[{"text_idx": "#000001", "text": "Arthur Vo\u0303o\u0303bus on u\u0308ks tuntumaid, kui mitte ko\u0303ige tuntum Eesti pa\u0308ritolu humanitaarteadlane maailmas. On hea, et ta po\u0303genes 1944. aastal va\u0308lismaale ja sai ennast teadlasena teostada, sest tema panus usuteaduse, kirikuloo, su\u0308roloogia ja piibliteaduste vallas on ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rne. Eestis endas on Vo\u0303o\u0303bus seevastu va\u0308hetuntud ja tema to\u0308o\u0308de avaldamine ja\u0308tkuvalt oluline. Vo\u0303o\u0303buse elu ja to\u0308o\u0308 kohta on vo\u0303imalik lugeda Amar Annuse koostatud Eesti mo\u0303tteloo ko\u0308itest \u201eKummargil ka\u0308sikirjade kohal\u201c (Tartu: Ilmamaa, 2009) ja Kirik & Teoloogia veergudel (vt siit)."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Ehkki konspekt edastab Vana Testamendi tekstikriitika aabitsato\u0303desid, on sellele omane ainulaadne vaateviis. Kirjutab keegi, kes on ka\u0308inud ise u\u0308le kolmeku\u0308mne korra La\u0308his-Idas ka\u0308sikirju otsimas ja pildistamas, on neid erinevates va\u0308ljaannetes avalikkuse ette toimetanud ning mitu olulist avastust teinud. Eriti konspekti teises pooles, kus Vo\u0303o\u0303bus ra\u0308a\u0308gib Origenesest, su\u0308u\u0308ria Pes\u030cittast ja Syro-Hexaplast, avaldub elavalt Vo\u0303o\u0303buse vahetu teadlase, otsija ja koguja kogemus. Eestis ei ole mitte kedagi, kes saaks midagi sarnast vastu panna."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Loomulikult on aastast 1987 aeg ja uurimine edasi la\u0308inud ning Vo\u0303o\u0303buse sissejuhatust tuleb vo\u0303ttagi sissejuhatusena. Just Vana Testamendi tekstikriitikas on Surnumere leidude mo\u0303ju muutunud sedavo\u0303rd tugevaks, ning nendega koos ka isea\u0308ranis Septuaginta ja Vetus Latina mo\u0303ju, et masoreetse heebrea teksti valitsusaeg hakkab lo\u0303ppema. Proovitakse ku\u0308ll taastada kas masoreetse teksti algkuju vo\u0303i mo\u0303nda ajaarvamise vahetusel olnud heebrea versiooni, ent ko\u0303ige olulisem muutus seisneb selles, et u\u0308ha va\u0308hem ra\u0308a\u0308gitakse u\u0308hest ja ainsast Vana Testamendi algtekstist. Neid oli mitu ja nende areng on olnud keeruline. Seega ei saa ehk enam ra\u0308a\u0308kida ka na\u0308iteks Jesaja \u201eprimitiivsemast\u201c tekstikujust, nagu kirjutab Vo\u0303o\u0303bus, mis peaks eeldama \u201earenenumat\u201c masoreetset tekstikuju."}, {"text_idx": "#000007", "text": "I Heebrea tekst ja selle tunnistajad"}, {"text_idx": "#000008", "text": "Ko\u0303ige vanemad sa\u0308ilinud ja\u0308a\u0308nused heebrea ka\u0308sikirjadest na\u0308itavad, et neid koostati konsonantkirjas ilma ta\u0308isha\u0308a\u0308likuteta. See on ju semi keelte omapa\u0308ra. Alles palju hiljem on vokaliseerimisele ta\u0308helepanu po\u0308o\u0308ratud, kas siis punktuatsiooni vo\u0303i eriliste vokaalima\u0308rkide kaudu. Need on aga ku\u0308simused, milledes vanal ajal arvamised la\u0308ksid lahku. On olnud neid, kes olid seisukohal, et heebrea tekst, mida Moosesele Siinail u\u0308le anti, oli ta\u0308ielikult vokaliseeritud