajalooline romaan \u201eTasuja\u201c."}, {"text_idx": "#000193", "text": "1881 tapavad Vene revolutsiona\u0308a\u0308rid vabameelse tsaari Aleksander II. Troonile asub Aleksander III, kes ei soosi tsaaririigi eri rahvuste keelelist ja kuultuurilist arengut."}, {"text_idx": "#000195", "text": "1885 valmib Saksamaal esimene bensiinimootori jo\u0303ul liikuv auto."}, {"text_idx": "#000198", "text": "1888 avatakse Po\u0303ltsamaal Eesti Aleksandrikool."}, {"text_idx": "#000199", "text": "1887\u20131905 oli venestamise aeg. Koolid venestatakse, alates kolmandast klassist on o\u0303ppekeel vene keel. Riigiametites asendatakse saksa ametnikud, kes oskasid pisut ka eesti keelt, venelastega. Tekib masendusmeeleolu. Rahvale tundub, et paremad ajad on mo\u0308o\u0308das."}, {"text_idx": "#000204", "text": "1902 ilmub Eduard Vilde ajalooline romaan \u201eMahtra so\u0303da\u201c."}, {"text_idx": "#000205", "text": "1905. aasta revolutsioon Eestis, Tallinnas toimuvad rahvarahutused, u\u0308le Eesti mo\u0303isate po\u0303letamine."}, {"text_idx": "#000206", "text": "1903\u20131907 tegutseb Anton ajakirjanikuna Tallinnas."}, {"text_idx": "#000207", "text": "1906\u20131921 ilmub John Galsworthy triloogia \u201eForsyte\u2019ide saaga\u201c."}, {"text_idx": "#000208", "text": "1908 avatakse Tartus Eesti Rahva Muuseum."}, {"text_idx": "#000210", "text": "1912 ilmub Oskar Lutsu \u201eKevade\u201c."}, {"text_idx": "#000212", "text": "1913 valmib Tallinnas Estonia teatri hoone."}, {"text_idx": "#000215", "text": "1917 ilmub Knut Hamsuni teos \u201eMaa o\u0303nnistus\u201c."}, {"text_idx": "#000217", "text": "13.03.1920 abiellub Anton Ka\u0308the Veltmaniga."}, {"text_idx": "#000218", "text": "1921 tehakse Eestis maareform, mo\u0303isate maa jagatakse talunikele."}, {"text_idx": "#000222", "text": "1922 ilmub Tammsaare romaan \u201eKo\u0303rboja peremees\u201c."}, {"text_idx": "#000223", "text": "1923 hakkab ilmuma ajakiri Looming."}, {"text_idx": "#000224", "text": "1924 ilmub Thomas Manni teos \u201eVo\u0303luma\u0308gi\u201c."}, {"text_idx": "#000227", "text": "1929 ilmub Tammsaare romaani \u201eTo\u0303de ja o\u0303igus\u201c II osa."}, {"text_idx": "#000228", "text": "1929 ilmub Ernest Hemingway romaan \u201eJumalaga, relvad!\u201c."}, {"text_idx": "#000230", "text": "1931 ilmub Tammsaare romaani \u201eTo\u0303de ja o\u0303igus\u201c III osa."}, {"text_idx": "#000231", "text": "1932 ilmub Tammsaare romaani \u201eTo\u0303de ja o\u0303igus\u201c IV osa."}, {"text_idx": "#000232", "text": "1933 ilmub Tammsaare romaani \u201eTo\u0303de ja o\u0303igus\u201c V osa."}, {"text_idx": "#000234", "text": "1934 ilmub Tammsaare romaan \u201eElu ja armastus\u201c."}, {"text_idx": "#000235", "text": "1935 ilmub Tammsaare romaan \u201eMa armastasin sakslast\u201c."}, {"text_idx": "#000236", "text": "30.08.1936 avatakse Albu vallamaja ees Tammsaare ausammas."}, {"text_idx": "#000237", "text": "1936 ilmub Tammsaare na\u0308idend \u201eKuningal on ku\u0308lm\u201c."}, {"text_idx": "#000238", "text": "1937 ilmub John Steinbecki teos \u201eHiirtest ja inimestest\u201c."}, {"text_idx": "#000240", "text": "1938 ilmub Karl Ristikivi romaan \u201eTuli ja raud\u201c."}, {"text_idx": "#000241", "text": "1939 ilmub Tammsaare romaan \u201ePo\u0303rgupo\u0303hja uus vanapagan\u201c."}, {"text_idx": "#000246", "text": "Na\u0308itus \"Tammsaare reisid ja reietused\""}, {"text_idx": "#000247", "text": "Mai-juuni. Etendus koolidele \"Mina, Sikenberg\". Ettetellimisel!"}]