[{"text_idx": "#000000", "text": "Paraadid paraadideks, aga kangest napsist ja kenadest tu\u0308drukutest osati lugu pidada ka enne so\u0303da. Foto: Eesti Rahva Muuseum"}, {"text_idx": "#000001", "text": "So\u0303jaeelse Eesti Vabariigi esimest aastapa\u0308eva 1919. aastal iseloomustas lipukanga defitsiit ja u\u0308leu\u0308ldine vo\u0303idueufooria, 1939. aasta 24. veebruar kulges aga Konstantin Pa\u0308tsi isikukultuse ta\u0308he all ning 1940. aastal saabus a\u0308ngistav hillitsetus."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Pajuri so\u0303nul tegi valitsus otsuse 24. veebruar vabariigi aastapa\u0308evaks kuulutada alles 1919. aasta jaanuaris. \u00abSamas oli ka ta\u0308histamiseks igati soodus aeg \u2013 Punaarmee oli just Eesti piiridest peaaegu va\u0308lja lo\u0308o\u0308dud ja vo\u0303itu oli tarvis ta\u0308histada,\u00bb lausus Pajur. \u00abVarem oli ku\u0308sima\u0308rgi all, kas mitte ta\u0308histada iseseisvuspa\u0308evana hoopis 15. novembrit kui pa\u0308eva, mil maano\u0303ukogu kuulutas end 1917. aastal ko\u0303rgeimaks vo\u0303imuks.\u00bb"}, {"text_idx": "#000004", "text": "1919. aastal oli linnades mure, kust hankida iseseisvuspa\u0308eva lippude valmistamiseks sobivat kangast. Pajuri so\u0303nul vo\u0303ib arvata, et maakohtades ei lehvinud lippe u\u0308ldse kuigi palju. Sinimustvalget lippu ennast hakatigi massilisemalt kasutama Vabadusso\u0303jas, kus ko\u0303igil va\u0308iksematel so\u0303java\u0308eu\u0308ksustel olid oma lipud. \u00ab1918. aasta veebruaris olid linnades va\u0308ljas pigem Saksa lipud, sest baltisakslased ootasid keisri va\u0308gede tulekut,\u00bb lisas ajaloolane."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Postimees kirjutas ja\u0308rgmist: \u00abMeeleolu on Tartus pidulik, esmakordselt na\u0308eb linnas sedavo\u0303rd palju rahvuslisi lippe. Lippe on va\u0308ikseid ja suuri, no\u0303nda kuidas keegi on leidnud vo\u0303imalust lippe valmistada.\u00bb Lehes kurdeti, et lippe oleks rohkemgi, aga riidetagavara sai linnas otsa."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Vabariigi esimese aastapa\u0308eva paraad Tallinnas 1919. aastal."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Vabariigi teise aastapa\u0308eva paraad toonasel Tallinna Peetri platsil ja hilisemal Vabaduse platsil 1920. aastal."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Vabadusristi kavaleride rongka\u0308ik Tartus 1922. aastal."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Vabariigi seitsmenda aastapa\u0308eva rongka\u0308ik Pa\u0308rnus 1925. aastal."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Ko\u0303igis kirikutes peeti ta\u0308nujumalateenistusi ja vist esimest korda lauldi meie kirikus \u00abisamaa hu\u0308mnust\u00bb. Koolides olid pidulikud aktused, kus loeti iseseisvusmanifest veel korra ette. Mo\u0303istagi toimus linnas ka so\u0303java\u0308eparaad, u\u0308ksiti ka linnarahva ja u\u0308hiskondlike organisatsioonide rongka\u0308ik. O\u0303htul po\u0303lesid raekoja ees ilutuled ja paljudel akendel olid ku\u0308u\u0308nlad."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Alles pa\u0308rast 1934. aasta riigipo\u0308o\u0308ret hakati kampaanialikumalt ta\u0308helepanu po\u0308o\u0308rama sellele, et igal majal ja talul oleks korralik lipp. Nii koostasid politseinikud 1939. aastal protokolle neile majaomanikele, kes panid oma maja ette ma\u0308a\u0308rdunud vo\u0303i pleekinud lippe vo\u0303i kelle lipp \u00abkujutas endast ebama\u0308a\u0308rast va\u0308rvi riidera\u0308balat\u00bb."