ja et rabid ja masoreedid (st pa\u0308rimuse kaitsjad) on seda teksti usaldusva\u0308a\u0308rselt kandnud la\u0308bi inimpo\u0303lvede ja sajandite. Aasta 1100 u\u0308mber deklareeris karaiit Hadassi, et Jumal ei ole Toorat ilma punktuatsioonita loonud. Teiselt poolt leidis punktuatsiooni kasutuselevo\u0303tmine mitmelt poolt a\u0308gedat vastuseisu. Isegi veel 9. sajandil keeldus u\u0308ks babu\u0308loonia kooliu\u0308lem, Gaon Natronai, seda kasutamast, va\u0308ites, et see ei tulene Siinailt. Hiljem toodi selle vastu ette selle hilist tekkimist."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Heebrea ka\u0308sikirjade arenemise lugu on olnud nende ka\u0308tes, kes selle pa\u0308randi puhtuse ja sa\u0308ilitamise eest tundsid vastutust."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Talmud ja varased rabid kirjeldavad to\u0308o\u0308d, mida soferim (raamatutargad, o\u0303petlased) sooritasid 2. ja 3. sajandil. Need pu\u0308u\u0308dsid fikseerida teatud so\u0303nade lugemist, mis seda tegid vajalikuks. Samuti koostasid nad selleks teatud so\u0303nade su\u0308steemi marginaaliate [a\u0308a\u0308rema\u0308rkuste \u2013 toim] kujul. Need olid aga masoreedid (garanteerijad, kaitsjad), kes sellele hoolele ja to\u0308o\u0308le, mida soferim sooritasid, andsid lo\u0303pliku vormi. See to\u0308o\u0308 lo\u0303ppes 10. sajandil. Nad na\u0308gid oma eesma\u0308rki tekstipa\u0308rimuse kaitsmises, mis oli nende ka\u0308tte usaldatud. Vokaa\u00adlide ja ro\u0303hkude su\u0308steemi kaudu garanteerisid nad traditsioonilise ha\u0308a\u0308ldamise ja lugemise. Et kindlustada oma teksti puhtust, loendasid ja registreerisid masoreedid salme, so\u0303nu ja isegi ta\u0308hti Vana Testamendi tekstis."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Meieni sa\u0308ilunud heebrea ka\u0308sikirjade arv on suur. Palju sellest materjalist ei oma aga samasugust va\u0308a\u0308rtust. Siin saame mainida ainult suuri kogusid ja noppida va\u0308lja ko\u0303ige ta\u0308ht\u00adsamat ka\u0308sikirjalisest pa\u0308rimusest."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Ko\u0303ige ulatuslikum ja va\u0308ga vanade ka\u0308sikirjade poolest ka va\u0308a\u0308rtuslikem kogu heebrea ka\u0308sikirju asub Avalikus Raamatukogus Leningradis [praegune Vene Rahvusraamatukogu Peterburis \u2013 toim]. Sinna voolasid kokku kaks ka\u0308sikirjade kogu, aastatel 1863 ja 1876, mille vene karaiit Abraham Firkovits\u030c ennastsalgava agarusega oli kokku kogunud, peamiselt idamaa karaiitide su\u0308nagoogidest. Firkovits\u030c oli u\u0308htlasi ka suur vo\u0303ltsija, kes sageli lisas uusi kolofone ka\u0308sikirjadele juurde ja muutis ka\u0308sikirjades antud daatumeid, et to\u0303endada karaiidi juutluse vanust, mis temale oli ainus to\u0303eline juutlus. Ta pu\u0308u\u0308dis na\u0308idata, et karaiidid olid asunud Krimmi palju varem, kui seda varem oli arvatud, ja et neil oli sa\u0308a\u0308l palju suurem ta\u0308hendus, kui tavaliselt oli nendele omistatud. Ko\u0303igest sellest hoolimata on tema poolt kokku korjatud heebrea ka\u0308sikirjad suure ta\u0308hendusega."