[{"text_idx": "#000002", "text": "Toote disain/ taaskasutus \u2013 teadlikkus ohtlikest ainetest, ohtlike ainete asendamine ohutumatega, o\u0308ko-pakendite kasutus, o\u0308ko-ma\u0308rgistus\nVee puhastus\u2013 to\u0308o\u0308stuseprotsesside heitvee eelpuhastus, sademevete eelpuhastus"}, {"text_idx": "#000003", "text": "\u201cToru-otsa\u201d meetmed \u2013 tehnilised meetmed heitmete/koormuste keskkonda jo\u0303udmise va\u0308ltimiseks"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Ohtlike ainete hulka kuuluvad mitmed keemilised u\u0308hendid nagu raskemetallid, ravimid, perfluoreeritud u\u0308hendid (PFAA-d, kaasaarvatud PFOS). Suur kemikaalide hulk muudab vo\u0303imatuks igale u\u0308hendile sobiva a\u0308rastusmeetodi rakendamise. Lahenduseks on leida ja rakendada selliseid meetodeid, mida saab kasutada vo\u0303imalikult paljude u\u0308hendite samaaegseks eemaldamiseks. Laialdaselt kasutatud meetodid on osoneerimine, adsorptsioon aktiivso\u0308ega ja membraanfiltreerimine. Need tehnoloogiad lisatakse reoveepuhastite viimaseks puhastussammuks. Meetodeid ei saa kasutada kui loodusla\u0308hedasi lahendusi."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Keemiline sadestamine ja adsorptsioon helvesteks"}, {"text_idx": "#000020", "text": "Membraanfiltrimine on protsess, kus osakesed vo\u0303i lahustunud aine eraldatakse poolla\u0308bilaskvas membraanis veesurve mo\u0303jul. Nanofiltrid (NF) ja po\u0308o\u0308rdosmoos (RO) on potentsiaalsed eraldusrakendused reoveest ohtlike ainete eemaldamiseks. Puhastatud reovesi la\u0308bib membraanfiltri, enamik orgaanilisest ainest ja osa sooladest moodustavad ja\u0308a\u0308gi/ku\u0308bemed membraani taha. RO ja NF toodavad suurel hulgal ja\u0308a\u0308ki, mida tuleb ja\u0308rgnevalt ka\u0308idelda."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Membraane tuleb sageli puhastada kas leeliselise vo\u0303i happelise lahusega vo\u0303i mo\u0303lemaga. Vo\u0303rreldes osoneerimisega, on energiatarve pumpadele membraanfiltrimisel 2-3 korda suurem."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Ohtlike ainete kaardistamine, passiivne proovivo\u0303tt"}, {"text_idx": "#000025", "text": "Peamine probleem ohtlike ainete uuringutes on andmete va\u0308hesus/puudus. Analu\u0308u\u0308sides ohtlike ainete sisaldusi po\u0303rkame kokku probleemiga, kus on looduslike vete suured vooluhulgad ja ohtlike ainete madalad ko\u0303ikuvad kontsentratsioonid. Passiivne proovivo\u0303tt on tehnika, mis vo\u0303imaldab saada ta\u0308psemaid ja esinduslikke tulemusi proovidest u\u0308le analu\u0308u\u0308tilise ma\u0308a\u0308ramispiiri. Samas on vajalik la\u0308bi viia vo\u0303imalike ohtlike ainete allikate kaardistamine. Vo\u0303imalikest allikatest valglal vo\u0303ivad ohtlikud ained jo\u0303uda ojadesse, tiikidesse, jo\u0303gedess vo\u0303i ja\u0308rvedesse."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Vo\u0303imalike allikate valik ja kaardistamine"}, {"text_idx": "#000027", "text": "A\u0308riregister () pilootala valdades asuvad ettevo\u0303tted"}, {"text_idx": "#000028", "text": "Ettevo\u0303tted, kus vo\u0303ivad olla vo\u0303imalikud reostusallikad, tegevusala alusel (ehitus, keemiaettevo\u0303tted, metsato\u0308o\u0308stus, elektroonika, ja\u0308a\u0308tmemajandus, po\u0303llumajandus, logistika ettevo\u0303tted, metallito\u0308o\u0308kojad, autoto\u0308o\u0308kojad, toiduaineteto\u0308o\u0308stus, haiglad ja hooldusasutused jne.) \u00b7"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Krediidiinfo lehte () \u2013 kas ettevo\u0303te on tegev, kontrollida tegevuse aadressi"}, {"text_idx": "#000032", "text": "Passiivne proovivo\u0303tt on uus meetod orgaaniliste saasteainete kontsentratsioonide seireks veekogudes. Erinevalt punktproovide vo\u0303tmisest, on passiivne proovivo\u0303tt on sobilikum prioriteetsete ohtlike ainete seireks, sest vo\u0303imaldab teha pikemaajalisi ja\u0308reldusi sisalduste kohta veekeskkonnas. Passiivse proovivo\u0303tu eelis punktproovivo\u0303tu ees on vo\u0303imalus hinnata saasteainete ajalist keskmist kontsentratsiooni muutuvas vesikeskkonnas, et saada vee kvaliteedist piisavalt esinduslik u\u0308levaade ja hinnata veekeskkonnas saasteainete sisalduste muutumist ajas."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Passiivse proovivo\u0303tu meetodis on proovivo\u0303tt kombineeritud asjaomaste u\u0308hendite kontsentreerimisega. Tegemist on mittemehaanilise seadmega, mis vo\u0303imaldab vees lahustunud saasteaineid akumuleerida.\nPassiivse proovivo\u0303tuseadmega saadud sisaldused kujutavad endast saasteainete keskmist kontsentratsiooni teatud ajavahemikus. U\u0308hendi akumuleerumine passiivse proovivo\u0303tuseadme vastuvo\u0303tval faasil toimub termodu\u0308naamilise tasakaaluoleku saabumiseni faasi ja vesikeskkonna vahel vo\u0303i seni, kuni proovivo\u0303tu protsess katkestatakse."}, {"text_idx": "#000034", "text": "On olemas kahte tu\u0308u\u0308pi passiivse proovivo\u0303tu faase: jaotusel (p-PSD) po\u0303hinev ja adsorbtsioonil (a-PSD) po\u0303hinev. Pilootprojektis kasutati pilootalal (pilootalas oli 3 proovivo\u0303tu kohta ja 3 proovivo\u0303ttu kestvusega 2-4 na\u0308dalat) ohtlike orgaaniliste ainete ajalise keskmise kontsentratsiooni (TWAC) hindamiseks pinnavees adsorbtsioon passiivset proovivo\u0303tuseadet (Chemcatcher). Jaotusel po\u0303hineva passiivse proovivo\u0303tumeetodi arendamise ka\u0308igus kasutati faasimaterjalina silikoonlehti (SR)."}]