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Esimestel iseseisvusaastatel polnud veel Vabadusso\u0303ja ma\u0308lestussambaid, ku\u0308ll aga korraldati juba siis nende rajamiseks korjandusi. Langenute haudadele viidi pa\u0308rgi."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Vanu ajalehti lugedes torkab silma, et iseseisvuspa\u0308eva hakati suurejooneliselt ta\u0308histama juba 23. veebruaril. \u00ab1920. aastatel oli kombeks korraldada rongka\u0308ik Vabadusso\u0303jas langenute haudadele just 23. veebruari o\u0303htul,\u00bb lausus Pajur."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Kui 21. sajandil on 24. veebruar muutunud pigem u\u0308sna Tallinna-keskseks u\u0308rituseks, siis so\u0303jaeelse vabariigi ajal korraldati so\u0303java\u0308eparaade ko\u0303igis garnisonilinnades, ka aktusi ja rongka\u0308ike tehti ko\u0303ikjal. \u00abParaadisarnaseid u\u0308ritusi tehti ka va\u0308iksemates asulates, kus oli va\u0308hegi aktiivne Kaitseliit,\u00bb u\u0308tles Pajur."}, {"text_idx": "#000017", "text": "1920. aastatel ja 1930. aastate algul olid paraadrongka\u0308igud pikad ning neis osalesid peale so\u0303java\u0308elaste ko\u0303ikvo\u0303imalike u\u0308hiskondlike organisatsioonide esindajad. Pajuri kinnitusel on enamik inimesi nu\u0308u\u0308dsel ajal aastapa\u0308eva u\u0308ritustel sageli pigem passiivsed osalejad, kelle valduses on terve hulk igasuguseid meediakanaleid."}, {"text_idx": "#000018", "text": "\u00abTollane vaimsus oligi rohkem isetegemine ja kaasalo\u0308o\u0308mine,\u00bb ra\u0308a\u0308kis ajaloolane. \u00abTaheti ko\u0303iges aktiivselt osaleda, mitte ja\u0308a\u0308da ainult pealtvaatajaks. Seltsid ja koolid la\u0308ksid rongka\u0308igule ja keegi neid ei sundinud, see oli ko\u0303ik altpoolt tulnud tahe.\u00bb"}, {"text_idx": "#000019", "text": "Ka va\u0308iksemates rahvamajades korraldati piduo\u0303htuid, mille juurde kuulusid ka na\u0308itema\u0308ngud. Rahvalike teatritu\u0308kkide etendamine iseseisvuspa\u0308eva puhul kuulus nii suuremate linnade kui ka va\u0308iksemate asulate programmi la\u0308bi kogu so\u0303jaeelse aja."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Pa\u0308tsi-Laidoneri diktatuuri kehtestamise ja\u0308rel muutusid paraadid militariseeritumaks. Kaitseva\u0308e paraadidel na\u0308idatud tehnika oli veel 1920. aastatel oma ajastule kohane Renault\u2019 kergtankide ja massiivsete Briti tankidega, ent 1930. aastatel ja\u0308i u\u0308le platsi vuranud raud tolle ajastu so\u0303janduse arengule ilmselgelt jalgu. Ja seda lausa nii hullusti, et kui veel 1937. aastal lendas Vabaduse platsist madallennul u\u0308le u\u0308heksast lennukist koosnev eskadrill, siis ja\u0308rgneval aastal lennukeid enam ei na\u0308idatud. Need olid na\u0308itamiseks lihtsalt piinlikult vananenud ja lennuva\u0308elased marssisid koos teistega."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Nii muutusid paraadid ku\u0308ll va\u0308liselt militariseeritumaks, ent vaenlasele ohtlikku oli na\u0308idatud so\u0303jatehnikas ja\u0308rjest va\u0308hem. \u00abSamas kippus tagasi tulema ko\u0303ikvo\u0303imalike vormiriiete kultus,\u00bb ra\u0308a\u0308kis Pajur."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Paraadide juurde kuulusid enne so\u0303da ka kahuripaugud. 1940. aastal olid riigis juba Punaarmee baasid ja maal, eriti La\u0308a\u0308ne-Eestis, enam paraade ei korraldatud. Ka Tallinna paraad oli varasemast palju lu\u0308hem ning so\u0303java\u0308e ja Kaitseliidu u\u0308ksused osalesid vaid jalgrivis, ilma so\u0303jatehnikata. Kogu u\u0308ritus koos presidendi ko\u0303ne ja marsiga kestis 25 minutit."