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Hoolimata suurest massist on to\u0303eliselt vanade ka\u0308sikirjade arv piiratud, u\u0308ldiselt tuleb o\u0308elda, et heebrea piiblika\u0308sikirjad 10. ja 11. sajandist on juba haruldased. Ka\u0308sikirjade suur mass pa\u0308rineb hilisematest aegadest."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Rada heebrea piibliteksti va\u0308ga vanade ja\u0308a\u0308nuste juurde on avanenud ootamatute u\u0308llatustega, mida vana Kairo su\u0308nagoogi geniza on meie silmadele avanud. See heebrea so\u0303na ta\u0308hendab \u201ekogumispaika\u201c vo\u0303i \u201epeidupaika\u201c. Siia koguti hoolega kokku rebenenud ka\u0308sikirjad ja nende purune\u00adnud ja\u0308a\u0308nused. Mitteortodokssed materjalid harilikult po\u0303letati kohe, kuid siia koguti pu\u0308had tekstid. Kui geniza sai ta\u0308is, siis ko\u0303ik see materjal viidi harilikult va\u0308lja ja po\u0303letati rituaalselt. No\u0303nda on selliste geniza\u2019de sisu hukkunud ja\u0308a\u0308davalt. Ainult va\u0308ga erakordsetel juhtudel on olnud o\u0303nne, et geniza materjal on meieni sa\u0308ilunud."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Geniza avastamine Vanas Kairo su\u0308nagoogis aastal 1890 oli suur su\u0308ndmus. On o\u0303nn, et selle sisu ei olnud veel ma\u0308a\u0308ratud hukkumisele ja seda vo\u0303is nu\u0308u\u0308d paigutada teaduse varakambri salvedesse. Geniza\u2019s varjul olevate varade ulatus on erakordne. Nende fragmentide arvu on hinnatud kogusummas 200000 peale. Need ja\u0308a\u0308nused ja pudemed on leidnud tee mitmetesse raamatukogudesse. Nende materjalide po\u0303hihulk ra\u0308ndas Cambridge\u2019i u\u0308likooli raamatukokku ja Bodleiana raamatukokku Oxfordis. Ko\u0303ige vanem siin leiduvatest materjalidest on piibli\u00adteksti fragment 5. sajandist eKr. See materjalide hulk, mis koosneb raasukestest, on lubanud heebrea kirja punktuatsiooni ja ka teksti arengut ja\u0308lgida sellel kaugel ajastul, kuhu ei vii u\u0308kski ka\u0308sikiri."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Nu\u0308u\u0308d ja\u0308a\u0308b u\u0308le esile to\u0303sta mo\u0303nda eriti ta\u0308htsat tunnistajat heebrea ka\u0308sikirjapa\u0308rimuse pikast ajaloost."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Esimesel kohal nimetame Nashi papu\u0308u\u0308rust. Nashi papu\u0308u\u0308rus oli enne Qumrani avastusi ko\u0303ige vanemaks heebrea piibliteksti tunnistajaks. See tuli ilmsiks Egiptuses, kus aastal 1902 ostis W. L. Nash papu\u0308u\u0308ruse ja kinkis selle Cambridge\u2019i u\u0308likooli raamatukogule. Siin ilmub meie silme ette tekst, mis pa\u0308rineb kas 1. vo\u0303i 2. kristlikust sajandist. Viimaste uurimuste kohaselt pa\u0308rineb see ajast veel enne [Jeruusalemma \u2013 toim] templi ha\u0308vitamist."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Tuleb veel nimetada Ben As\u030ce\u0301ri ka\u0308sikirju. Viis vo\u0303i kuus Ben As\u030ce\u0301ri masoreetide po\u0303lvkonda on olnud ta\u0308htsaimal kohal ka\u0308sikirjade sa\u0308ilitamisel Tibeerias alates 8. sajandist kuni 10. sajandi keskpaigani."