[{"text_idx": "#000001", "text": "Esimene Euroopa nu\u0308u\u0308diskeelte keskuse suvekool Grazis"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Juuli esimesel na\u0308dalal peeti Grazis Euroopa nu\u0308u\u0308diskeelte keskuses (ECML) esimest korda viiepa\u0308evast suvekooli, mille eesma\u0308rk oli keeledidaktikutele tutvustada Euroopa keeleo\u0303ppe ideoloogiat, o\u0303petamiseks loodud materjale ja standardeid."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Kohale oli tulnud 25 osalejat u\u0308le terve Euroopa. Igast riigist valiti va\u0308lja u\u0308ks osaleja, kes to\u0308o\u0308tas kas u\u0308likoolis keeleo\u0303ppe didaktikuna vo\u0303i mo\u0303ne metoodikakeskuse juures. Viie pa\u0308eva jooksul tutvustati Euroopa keelepoliitika uusi suundi, anti po\u0303hjalik u\u0308levaade Euroopa keeleo\u0303ppe raamdokumendi so\u0303sarva\u0308ljaandest ja mitmesugustest keeleo\u0303ppe standarditest ja mo\u0303o\u0303dikutest ning tutvustati ka keeleo\u0303petajate jaoks loodud to\u0308o\u0308riistu, sh Ukraina pagulastele mo\u0303eldud keeleo\u0303ppematerjale. Esinejaid oli u\u0308le terve Euroopa, nii uurijaid, metoodikuid kui ka keeleo\u0303ppespetsialiste ja o\u0303petajate koolitajaid. Toimus ka to\u0308o\u0308tube, na\u0308iteks arutati loodud u\u0308lesandetu\u0308u\u0308pide u\u0308le vo\u0303i tegeldi nu\u0308u\u0308diskeele keskuse leheku\u0308ljel navigeerimisega. Toimus ka Grazi u\u0308likooli ku\u0308lastus, kus vo\u0303o\u0303rkeeleo\u0303petajad jagasid oma koroonapandeemia-aegset o\u0303petamiskogemust ning lisaks tehti osalejatele linnaekskursioon ning ku\u0308lastati viinamarjaistandust."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Keskuse juhi Sarah Breslini sissejuhatavast so\u0303navo\u0303tust ja\u0308i otsekohe ko\u0303lama uue ja olulise ma\u0308rkso\u0303nana mitmekeelsus ja \u2013kultuursus, mida ja\u0308rgneva viie pa\u0308eva jooksul erinevate esinejate jutus korduvalt ro\u0303hutati. Ka nu\u0308u\u0308diskeelte keskuse 25. aastapa\u0308eva deklaratsioon (2019) keskendub mitmekeelsuse ja \u2013kultuurilisuse (plurilingualism, pluriculturalism)[1] idee poliitikast rakendusse toomisele. Mis on selles vaates varasemast teisti? Kui enne arvati, et klassis vo\u0303i u\u0308hes o\u0303ppetegevuses tohib korraga olla ka\u0308ibel vaid u\u0308ks keel, siis moodne la\u0308henemine soosib korraga mitme keele eesma\u0308rgistatud kasutust. Leitakse, et ko\u0303ik o\u0303ppija teised keeled, sh emakeel kui identiteedi kandja, ei tohiks o\u0303piprotsessis ko\u0303rvale ja\u0308a\u0308da. Seesugune mo\u0303tteviis to\u0303ukub ta\u0308napa\u0308evasest paljususe ideest (plurality), mis on tekkinud u\u0308leilmastumise, keelterikkuse, hariduse ka\u0308ttesaadavuse ja tehnoloogia leviku tulemusel. Ideest ja selle seostest haridusega ko\u0303nelesid Westminsteri u\u0308likoolist Terry Lamb ja Genfi u\u0308likooli professor Laurent Gajo. U\u0308hes osalejatega arutati, kuidas pluraristlik la\u0308henemine klassiruumi viia; milliseid pa\u0308devusi o\u0303petajad selleks u\u0308ldse vajavad, kuidas neid pa\u0308devusi kasutada, ning milliseid materjale luua o\u0303petajakoolituse jaoks. Praegu on keskuse juures o\u0303petajate toeks loodud na\u0308iteks FREPA raamistik.[2] Samas siiski ro\u0303hutati, et va\u0308ikesed keelekeskkonnad, nagu na\u0308iteks Eesti, ei saa paljukeelsusele la\u0308heneda enda keele staatust ohtu seades. Niisiis tuleb meie kontekstis sellesse ideesse tarmukalt suhtuda."