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Paraadidel tuli ette ka a\u0308pardusi: Kaitseliidu suurtu\u0308kki vedas traktor, 1934. aasta paraadil ka\u0308is aga otse riigivanema tribu\u0308u\u0308ni ees pauk ja traktor ja\u0308i seisma. Traktor konutaski seal paraadmarsi lo\u0303puni."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Eriti iseseisvusaja esimesel poolel peetud ko\u0303ned polnud kuigi pikad. Riigivanem pidas ta\u0308htsaima ko\u0303ne Vabaduse platsi paraadil ja lu\u0308hike oli see juba seeto\u0303ttu, et o\u0303ues polnud kuigi soe. Ko\u0303nede la\u0308biv teema oli Vabadusso\u0303da ja langenute ma\u0308lestamine. 1930. aastatel hakkas sellele lisanduma sotsiaalmajanduslike saavutuste loetelu."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Iseseisvuspa\u0308evaga kaasnes pidulik aktus, mis toimus sageli Estonia teatris. \u00abPraegusel ajal on meil va\u0308lja kujunenud presidendi esinemise tava, aga tollastel aktustel oli enamasti mitu esinejat ja ko\u0303net,\u00bb selgitas Pajur. \u00abJuba ainuu\u0308ksi seeto\u0303ttu ei saanud keegi lubada endale va\u0308ga pikki ko\u0303nesid.\u00bb"}, {"text_idx": "#000026", "text": "1930. aastate lo\u0303pu poole siiski olukord muutus ja peaministrid hakkasid pidama o\u0303ige pikki ko\u0303nesid."}, {"text_idx": "#000027", "text": "1921. aastal andis riigivanem pa\u0308rast kontserti Estonias nn raudi \u2013 praeguseks unustatud so\u0303na ta\u0308hendas poliitilise ta\u0308htsusega seltskondlikku koosviibimist. Pajuri hinnangul vo\u0303iks seda u\u0308ksnes va\u0308ga tinglikult pidada praeguse presidendi vastuvo\u0303tu eelka\u0308ijaks."}, {"text_idx": "#000028", "text": "\u00abEsiteks ei kujunenud sellest kindlakujulist traditsiooni,\u00bb lisas ajaloolane. \u00abPa\u0308rast ametlikku aktust ei pruukinud sugugi olla raut ja ka ametlikud aktused ei toimunud iga kord Estonias, vaid erinevates saalides. Aktustel polnud riigivanem ko\u0303ige ta\u0308htsam ko\u0303neleja, vahel ra\u0308a\u0308kis so\u0303jaminister, siis ja\u0308lle riigikogu esimees, aga peo peremees oli Tallinna aktustel hoopis linnapea. Tema avas ja lo\u0303petas aktuse, tema juhtis kogu u\u0308ritust.\u00bb"}, {"text_idx": "#000029", "text": "See, mida 1921. aastal nimetati raudiks, kujunes hiljem riigivanema piduso\u0308o\u0308giks. Need korraldati eri kohtades ning ei pruukinud toimuda samas hoones, kus aktus. Dineel osales va\u0308ga va\u0308he inimesi, riigi to\u0303eline ko\u0303rgkiht. Kutsutute hulgas polnud kaugeltki ko\u0303ik riigikogu liikmed. Osalejaid oli Pajuri so\u0303nul pigem alla saja, juubelipidustuste ajal rohkem."}, {"text_idx": "#000030", "text": "\u00abVa\u0308ikest seltskonda sai ka paremini toita,\u00bb muigas ajaloolane. \u00abKui praegu on tikuvo\u0303ileivad, siis tollal pakuti ikka mitmeka\u0308iguline o\u0303htuso\u0308o\u0308k.\u00bb"}, {"text_idx": "#000031", "text": "Rongka\u0308ike korraldati ka va\u0308iksemates paikades, pildil 10. aastapa\u0308eva rongka\u0308ik Kilingi-No\u0303mmel 1928. aastal."}, {"text_idx": "#000032", "text": "Enne so\u0303da oli kombeks kaunistada vabariigi su\u0308nnipa\u0308eval hooneid kuusevanikutega. Pildil Kilingi-No\u0303mme jaamahoone 10. aastapa\u0308eva ajal, 1928. aastal."}, {"text_idx": "#000033", "text": "1937. aasta paraad Vabaduse va\u0308ljakul."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Vabariigi 20. aastapa\u0308evaks 1938. aastal pandi Vabaduse va\u0308ljakule pu\u0308sti tribu\u0308u\u0308n, mis toob ehk mo\u0303nelegi meelde no\u0303ukogudeaegsete paraadide kohustusliku atribuutika."