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Aleppo koodeks on ka\u0308sikiri, mis haarab kogu Vana Testamenti [mo\u0303ned osad on siiski kadunud \u2013 toim]. See pa\u0308rineb 10. sajandi esimesest poolest. Selle tekst on hoolikalt punktuatsiooniga varustatud ja oli mo\u0303eldud kui eeskujulik eksemplar. Algselt on ka\u0308sikiri pa\u0308rit Jeruusalemmast, kuid vahepeal oli ta Kairos ja sa\u0308a\u0308lt ra\u0308ndas Alepposse. Sellest alates, kui see tehti ka\u0308ttesaadavaks uurimisele, otsustas Heebrea U\u0308likool Jeruusalemmas vo\u0303tta selle aluseks sa\u0308a\u0308l va\u0308ljaantavale Heebrea Piibli va\u0308ljaandele."}, {"text_idx": "#000023", "text": "See seik Wadi Qumrani maa-alal juhatas sisse leidude seeria u\u0308mbruskonna kaljukoobastes. Otse hinge kinni pidades on maailm ja\u0308lginud selliste otse uskumatuna tunduvate leidude pa\u0308evavalgele tulekut. Sellist sensatsiooni ei ole enam olnud nendest pa\u0308evadest, mil C. von Tischendorf pani rohkem kui sada aastat tagasi kristliku maailma u\u0308llatuma Vana ja Uue Testamendi ja teiste vanakristlikkude ka\u0308sikirjade avastamisega, ja nendest pa\u0308evadest, mil G. B. de Rossi pani maailma kristlaskonda jahmuma katakombide avastamisega, lastes vaadata moodsa aja kristlasi vanade kristlaste ellu katakombide ha\u0308maruses."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Teadlaste ekspeditsioonid on uurinud hulka koopaid ja o\u0303o\u0303nsusi, kuid nad on leidnud ainult va\u0308heseid, mis sisaldasid ka\u0308sikirjade osi ja purunenud tu\u0308kke. Juuda ko\u0303rb on liiga metsik selleks, et sel viisil otsida see la\u0308bi po\u0303hjalikult. Aga niipea kui teadlased lahkusid, alustasid beduiinid oma to\u0308o\u0308d. Kui arheoloog saab sellel maastikul vastu pidada ainult lu\u0308hemat aega, saavad ainult beduiinid seda ala la\u0308bi otsida su\u0308stemaatiliselt, tungides looduse poolt valmistatud keerulistesse ja ha\u0308stivarjatud peiduurgastesse. Rohkem kui 700 beduiini kammisid sellel maa-alal la\u0308bi kaljuurge, aetuna taga arheoloogidest ja politseist. Kuid sekeldused ei ole nende kihku sugugi va\u0308hendanud, sest nad teavad, et sellised nahksed rullid imeliku kirjaga ta\u0308hendavad raha, palju raha. Beduiinidel ei ole ekspeditsioonikulusid, neil on kasutada palju to\u0308o\u0308jo\u0303udu ja neil on lo\u0303pmatult aega ja ka teadmisi, mis vajalikud selleks, et la\u0308bi tuhnida iga va\u0308iksemgi uruke selles Palestiina metsi\u00adkuimas osas. Nagu na\u0308ha, on neil leiuo\u0303nne olnud. Suuremad leiud on nende ka\u0308tte langenud. Nende ka\u0308es vo\u0303ib olla seni teadmatuks ja\u0308a\u0308nud ka\u0308sikirju, mida nad u\u0308hel pa\u0308eval va\u0308lja toovad ja rahaks u\u0308mber vahetavad."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Need on hindamatu va\u0308a\u0308rtusega tekstid, mis siin on pa\u0308evavalgele tulnud ning milliseid moodsa inimese silm ei ole veel na\u0308inud. Esimesel kohal tuleb ko\u0303nelda reast piiblitekstidest."