[{"text_idx": "#000000", "text": "Tegucigalpa \u2013 pealinn, mille nime pa\u0308ritolu ei teata"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Maailmas on umbes 200 iseseisvat riiki ja kuna igal neist on va\u0308hemalt u\u0308ks pealinn (mo\u0303nes riigis on ka kaks), siis on pealinnugi umbes sama palju. Ta\u0308na on u\u0308hel neist su\u0308nnipa\u0308ev. 439 aastat tagasi ehk 29. septembril 1578. aastal asutati Kesk-Ameerikas linn, mis praegu kannab Hondurase pealinnana Tegucigalpa nime."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Ko\u0303ige varem on Tegucigalpa nime maininud oma ettekannetes Kesk-Ameerika maid vallutanud Hispaania konkistadoorid Pedro de Alvarado (1536. aastal) ja Alonso de Ca\u0301ceres (1546. aastal). Need raportid kinnitavad, et Tegucigalpa linna ei rajatud tu\u0308hjale kohale, vaid kohalike indiaanlaste asula u\u0308mber."}, {"text_idx": "#000003", "text": "septembril 1578. aastal asutasid siia elama kolinud hispaanlased uue linna, mis sai nimeks Real Villa de San Miguel de Tegucigalpa de Heredia. Hondurase pealinnaks on Tegucigalpa aga alles 1880. aastast. Kuigi veel eelmise sajandi keskel oli tegu u\u0308sna va\u0308ikse ja ta\u0308htsusetu asulaga, siis nu\u0308u\u0308dseks on sellest saanud Kesk-Ameerika u\u0308ks suuremaid linnu."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Hondurase pealinna puhul on ko\u0303ige po\u0303nevamaks probleemiks Tegucigalpa nime pa\u0308ritolu, sest selle kohta on va\u0308lja ka\u0308idud ku\u0308mneid versioone, kuid lo\u0303plikku to\u0303de pole suudetud selgeks teha. Teadlased pole jo\u0303udnud u\u0308ksmeelele, kust linna nimi ikkagi pa\u0308rineb. Suurem osa allikatest viitab siiski, et so\u0303na on arvatavasti pa\u0308rit nahua (nahuatli) indiaanlaste keelest."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Ko\u0303ige levinuma ja ametliku versiooni kohaselt tuleneb Hondurase pealinna nimetus nahua so\u0303nast taguz-galpa, mis ta\u0308hendab to\u0303lkes \u201eho\u0303bema\u0308gesid\u201d. Samas on see to\u0303lgendus u\u0308sna ku\u0308sitav ja ebaloogiline, sest tol ajal piirkonnas elanud po\u0303liselanikel polnud aimugi, et nende maa-alal leidub mingeid maavarasid. Rikkalike ho\u0303bedamaardlate avastajateks olid 16. sajandil Hispaania konkistadoorid, kes vo\u0303isid seda territooriumi hakata hiljem to\u0303epoolest \u201eho\u0303bema\u0308gedeks\u201d kutsuma, kuid pa\u0308rismaalased ei osanud sellist nime kindlasti kasutada."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Mehhiko ajaloolane Jose\u0301 Ignacio Da\u0301vila Garibi (1888-1981) ja filoloog Alfredo Barrera Va\u0301squez (1900-1980) pu\u0308stitasid hu\u0308poteesi, et tegucigalpa so\u0303na algallikaks vo\u0303ivad olla nahuakeelsed so\u0303nad tecuztlicallipan vo\u0303i tecuhtzincalpan. Esimese ta\u0308henduseks on \u201erikaste elukoht\u201d, \u201eu\u0308likute residents\u201d vo\u0303i \u201ekoht, kus on u\u0308likute hobused\u201d ning teisel \u201earmastatud isanda kodu asupaik\u201d vo\u0303i \u201etarkade inimeste ma\u0308gi\u201d."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Hondurase jurist ja filoloog Alberto de Jesu\u0301s Membren\u0303o Ma\u0301rquez (1859-1921) va\u0308itis oma raamatus Kesk-Ameerika toponu\u0308u\u0308mikast, et Tegucigalpa on nahua so\u0303na teguycegalpa, mis ta\u0308hendab \u201eteravaotsaliste kivide maju\u201d. Tema arvates ei saa traditsiooniline ta\u0308hendus \u201eho\u0303bema\u0308ed\u201d vastata to\u0303ele juba seeto\u0303ttu, sest Taguzgalpa oli Hondurase idapiirkondade antiikne nimi. Pealegi ta\u0308hendavat taguzgalpa \u201ekollase maa maju\u201d."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Hondurase ajaloolane Irma Leticia Silva de Oyuela (1935-2008) oletas, et Tegucigalpa nimetus vo\u0303ib pa\u0308rineda mo\u0303nest teisest keelest ja ta\u0308histada hoopis \u201eva\u0308rviliseks maalitud kive\u201d, mis olevat koosko\u0303las ka piirkonna geoloogilise kirjeldusega."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Mehhiko ajaloolane Antonio Pen\u0303afiel Berruecos (1839-1922) on oletanud, et Hondurase pealinna nimetus tuleneb so\u0303nast tecutlicalpa, mis ta\u0308hendab \u201ekuninglike losside peremeest\u201d."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Hondurase kirjanik Rafael Heliodoro Valle (1891-1959) on ma\u0308rkinud, et algnimetuseks vo\u0303ib olla Teguiazkalpa, mis pidavat ta\u0308hendama \u201eiidsete ja auva\u0308a\u0308rsete ma\u0308gede piirkonda\u201d."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Uuema aja teadlastest on Hondurase antropoloog Gloria Lara Pinto (1952) seevastu va\u0308lja mo\u0303elnud, et Tegucigalpa vo\u0303iks ta\u0308hendada \u201eva\u0308ikese isanda maad\u201d. Hondurase ajaloolane Mario Felipe Marti\u0301nez Castillo (1932-2012) aga pakkus va\u0308lja, et Tegucigalpa tuleneb lenka keelest ja ta\u0308hendab \u201ekohta, kus isandad koosolekut peavad\u201d."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Teiste teooriate kohaselt vo\u0303ib Tegucigalpa algso\u0303naks olla ka togogalpa, mis ta\u0308hednab nahua keeles \u201eva\u0308ike roheline papagoi\u201c vo\u0303i Tonconti\u0301n \u2013 pisike linn Tegucigalpa la\u0308hedal. Tonconti\u0301n on ka nahua pa\u0308ritolu Mehhiko tants. Sellised versioonid pakkus va\u0308lja Guatemala ajaloolane Flavio Rodas Noriega."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Kokkuvo\u0303tteks vo\u0303ib o\u0308elda, et viimast so\u0303na Tegucigalpa pa\u0308ritolu osas pole veel o\u0308eldud. Kuid peaaegu ko\u0303ik teadlased no\u0303ustuvad sellega, et \u201eho\u0303bema\u0308gede\u201d teooriast Hondurase pealinna puhul ra\u0308a\u0308kida ei saa. Sellele vaatamata usub valdav enamus Tegucigalpa praegustest elanikest, et just \u201eho\u0303bema\u0308gede\u201d versioon on ko\u0303ige o\u0303igem."}]