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Kaupluste vitriinidele paigutati iseseisvuspa\u0308eval sageli riigitegelaste fotosid. Selline oli Eesti Vabariigi 20. aastapa\u0308evale pu\u0308hendatud vitriin to\u0308o\u0308stusna\u0308itusel 1938. aastal."}, {"text_idx": "#000038", "text": "1930. aastate lo\u0303pus muutusid riigivanema piduso\u0308o\u0308gid uhkemaks, siis toimusid need juba Kadrioru lossis. Eraldi ka\u0308tlemistseremooniat polnud, ku\u0308ll aga vo\u0303ttis riigivanem 1920. aastate algul o\u0303nnitlejaid vastu oma Toompeal asunud ametikorteris. Toona pa\u0308a\u0308sesid o\u0303nnitlema ka mitmesuguste seltside esindajad, aga 1930. aastate lo\u0303pus seda enam ei olnud."}, {"text_idx": "#000039", "text": "\u00abKirjanduseski on o\u0308eldud, et Pa\u0308ts u\u0308ritas kujundada 1930. aastate lo\u0303pus mingit Eesti eliiti, toimus eristumine ko\u0303rgkihi ja lihtrahva vahel,\u00bb ma\u0308rkis Pajur."}, {"text_idx": "#000040", "text": "Ball toimus ohvitseride keskkogu kasiinos Raekoja platsil, praeguses o\u0303petajate majas. Balli korraldas so\u0303jaminister, aga lisaks ohvitseridele osalesid seal enamasti ka ko\u0303rgemad riigitegelased."}, {"text_idx": "#000041", "text": "La\u0308bi kogu so\u0303jaeelse vabariigi oli rahva ja ajakirjanduse jaoks suurimaks to\u0303mbenumbriks hoonete valgustamine, lisaks oli kombeks ehtida maju vanikutega. Eriti 1920. aastatel oli pimedal talveajal linna valgustamine midagi ta\u0308iesti uudset."}, {"text_idx": "#000042", "text": "Nii kirjutas Postimees 1925. aastal ja\u0308rgmist: \u00abO\u0303htul kella seitsmest alates, kui Suurelturul po\u0303lema su\u0308u\u0308dati hiiglalambid, mis u\u0308les olid seatud kaubamaja omaniku Kapsi poolt ja korraldati tuleva\u0308rk, oli rahvamurd nii suur, et la\u0308bipa\u0308a\u0308s vo\u0303imatuks sai. A\u0308ri vaateakende ees, mis suuremast osast ha\u0308sti olid dekoreeritud, seisis lo\u0303unast kuni hilja o\u0303htuni suur rahvahulk.\u00bb"}, {"text_idx": "#000043", "text": "Ka aastal 1928, juubeliaastal ho\u0303iskas Postimees Tallinna illumineerimise u\u0308le. \u00abPimeda tulek to\u0303i haripunkti: ta\u0308navad muutusid otse sumisevateks mesipuudeks, ilutulestik ko\u0303ikides va\u0308rvides, ta\u0308navate kiirgavus vo\u0303istleb pa\u0308evavalgusega. /.../ On see ikka Tallinna? Nagu raske uskuda. Tekib juba kahtlus, et oleme juubeli puhul sattunud ekvaatorile mo\u0303nituhat kilomeetrit la\u0308hemale ja oleme a\u0308kki muutunud lo\u0303unamaalasteks.\u00bb"}, {"text_idx": "#000044", "text": "Ning edasi: \u00abTuli liigub ja sa\u0308hvib valgustusilustustes; eriti huvitav on esiku\u0308ljel ilustus \u00abE. W. ja 10.\u00bb, mida elekter alaliselt kirjutab ja kustutab,\u00bb kirjeldas Postimehe reporter Tallinna raekoda."}, {"text_idx": "#000045", "text": "1920. aastal sai vabariigi aastapa\u0308evadel alguse vahelduva eduga iseseisvusaja lo\u0303puni kestnud tornide muusika traditsioon. See ta\u0308hendas, et kirikute ja teistegi tornide tippu kogunesid orkestrid, kes ma\u0308ngisid koraale."