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Ko\u0303ige kuulsam selles reas on heebreakeelne rull prohvet Jesaja raamatuga, leitud 1947. Sellega sensatsioonilised avastused o\u0303ieti algasidki. Siinse artikli alguses kirjeldatud seik viiski selle ka\u0308sikirja leidmisele. Selle tekst on ajahamba alt ha\u0308sti la\u0308bi tulnud ja u\u0308llatavalt ha\u0308sti sa\u0308ilinud, kuigi ka\u0308sikiri on kulunud sagedase kasutamise to\u0303ttu. Kuna seni ulatusid heebrea teksti vanimad esindajad tagasi ainult 9. sajandini, on leitud tekst ligi tuhat aastat vanem. Selle tekst on u\u0308ldiselt sama kui meile tuntud Jesaja tekstikuju, kuid paljude enam vo\u0303i va\u0308hem ta\u0308htsate erinevustega lugemisviisides. Jesaja 60:19 esineb siin kujul: \u201ePa\u0308ike ei ole sulle enam valguseks pa\u0308eval ega paista sulle kuupaiste o\u0308o\u0308sel.\u201cMasoreetlik tekst ei tunne so\u0303na \u201eo\u0308o\u0308sel\u201c. Kuid see esineb selles Jesaja rullis ja selline lugemisviis la\u0308heb kokku Septuaginta, aramea ja vanaladina versioonidega."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Heebrea tekst Jesaja 52:14 on: \u201eNo\u0303nda rikutud oli ta va\u0308limus.\u201c Jesaja rullist vo\u0303ib aga lugeda: \u201eMina vo\u0303idsin tema va\u0308limuse.\u201c See peegeldab ku\u0308ll Qumrani u\u0308hiskonna messianlikke kujutlusi."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Mo\u0303lemad, nii kokkulangemised kui erinevused on ta\u0308htsad. Esimesed on ta\u0308htsad, kuna need na\u0308itavad, kuidas tekstipa\u0308rimus on u\u0308llatavalt la\u0308hedal sellele, mida juba tunneme. Erinevused aga aitavad meid tungida raamatu primitiivsemasse kujusse ajal, mil selle tekst ei olnud veel rangelt kindlaks kujunenud."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Viimaks ei vo\u0303i mainimata ja\u0308tta fragmentide suurt hulka, ja\u0308a\u0308nuseid papu\u0308u\u0308rusel ja pa\u0308rgamendil ka\u0308sikirjadest, alates nende pisikeste tu\u0308kikestega, mida on ha\u0308vitanud niiskus, na\u0308rinud hiired ja purenud ussid, nii et nendel ainult mo\u0303ned so\u0303nad on alles ja\u0308a\u0308nud, ja lo\u0303petades nendega, kus terved lo\u0303igud teksti ja veel rohkem on alles ja\u0308a\u0308nud. Need osad ja osakesed on pa\u0308rit va\u0308hemalt sajast piiblika\u0308sikirjast 1. ja 2. sajandist. U\u0308hes osas teevad need meid tuttavaks teiste Vana Testamendi raamatute tekstikujudega, mis kuulusid aega, mil tekst kandis pisut u\u0308rgsemat ilmet."}, {"text_idx": "#000032", "text": "U\u0308henduses piiblitekste sisaldava materjaliga ei vo\u0303i ka a\u0308ra unustada neid leide, mis sisaldavad piibliraamatute seletusi, mis on va\u0308a\u0308rtuslikud nii piibliteksti to\u0303ttu, mida nad sisaldavad, kui ka nende mo\u0303istmise ja seletamise seisukohalt. Suuremad osad sellistest kommentaaridest on sa\u0308ilinud prohvet Habakuki ja Taaveti laulude kohta."