[{"text_idx": "#000003", "text": "Detail pastellimaalilt \u201cUsk\u201d. Autor: Ave Teea\u0308a\u0308re"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Ka\u0308esoleval na\u0308dalal vaatleb Joosep Tammo YouTube kanalil viimastel ku\u0308mnenditel toimuvat teismile vastandumist ja leiab, et uusateismi alguseks vo\u0303iks pidada 2006 aastat, kui Briti teaduskirjanik Richard Dawkins avaldas oma rahvusvaheliseks bestselleriks kujunenud raamatu \u201cJumala pettekujutelm\u201d."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Sellele teosele ja\u0308rgnesid teiste autorite uusateistlikud teosed nagu Sam Harris\u2019e \u201cUsu lo\u0303pp\u201d, Christopher Hitchens\u2019i \u201cIssand ei ole karjane\u201d vo\u0303i Daniel C. Dennet\u2019i \u201cLoitsu murdmine: religioon kui loodusna\u0308htus\u201d. Ko\u0303ik need teosed olid bestsellerite loetelus omal ajal va\u0308ga ko\u0303rgel kohal. 17 aastat pa\u0308rast valjuha\u0308a\u0308lse ateisti Dawkins\u2019i \u201cJumala pettekujutelma\u201d ilmumist on uusateismi osas ja\u0308a\u0308nud u\u0308sna vaikseks."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Christopher Hitchens, kes nimetas ennast u\u0308heks \u201cneljast apokalu\u0308ptilistest ratsanikest\u201d, suri 2011.a. Daniel C. Dennet on taas pu\u0308hendunud rohkem filosoofia ja evolutsiooni vahekorra uurimisele, eriti inimvaimu tekke ku\u0308simusele evolutsiooni ka\u0308igus. Sellest huvist tunnistab ka tema teos: \u201cBakteritest Bach\u2019ini ja tagasi: Vaimu evolutsioon\u201d. Sam Harris on liikunud aga parema\u0308a\u0308rmuslikku miljo\u0308o\u0308sse."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Uus ateism ei su\u0308ndinud tu\u0308hjalt kohalt. See oli omamoodi reaktsioon usulisele fundamentalismile. Kuigi uusateism on kaotanud oma uudsuse, jo\u0303udsid selle esindajate religioonikriitilised teesid siiski u\u0308hiskonda, avaldades siin oma mo\u0303ju ta\u0308nini. Kuidas nendesse na\u0308htustesse suhtuda? Peatuksin ko\u0303igepealt Dawkinsi vaadetel. Ta u\u0308tleb, et sai lapsepo\u0303lves tavapa\u0308rase anglikaanliku kasvatuse. Kuni teisme eani pidas ta end kristlaseks, kuid siis jo\u0303udis ja\u0308reldusele, et elu keerukuse parim seletus on evolutsiooniteooria. Koos selle veendumusega lakkab ta uskumast ka Jumalasse. Dawkins ja\u0308tkas ka pa\u0308rast oma teose \u201cJumala pettekujutelm\u201d (The God Delusion) ateistlike teeside propageerimist. Ta leidis, et religioon on evolutsiooni kasutu ko\u0303rvalprodukt. Teadusliku maailmaka\u0308sitluse esilekerkimise ja\u0308rel polevat mo\u0303tet sellega enam tegelda. To\u0303si, see lihtne va\u0308ide ei rahuldanud ko\u0303iki. Kriitikat to\u0303usis ka uusateistide endi ridadest. Lisaks sellele hakati Dawkinsit su\u0308u\u0308distama antifeminismis ja islamofoobias."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Religioon ei kaotanud oma mo\u0303ju, vaid hakkas hoolimata u\u0308hiskonna ilmalikustumisest hoopis tasapisi tagasipo\u0308o\u0308rduma"}, {"text_idx": "#000011", "text": "Teoloogilises perspektiivis vaadatuna ei ole uusateistide teesid kindlasti midagi va\u0308ga uut. Na\u0308iteks tees, et religioon on inimvaimu irratsionaalne ja progressivaenulik projektsioon, on pa\u0308rit 19. sajandist. Dawkins\u2019i uudsus seisnes religioonikriitika asetamises evolutsiooniteooria sa\u0308ngi. Darwin ise kujutles, et tema teooria liikide arenemisest kirjeldab Looja loomistegevust. Darwini jaoks ei olnud evolutsioon ainult tugevamate vo\u0303it no\u0303rgemate u\u0308le, vaid ka liigi kohanemis- ja koosto\u0308o\u0308vo\u0303ime. Koosto\u0308o\u0308vo\u0303ime ehk altruismi geneetilise pa\u0308ritolu osas on Dawkins kriitiline. Dawkinsi kriitikud aga u\u0308tlevad, et geeni vo\u0303tmine loodusliku valiku u\u0308hikuna on eksitav."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Seoses vene-ukraina so\u0303jaga to\u0303status taas kristluse va\u0308givaldsuse ku\u0308simus. Vene O\u0303igeusu kiriku patriarh Kirill I. toetab ta\u0308ielikult vene so\u0303japropagandat ja o\u0303igustab seda agressiooni religioosse retoorikaga. Teoloogide u\u0308lesandeks on ja\u0308tkuvalt rahumeelse, kuid o\u0303iglase narratiivi kujundamine. Eelnevat kokkuvo\u0303ttes tuleb o\u0308elda, et teoloogiliste teadmiste ja ajalooliste kogemuste avalik ka\u0308sitlemine on ja\u0308tkuvalt erakordse ta\u0308htsusega u\u0308lesanne. Peaksime endilt ku\u0308sima: millised on need kujutlused Jumalast, mis on tekkinud pandeemia ja so\u0303ja mo\u0303jul? Millist mo\u0303ju on need na\u0308htused meie veendumuste iseloomule avaldanud? Kuidas oleks vo\u0303imalik aktiveerida kristluse rahumeelset potentsiaali olukorras, kus tundub, et so\u0303na saavad ainult relvad?"}]