}, {"text_idx": "#000046", "text": "Kuidas ta\u0308histasid 24. veebruari inimesed kodus? Ku\u0308llap u\u0308sna samamoodi kui praegu \u2013 kes kuidas. Eesti Rahva Muuseumi kogutud ma\u0308lestustes ra\u0308a\u0308gib Heinrich Kruup 1939. aasta iseseisvuspa\u0308evast Virumaal: \u00abVabariigi aastapa\u0308eval so\u0303itsin koos vanematega hobusega ku\u0308lla Pagaril elava ta\u0308di lasterikkale perele. /.../ Isal ja ta\u0308dimehel ja\u0308tkus napsiklaasi ko\u0303rval ka sellist juttu, mida tasus kuulata. Ma\u0308lestati ka u\u0308ht meie sugupuu esindajat \u2013 August Kruupi \u2013, kes oma elu Vabadusso\u0303jas ohverdas kodumaa vabaduse eest vo\u0303ideldes, ning ka teist Ka\u0308rasilt pa\u0308rit, praegu suguvo\u0303sas hinnatud meest, kes oma vo\u0303itlustee lo\u0303petas punastelt a\u0308ra vo\u0303etud soomusautol.\u00bb"}, {"text_idx": "#000047", "text": "1921. aastal su\u0308ndinud Edla Renee Krusten meenutas lapsepo\u0303lvest Tallinnas, et vabariigi aastapa\u0308eval tulid ku\u0308lalised. \u00abKuna mu su\u0308nnipa\u0308ev langes va\u0308ga la\u0308hedale vabariigi aastapa\u0308evale, siis ta\u0308histati seda koos. Mo\u0303nikord la\u0308ksime koos so\u0303brannaga o\u0303htul Toompeale vaatama ilutuledega kaunistatud riigihooneid.\u00bb"}, {"text_idx": "#000048", "text": "1930. aastate teise poole vabariigi aastapa\u0308eva ta\u0308histamiste juurde kuulusid juba pikad loetelud riigi saavutustest ja su\u0308venes Pa\u0308tsi isikukultus. 1938. aasta juubeliaktusel Estonia kontserdisaalis pidas peaministri aseta\u0308itja Kaarel Eenpalu naiskodukaitsjatele pika ko\u0303ne, ning alustades muistsest vabadusvo\u0303itlusest va\u0308itis ta, et 700-aastane orjapo\u0303li oli pigem okupatsioon ja 1918. aastal juhtunu vabaduse taastamine."}, {"text_idx": "#000049", "text": "\u00abKonstantin Pa\u0308tsi tuleb lugeda Eesti riikliku uuestisu\u0308nni isaks mitte ainult sellepa\u0308rast, et ta oli riigi ko\u0303rgema valitsemise juhiks teise vabadusvo\u0303itluse raskemail aegadel, vaid ka eriti sellepoolest, et ta kogu oma elu on pu\u0308hendanud Eesti rahva asutuste tagasivo\u0303itmisele juba oma tegevuse algaastaist peale, ligi 40 aastat tagasi.\u00bb Johan Laidoneri nimetas Eenpalu omakorda Eesti uuestisu\u0308ndinud so\u0303java\u0308e isaks."}, {"text_idx": "#000050", "text": "Paraadid paraadideks, aga so\u0303java\u0308elased on pidupa\u0308evadel alati osanud kangest napsist lugu pidada ja neid kenade tu\u0308drukute seltsis veeta."}, {"text_idx": "#000051", "text": "Paraadi peeti isegi praegu peaaegu asustamata Naissaarel, millel oli enne so\u0303da ka suur riigikaitseline ta\u0308htsus."}, {"text_idx": "#000052", "text": "Vabadusso\u0303jast osa vo\u0303tnud Riisaku\u0308la mehed vabariigi aastapa\u0308eval."}, {"text_idx": "#000053", "text": "Eesti Vabariigi aastapa\u0308ev Tartu ratsaru\u0308gemendi o\u0303uel."}, {"text_idx": "#000054", "text": "1939. aastal paistis isikukultus su\u0308venevat \u2013 Postimees kajastas 23. veebruaril toimunud Pa\u0308tsi 65 aasta juubelit vaimustusega pea tervel leheku\u0308ljel. So\u0303na \u00abpresident\u00bb algas ko\u0303ikjal suure ta\u0308hega, Pa\u0308tsi valiti ku\u0308ll aukodanikuks, ku\u0308ll teaduste akadeemia auliikmeks. Kadrioru lossis ka\u0308is delegatsioon delegatsiooni ja\u0308rel, et Pa\u0308tsi kiita ja oma kingitus u\u0308le anda."}, {"text_idx": "#000055", "text": "Ettevo\u0303tjad alustasid po\u0308o\u0308rdumist presidendi poole ja\u0308rgnevalt: \u00abTeie isalikul hoolitsusel on riigi ettevo\u0303tlus saavutanud viimaseil aastail olulisi tulemusi meie rahvamajanduse ta\u0308htsamatel aladel.\u00bb Presidendi su\u0308nnipa\u0308ev ja vabariigi aastapa\u0308ev olid nii la\u0308bi po\u0303imunud, et lehti lugedes tekib kohati ku\u0308simus, kumb oli suurem su\u0308ndmus."