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Ko\u0303ikide nende avastatud tekstide dateerimine vo\u0303ib toimuda arheoloogiliste andmete po\u0303hjal. Koobastest leitud savino\u0303ud kuuluvad Rooma perioodi. Raasukene ka\u0308sikirjade u\u0308mber olevat linasest po\u0303letatud ma\u0308hisest, mida uuriti raadioaktiivse su\u0308sinik 14 meetodiga, andis tulemuseks, et see peab kuuluma perioodi 167 eKr kuni 233 pKr. Lisaks teistele andmetele on va\u0308ljakaevamised teinud to\u0303ena\u0308oliseks, et need ka\u0308sikirjad peideti koobastesse esimese juudi so\u0303ja ajal (66\u201370 pKr)."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Ko\u0303ik need leiud on to\u0303eline pidupa\u0308ev uurijatele, kes huvitatud piibliteksti minevikust, juuda usulisest kirjandusest ja selle vaimsest u\u0308mbrusest, millel on oma ta\u0308hendus ka ristiusu algusaegadele."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Selles skismas vo\u0303tsid lahkunud samaarlased kaasa ka juutluse pu\u0308hakirja no\u0303nda, nagu see oli tollekordses ulatuses \u2013 st Pentateuhi kujul. Niisiis on meil Pentateuh ka teises heebreakeelses retsensioonis. See on Samaaria Pentateuh, mida nende u\u0308hiskonnas hoiti alal vanaheebrea kirjas."}, {"text_idx": "#000037", "text": "See oli Pietro della Valla, kes oma leiuga aastal 1616 a\u0308ratas palju ta\u0308helepanu. Ta avastas Damaskuses ka\u0308sikirja, mis praegu asub Vatikani raamatukogus. Sestsaadik kui see o\u0303htumaal sai tuttavaks, hakati hellitama suuri lootusi, et nu\u0308u\u0308d on avanenud uus vo\u0303imalus Pentateuhi algsele tekstile la\u0308hemale tungida. Need ko\u0303rgelt lennanud unelmad ei ole lootustele palju la\u0308hemale saanud."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Samaaria Pentateuhi probleem seisneb selles, et see kaldub heebrea tekstist ko\u0303rvale umbes 6000 kohas. Va\u0308ga suures osas on see materjal ortograafilist laadi, kuid on u\u0308llatav fakt, et umbes 1900 juhul la\u0308heb see versioon koos Septuaginta tekstiga heebrea teksti vastu. U\u0308he osa variantidest tunneme ju kohe a\u0308ra. Need on lugemisviisid, kus teksti on meelevaldselt muudetud samaarlaste oma kultuse ja pa\u0308rimuse huvides. Kuid need tendentslikud kohendused ei anna veel sugugi o\u0303igust seletada ka teisi erinevusi kui meelevaldseid lugemisviise, eriti aga neid, mis sarnanevad Septuagintale. On aga ka lugemisviise, kus iga senini mainitud versioon la\u0308heb oma teed. Illustratsiooniks mainime, et heebrea tekst ko\u0303neleb 1636 aastast loomise ja veeuputuse vahel. Septuagintas on 2242, kuid Samaaria Pentateuhis on 1307 aastat. Sama u\u0308llatuse ees seisame, kui vo\u0303rdleme andmeid aastate kohta veeuputuse ja Aabrami su\u0308nni vahel. Masoreetlik tekst loeb siin ainult 290 aastat, kuid Septuaginta 940 ja Samaaria Pentateuh 1070."