[{"text_idx": "#000000", "text": "Muuseumituba asub teadusraamatukogu 1. korrusel fuajee lo\u0303pus. Muuseumituba mahutab kuni 20 inimest, ruumis on lauad ja esitlustehnika."}, {"text_idx": "#000001", "text": "Muuseumitoas toimuvad vanaraamatuteemalised loengud, lisaks saab tellida meie spetsialistidelt temaatilisi loenguid, o\u0303pitubasid jms. Muuseumitoa ku\u0308lastamiseks palume eelnevalt registreerida telefonil 6659 451 (Kaja Tiisel)."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Muuseumitoa seinu katavad ja kaunistavad riiulid, kuhu on paigutatud omaaegse Narva Suurgildi ja Narva linnavalitsuse kogudesse kuulunud raamatud. Otseselt meie raamatukogu ajalooga on seotud tru\u0308kised, mis pa\u0308rinevad Eestimaa Kirjanduse U\u0308hingu Lugemisu\u0308hingu ja Kunsti ja kirjanduse sektsiooni kogudest ning on siiani seisnud raamatukogu varukogus."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Lisaks riiulitel olevatele raamatutele on viide klaasvitriini paigutatud haruldased Eestis tru\u0308kitud ja eestikeelsed va\u0308ljaanded ning ko\u0308itekunstipa\u0308rlid nii siit- kui ka sealtpoolt piiri. Erivitriinid on pu\u0308hendatud Tallinna Oleviste raamatukogust pa\u0308rinevatele haruldustele ning inkunaablitele."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Mainzi psalter (Psalterium cum canticis, Psalm 58:15) on nii na\u0308itusel, kui ka Eestis vanim sa\u0308ilinud tru\u0308kisefragment \u2013 1457. aastal Mainzis Peter Scho\u0308fferi ja Johannes Fusti tru\u0308kikojas pa\u0308rgamendile tru\u0308kitud inkunaabel, mille lehte on kasutatud Tartus 1649. aastal tru\u0308kitud Johannes Gezeliuse Kreeka-Ladina leksikoni kaane kattematerjalina. Heinrich Stahli esimene neljaosaline kirikuka\u0308siraamat(Hand- und Hausbuch) sai eeskujuks sajanditeks \u2013 selle lauluraamatu osa on esimene Eestis (Tallinnas) tru\u0308kitud eestikeelne raamat (1637). Maakeelsetest esitru\u0308kistest va\u0308a\u0308rib ma\u0308rkimist esimene tartukeelne Wastne Testament aastast 1686 ning 1715 ilmunud esimene tallinnakeelne Uus Testament, samuti esimene eestikeelne tervikpiibel aastast 1739, mis omas suurt mo\u0303ju u\u0308htse eesti kirjakeele kujunemisele ning eesti keele so\u0303navara arengule. Eesti vanima raamatu Wanradt-Koelli katekismuse (1535) fragmendid ja Heinrich Stahli esimene eesti keele grammatika (1637) on eksponeeritud faksiimiletru\u0308kkidena."}]