}, {"text_idx": "#000056", "text": "Riigi propagandatalitus to\u0308o\u0308tas 1930. aastate teisel poolel va\u0308lja spetsiaalsed na\u0308idisko\u0303ned. Need kujutasid endast mitme leheku\u0308lje pikkusi valmis ko\u0303nesid, kuhu oli muuhulgas ma\u0308rgitud, millal tuleb teha leinaseisak langenute ma\u0308lestamiseks ja millal ma\u0308ngida hu\u0308mni. Nii u\u0308listas u\u0308ks selline 1939. aasta ko\u0303nekava Pa\u0308tsi tema 65. su\u0308nnipa\u0308eva puhul."}, {"text_idx": "#000057", "text": "1940. aasta veebruaris asusid Eestis juba Punaarmee baasid, juunipo\u0308o\u0308rdeni ja\u0308i va\u0308hem kui neli kuud. Isikukultus oli aga Postimehest kadunud. Kadrioru lossis korraldati rekordiliselt rahvarohke vastuvo\u0303tt 500 inimesele ja teenetema\u0308rke jagati sel viimasel ta\u0308histamisel enne okupatsiooni lausa 961 \u2013 esimest korda oli neid antud 1938. aastal."}, {"text_idx": "#000058", "text": "Vabariigi aastapa\u0308eva teistest u\u0308ritustest peale paraadi kujunes Tallinnas rahvarikkaimaks ja meeleolukaimaks pidulik kontsert-aktus \"Estonia\" kontsertsaalis. Roheliste ja riigiva\u0308rvidega dekoreeritud saal ta\u0308itus tulvil kuulajaist. Aktusele saabuvat peaministrit prf. J. Uluotsa tervitati soojalt rohkearvulise publiku poolt. Peaminister esines aktusel pikema so\u0303navo\u0303tuga. Aktusel oli rohkesti riigi ja seltskonna esindajaid, valitsuse liikmeid, diplomaatliku korpuse esindajaid jt."}, {"text_idx": "#000062", "text": "Konstantin Pa\u0308tsi ko\u0303ned puudutasid rahva hingekeeli"}, {"text_idx": "#000064", "text": "\u00abNoored armunud korraldasid Pa\u0308tsi pool salaja kohtumisi, va\u0308rsked abielupaarid mesina\u0308dalaid,\u00bb meenutas Ivan Orav. \u00abIga inimese jaoks ja\u0308tkus Pa\u0308tsil ha\u0308id so\u0303nu, lahkeid pilke ning ahjupraadi. Ise ka\u0308is ta rahva hulgas tillukese lapiga ringi, pu\u0308hkis siit, kohendas sealt.\u00bb"}, {"text_idx": "#000065", "text": "Ajaloolasel Ago Pajuril on keeruline tuua so\u0303jaeelsest vabariigist esile riigivanemat, keda vo\u0303iks pidada silmapaistvalt heaks ko\u0303nemeheks. \u00abKo\u0303net peaks kuulama, mitte lugema ajalehest refereerituna,\u00bb ra\u0308a\u0308kis ta. \u00abAjalehest ei tule va\u0308lja intonatsioon, miimika ega kogu selle po\u0308o\u0308rdumise inimlik pool.\u00bb"}, {"text_idx": "#000066", "text": "Pa\u0308tsi ko\u0303ned on Pajuri hinnangul lugemismaterjalina vo\u0303rdlemisi ilmetud. \u00abSamas on Pa\u0308tsi ko\u0303nesid kuulnud inimesed o\u0308elnud, et tal oli mingisugune selline karisma, millega ta suutis rahvast endaga kaasa to\u0303mmata ja isegi liigutada,\u00bb u\u0308tles ajaloolane. \u00abPo\u0303lluto\u0308o\u0308 kongressidel vo\u0303i Po\u0303llumeeste Kogude suurfoorumitel oli Pa\u0308ts traditsiooniliselt lo\u0303puso\u0303na u\u0308tleja ja maamehed olla sorinal nutnud, kui riigivanemat kuulasid.\u00bb"}, {"text_idx": "#000067", "text": "To\u0303nisson oli aga ko\u0303nemehena u\u0308sna ku\u0308lm. \u00abTemal ei o\u0303nnestunud ilmselgelt rahvalt liigutust vo\u0303i pisaraid va\u0308lja kiskuda,\u00bb lausus Pajur. \u00abTa oli hoiakutelt ja so\u0303navo\u0303ttudelt natuke aristokraatlikkusse kalduv.\u00bb"}, {"text_idx": "#000068", "text": "Selle loo veebiversiooni juures on toodud a\u0308ra nii Pa\u0308tsi kui ka To\u0303nissoni raadioko\u0303ned ja erinevused on ilmsed. To\u0303nissoni ko\u0303nemaneer oli teravam, ha\u0308a\u0308likud selgemalt va\u0308lja o\u0308eldud ning tekst sisult kuivem ja akadeemilisem. Seevastu Pa\u0308tsi ko\u0303ned on emotsionaalsemad ja pehmemad, teisiso\u0303nu rahvalikumad."