}, {"text_idx": "#000039", "text": "Need on probleemid, mis vajavad veel palju uurimusi. Nende to\u0303ttu on selle versiooni va\u0308a\u0308rtuse suhtes arvamuste pendel vo\u0303nkunud edasi ja tagasi rohkem kui u\u0308hegi teise versiooni juures. On perioode, mil kliima on olnud soodne samaarlaste versiooni lugemisviiside suhtes. Igatahes vo\u0303ib aga o\u0308elda, et Samaaria Pentateuh on va\u0308ga huvitav tunnistaja u\u0308hest tekstikujust, mis kunagi pidi olema va\u0308ga laialt levinud. Seda na\u0308eme selgesti teksti\u00addest, mis Qumranis on esile tulnud, Septuagintas, Uues Testamendis (vaata eriti Apostlite teod 7:21, 32 ja Kiri heebrealastele 9:3) ja ka mo\u0303nedes juutide tekstides, mis on pa\u0308a\u0308senud judaismi ametlikust revideerimise protsessist. A. von Gall on meile andnud Samaaria Pentateuhi va\u0308ljaande: Der hebra\u0308ische Pentateuch der Samaritaner I\u2013V (1914\u20131918)."}, {"text_idx": "#000040", "text": "Ka\u0308sikirjad, mis ulatavad kaugemale 13. sajandist, on va\u0308ga haruldased. Ko\u0303ige vanem ka\u0308sikiri raamatu formaadis asub Cambridge\u2019i u\u0308likooli raamatukogus. Sellel on ma\u0308rkus, et see mu\u0308u\u0308di aastal 1149/50. Kirjutatud peab ta olema kaua enne seda."}, {"text_idx": "#000041", "text": "Va\u0308ga rangelt valvatud Abis\u030ca rull samaarlaste kogukonnas Nabluses ei ole ometi muud kui fragmentide po\u0303hjal valmistatud kompilatsioon."}, {"text_idx": "#000042", "text": "Eksiilija\u0308rgses judaismis kaotas heebrea keel kui rahvakeel oma ta\u0308henduse. Seda asendas aramea keel, mis oli saanud ametlikuks kirjakeeleks Pa\u0308rsia impeeriumis. Kuigi heebrea keelest hoiti kinni intellektuaalsetes ringides, muutus mo\u0308o\u0308dapa\u0308a\u0308smatuks to\u0303lkida heebrea keeles kultuslikke lektsioone kogudustele aramea keelde. Sellist to\u0303lkimist ta\u0308histati so\u0303naga targem, to\u0303lkijat turgemana ja to\u0303lget targum."}, {"text_idx": "#000043", "text": "Esialgu pidi to\u0303lkimine jumalateenistusel toimuma ainult suuliselt. Keelatud oli seda lugeda rullilt. Sellega ro\u0303hutati su\u0308gavat vahet heebrea kui pu\u0308ha teksti ja aramea to\u0303lke vahel. Areng la\u0308ks siiski oma rada. On tunnusma\u0308rke, et siiski juba eelkristlikul ajastul oli kirjalikke targume. No\u0303nda on jutustatud rabi Gamalielist, Pauluse o\u0303petajast, kellele targumi rull Iiobi raamatuga u\u0308le anti. Siin peame samuti ma\u0308rkima, et Iiobi raamatu targum tuli ilmsiks Qumrani koobastest."}, {"text_idx": "#000044", "text": "Et need targumid tekkisid mitmel pool, on arusaadav, et nende so\u0303nastus ja laad olid erinevad. Teatud jooned on aga nendele siiski u\u0308hised. Esmalt juba nende praktiline eesma\u0308rk, et selgitada kogudusele teksti mo\u0303tet. Didaktiline element ei ole kusagil piiblito\u0303lgetes no\u0303nda tugev kui targumites: need kirjeldavad, seletavad lu\u0308hemate ja pikemate ta\u0308iendustega kaasaja teoloogia seisukohalt ja rakendavad teksti kaasaja su\u0308ndmustele. Eriti paistab silma, et targumid pu\u0308u\u0308avad va\u0308ltida antropomorfseid ja antropopaatilisi va\u0308ljendusi Jumala suhtes. Selline teksti ka\u0308sitluse viis targumites va\u0308hendab tunduvalt nende va\u0308a\u0308rtust teksti tunnistajatena, kuid teeb need ta\u0308htsateks u\u0308rikuteks Vana Testamendi interpretatsiooni ajaloos."}, {"text_idx": "#000045", "text": "Kord eksisteerinud mitmesuguste targumite ku\u0308llusest on ainult u\u0308ks osa sa\u0308ilinud. Nende hulgas tuleb eristada kahte oluliselt erinevat kuju."}, {"text_idx": "#000046", "text": "Palestiina targum on esimene. Sel ei ole kunagi olnud ametlikku redaktsiooni. Seega puudub siin u\u0308htlane autoriteetne tekst. Ko\u0303ik ka\u0308sikirjad erinevad enam vo\u0303i va\u0308hem u\u0308ksteisest. Kairo geniza\u2019st on meile tulnud vana Palestiina Pentateuhi targumitest fragmente, mis pa\u0308rit 7. kuni 9. sajandist. Sestsaadik on ka uusi fragmente pa\u0308evavalgele tulnud. A. Diez Macho sattus o\u0303nnelikule juhusele Vatikani raamatukogus, kus ta ka\u0308sikirjas Neofiti 1 leidis Palestiina Pentateuhi targumi. See 450 lehega pa\u0308rgamendiko\u0308ide sisaldab kogu Pentateuhi Palestiina targumi. To\u0303ena\u0308oliselt on see 15. sajandil Itaalias kirjutatud. Arvestades sellega, et senini oli meil kasutada ainult fragmentaarset materjali, on see avastus suure ta\u0308hendusega."}, {"text_idx": "#000047", "text": "Oma vanemates kihtides la\u0308heb Palestiina targum to\u0303ena\u0308oliselt tagasi eelkristlikku aega. Need u\u0308rikud on erilise va\u0308a\u0308rtusega judaismi tundmao\u0303ppimiseks ajal, mil kristlus tekkis. Selle keel on Palestiinas ko\u0303neldud aramea keel, no\u0303nda et meil on siin ta\u0308htsat materjali Jeesuse ajal ko\u0303neldud aramea keele uurimiseks."}, {"text_idx": "#000048", "text": "Vastandina Palestiina targumitele olid Babu\u0308loonia targumid ametliku sanktsiooniga. Nende so\u0303nastus fikseeriti pikema eelloo ja\u0308rel Babu\u0308loonias. See pidi toimuma mitte enne 5. sajandit pKr."}, {"text_idx": "#000049", "text": "Ko\u0303ige suurem autoriteet kuulub Pentateuhi targumile, mis kannab nime Targum Onkelos. Selle nimi on ekslikult tuletatud Aquilast, kellest on teada, et ta pu\u0308u\u0308dis valmistada so\u0303naso\u0303nalist to\u0303lget vastavalt juudi eksegeesile. Siin on tegemist Aquila nime moonutamisega."}, {"text_idx": "#000050", "text": "Teine on Pseudo-Jonathani targum prohvetite kohta. Selle nimetuse taga seisab ku\u0308ll Theodotion. Osaliselt ulatub see koguni eelkristlikku aega."}, {"text_idx": "#000052", "text": "Babu\u0308loonia targumid moodustavad targumite ajaloos lo\u0303pustaadiumi. Palestiinas on need alles hilisemal ajal maksvusele pa\u0308a\u0308senud."}, {"text_idx": "#000053", "text": "Kuna juttu on targumist, siis mainime siin ka Samaarlaste targumit. Ka samaarlased ei pa\u0308a\u0308senud vajadusest nende pu\u0308ha teksti Pentateuhhi aramea keelde to\u0303lkida. Ka siin ei jo\u0303utud ametliku versioonini. Nii on iga ka\u0308sikiri ise na\u0308oga."}, {"text_idx": "#000055", "text": "Arthur Vo\u0303o\u0303bus (1909\u20131988), dr. theol., oli Va\u0308lis-Eesti vaimulik, usuteadlane, kirikuloolane ja orientalist (su\u0308roloog)"}, {"text_idx": "#000059", "text": "Teoloogiline haridus ja teadus Eestis"}, {"text_idx": "#000064", "text": "Avaldatud materjalide o\u0303igused kuuluvad toimetusele ja autoritele. Ajakirja ja toimetuse kohta vt siit; kontakt: toimetus[a\u0308t]kjt.ee"}]