}, {"text_idx": "#000069", "text": "Isikukultuse su\u0308venedes kujutatigi Pa\u0308tsi omalaadse rahva isana, iseseisvuse loojana. Tema ko\u0303ned kinnitasid seda kuvandit, teod aga andsid mo\u0303ista, et tegu on ma\u0308rksa ko\u0303vemast puust mehega."}, {"text_idx": "#000070", "text": "1935. aastaks oli Pa\u0308tsi kehtestatud diktatuurist mo\u0308o\u0308das juba ligi aasta. Paraadil peetud ko\u0303nes andis riigivanem pigem mo\u0303ista, mida tema ehk riik rahvalt ootab: \u00abKui meie ko\u0303ik oma kohuseid riigi vastu ta\u0308idame, siis vo\u0303ime kindlasti loota, et astume vastu paremale tulevikule, no\u0303nda et meie maa ja rahvas vo\u0303ib tunda vaikset o\u0303nne ja rahu va\u0308ikeses armsas Eesti riigis.\u00bb"}, {"text_idx": "#000071", "text": "Ent ka To\u0303nisson vo\u0303is olla su\u0308damlik. 1925. aasta iseseisvuspa\u0308eval muretses toonane riigikogu esimees Postimehes selle pa\u0308rast, et see su\u0308ndmus ei muutuks pelgaks riiklikuks pu\u0308haks. \u00abOleks kahju, kui nu\u0308u\u0308d meie rahvuslik vabaduspa\u0308ev oma avaliku pidulikkusega meie inimestele ainult riiklikuks pu\u0308haks ja\u0308a\u0308ks, mida meil peetaks ametlikult, ilma et igau\u0308ks meie hulgast seda pa\u0308eva u\u0308htlasi peaks omaks pu\u0308haks, mida peetaks ta\u0308ie anduvuse ja ro\u0303o\u0303muga. Po\u0303hjust seks on meie po\u0303lvel ku\u0308llalt.\u00bb"}, {"text_idx": "#000072", "text": "Aastal 1928, juubeliaastal tru\u0308kkis ajaleht a\u0308ra toonase riigivanema To\u0303nissoni pika ko\u0303ne, mille too oli riigikogule pidanud. So\u0303navo\u0303tust ilmnes, et maareform kulges vaevaliselt, teisalt oli ta uhke selle u\u0308le, et va\u0308hemusrahvustel on maailmas unikaalne rahvuslik omavalitsus."}, {"text_idx": "#000073", "text": "\u00abEesti riik ei taha enesega ko\u0308ita rahvusi nende omapa\u0308rasuse kaotamise teel, vaid Eesti Vabariik tahab na\u0308ha, et ko\u0303ik tema pinnal elavad rahvused, hoides alal oma rahvusliku algupa\u0308ra, oma riigiustavusega, oma osavo\u0303tuga rahvuslikkudest huvidest ko\u0303rgemalseisvatest u\u0308lesannetest, oma u\u0308lesehitamise to\u0308o\u0308ga Eesti Vabariigis, sulaksid u\u0308hiseks rahvaks, kes tunnistab oma isamaaks ko\u0303igile u\u0308hise Eesti, kes u\u0308heskoos to\u0308o\u0308tades, u\u0308heskoos luues, u\u0308hiselt kannatades ja ro\u0303o\u0303mustades loob ajakohase survest ja ro\u0303humisest vaba patriotismi, milles peituvad riigi alalhoidmise ja o\u0303itseleviimise hoovavad jo\u0303uallikad.\u00bb Kas lugeja pani ta\u0308hele, et see pikk lo\u0303ik on u\u0308ks lause?"}, {"text_idx": "#000074", "text": "To\u0303nisson ja\u0308i sel majanduskriisieelsel ajal majanduse ka\u0308eka\u0308iguga rahule: \u00abMaksud on ku\u0308ll rasked, kuid neid tasutakse korralikult. Kaupade sisse- ja va\u0308ljavedu on tasakaalus. /.../ Ja\u0308tkub meil leiba ja leidub ulualust, kuigi on puudust ja kitsikust.\u00bb"}, {"text_idx": "#000075", "text": "Toonased kuulajad vo\u0303isid na\u0308idata va\u0308iksema kaliibri tegelastele ka jalgade trampimisega oma pahameelt, kui ko\u0303ne oli tu\u0308u\u0308tult pikk. Nii la\u0308ks 1937. aasta iseseisvuspa\u0308eval parasjagu po\u0303hiseadust koostava rahvuskogu esimese koja esimehel ja hilisemal peaministril Ju\u0308ri Uluotsal. \u00abKuna ko\u0303ned olid pisut pikad ja rahvast saal kiilutult ta\u0308is, siis tulid ette ka mo\u0303ned minestamised, misto\u0303ttu publik pisut a\u0308revaks la\u0308ks ja aktuseko\u0303nelejale jalgade trampimisega ma\u0308rku andis,\u00bb kirjutas Pa\u0308evaleht."}, {"text_idx": "#000076", "text": "1940. aasta iseseisvuspa\u0308eva ko\u0303nedes on selgelt tuntav riigijuhtide kindlusetus vabariigi tuleviku suhtes. Isea\u0308ranis pika ja kestvaid kiiduavaldusi saanud ko\u0303ne pidas Estonia aktusel maha valitsusjuht Uluots, paraadil vo\u0303ttis mo\u0303istagi so\u0303na ka president Pa\u0308ts: \u00abMeie ei julge, ei tea o\u0308elda, kuhu va\u0308lja viib see hirmus vo\u0303itlus, mis praegu maad vo\u0303tmas on. /.../ Meie ta\u0308name oma saatust, et ta meile vo\u0303imalikuks on teinud rahulikult areneda ja kaitsta oma kodumaad ja neutraliteeti, ja\u0308a\u0308des praegu ko\u0303rvale teiste rahvaste heitlustest.\u00bb"}, {"text_idx": "#000077", "text": "Pa\u0308tsil on riigi tuleviku suhtes to\u0303siseid kahtlusi: \u00abKui meie tahame aga nu\u0308u\u0308d oma tuleviku kohta soovi avaldada, siis sooviksin, ja ma usun ko\u0303ik meie kodanikud, et ja\u0308rgnev aasta lubaks meid rahulikult elada ja oma kohuseid ta\u0308ita kui haritud riik ja rahvas teiste vahel, et meil vo\u0303imalik oleks ja\u0308a\u0308da ilma nendest katsetest, mida endaga toob kaasa so\u0303da. /.../ Kui meie ko\u0303ik oma pu\u0308u\u0308ded ja tahtejo\u0303u ning parema arusaamise koondame selleks, et kaitsta oma rahvast ja kodumaad suurte o\u0303nnetuste eest ja kui meie seda silmas peame, et meil nii palju on kaotada ja vo\u0303ib-olla terve rahva tulevik vo\u0303ib kaotamisele tulla, siis koondame ennast, kodanikud, kui u\u0308ks mees oma valitsuse ja oma riigi ko\u0303rgemate ning kohalikkude asutuste u\u0308mber ja hoiame ko\u0303rgel ka\u0308e, nagu piibel u\u0308tleb, et la\u0308heks vo\u0303itlus mo\u0308o\u0308da meie maast ja rahvast, et vo\u0303iksime oma riigis rahulikult areneda ja kultuurito\u0308o\u0308d edasi teha.\u00bb"}, {"text_idx": "#000078", "text": "Ka Uluotsa so\u0303navo\u0303tust kumab la\u0308bi lootus, et Eesti saab ja\u0308tkata iseseisvana \u2013 usuks vo\u0303i veendumuseks ei saa seda kuidagi nimetada. \u00abKa praegusel rahvaste raske konflikti aegja\u0308rgul tahame loota, et ka meie rahva looming ja to\u0308o\u0308 edaspidi kestab niikaugele, kui inimlik silm u\u0308ldse arvata vo\u0303ib. Ko\u0303ik meie u\u0308ksteise ja\u0308rgi kaome, aga peab ja\u0308a\u0308ma Eesti rahvas oma edaspidiste po\u0303lvede, oma tu\u0308tarde ja poegade na\u0308ol. Mida meie praegu vo\u0303ime teha, on see, et meie praegustel aegadel ko\u0303ik pu\u0308u\u0308ame kokku hoida. Igau\u0308ks oma parema arusaamise ja\u0308rgi. Aga ma tahaksin mo\u0303elda, et meie ko\u0303ik oma su\u0308gavamas su\u0308damepo\u0303hjas veel paneme toime igau\u0308ks oma majas, oma kodus, igau\u0308ks oma pu\u0308hamas kohas ja paigas u\u0308he palve: meie palume seda saatuse ma\u0308a\u0308rajat, seda jumalat, kes meie rahvast on sajandite jooksul hoidnud ja kaitsnud. Meie palume teda ja u\u0308tleme: Hoia ja kaitse, et Eesti rahva vaba maa ja\u0308a\u0308ks seisma ja pu\u0308sima! Ja ma tahan mo\u0303elda, et see saatus ja igaviku ha\u0308a\u0308l, kes eesti rahvast on juhtinud la\u0308bi rasketest aegadest, meile ko\u0303igile annab julgust, jo\u0303udu ja usku ning u\u0308tleb meile: Vaba rahva vaba maa ja\u0308a\u0308b pu\u0308sima, ja\u0308a\u0308b seisma ka!\u00bb"}, {"text_idx": "#000079", "text": "Pa\u0308rast rohkete kiiduavalduste saatel peetud peaministri ko\u0303net laulis rahvas spontaanselt hu\u0308mni. Mo\u0303ni kuu hiljem toimus riigipo\u0308o\u0308re, 1941. aasta su\u0308dasuvel jo\u0303udis Eestisse so\u0303da."}]