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Suvekoolis ro\u0303hutati ka keelterikkuse ideed. Osalejaid a\u0308rgitati omavahel suheldes otsima ka teisi u\u0308hiskeeli peale inglise keele. Suvekoolis, kus to\u0308o\u0308keeli oli kaks \u2013 inglise ja prantsuse \u2013 ko\u0303lasid ka itaalia, saksa ja rootsi keel. Ehkki Euroopa Liidu keelepoliitikas on levinud la\u0308henemine, et inimene omandab u\u0308he hariduskeele ja kaks vo\u0303o\u0303rkeelt, on siiski u\u0308le kogu Euroopa 97% juhtudest just inglise keel teine o\u0303pitav keel. Siin on Eesti keeleo\u0303ppekorralduses vo\u0303imalik mo\u0303elda, kuidas inglise keele ko\u0303rval oskaks meie o\u0303pilased kooli lo\u0303petades veel va\u0308hemalt u\u0308ht keelt soravalt ko\u0303nelda. Tarvis on ka mo\u0303elda, kuidas tugevdada meile kultuuriliselt oluliste keelte ja\u0308tkuvat oskust, eelko\u0303ige pean siin silmas soome ja saksa keelt, mis kipuvad oma ta\u0308htsust inglise keele ko\u0303rval kaotama."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Kokkuvo\u0303tteks u\u0308ldistest suundumustest olid peamised viis 25. aastapa\u0308eva deklaratsiooni soovitust ja\u0308rgmised: o\u0303petada keelt va\u0308ljundikeskselt, alustada keeleo\u0303ppega vo\u0303imalikult vara, kasutada terviklikke keeleo\u0303ppestrateegiaid, mis arvestaks ka inimese kognitiivset arengut, rakendada LAK-o\u0303pet ja arendada keeleteadlikkust. Need pole vast siinkandiski uudsed mo\u0303tted, kuigi just keeleteadlikkus on viimasel ajal nii esimese kui ka teise keele o\u0303ppes ja\u0308rjest enam ta\u0308helepanu pa\u0308lvinud."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Teiseks ko\u0303lama ja\u0308a\u0308nud ma\u0308rkso\u0303naks oli keeleteadlikkus, mis seisneb keeleo\u0303ppija oskuses reflekteerida ja vo\u0303rrelda erinevaid keeli ja kasutada kogu oma keelerepertuaari o\u0303ppe-eesma\u0308rgil. Toonitati, et u\u0308kski uus keel ei vaheta teist va\u0308lja, vaid iga ja\u0308rgmise keele o\u0303ppimine tugevdab eelmist ja arendab inimese keeleteadlikkust ehk vo\u0303imet keelte u\u0308leselt keelekasutust reflekteerida. Seega on oluline, et ko\u0303ik vo\u0303o\u0303rkeeleo\u0303petajad, aga ka ko\u0303ik teiste ainete o\u0303petajad va\u0308a\u0308rtustaksid o\u0303ppija keeleoskust laiemalt ja vo\u0303imalusel kaasaksid oma aine o\u0303ppesse tegevusi, kus o\u0303ppija saaks oma teiste keelte oskust ressursina kasutada. Viimast peetakse eriti to\u0303husaks just grammatikat o\u0303ppides, sest vo\u0303rdluse kaudu on keelesu\u0308steeme vo\u0303imalik su\u0308gavamalt tunnetada. Tutvustati ka erinevaid keeleteadlikkust arendavaid u\u0308lesandetu\u0308u\u0308pe ja na\u0308idisu\u0308lesandeid."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Standardite ja materjalide ko\u0303rval ei ja\u0308a\u0308nud teemade ringist ko\u0303rvale ka o\u0303ppija ja o\u0303petaja. Metoodikud Anna Schro\u0308der-Sura ja Lukas Bleichenbacher andsid u\u0308levaate o\u0303petaja pa\u0308devuse raamistikest[3]. Ro\u0303hutati, et o\u0303ppijakeskne o\u0303pika\u0308sitlus ja mitmekultuurilisus ka\u0308ivad ka\u0308sika\u0308es ning et avatud suhtlusruum eeldab koolilt agentsete o\u0303ppijate kujundamist. Niisiis tuleks suunata o\u0303pilane vo\u0303imalikult palju ise tegutsema. Na\u0308iteks toodi projekt, kus tehti koosto\u0308o\u0308d turismiinfopunktiga: o\u0303pilased kehastusid giidideks ja pidid vo\u0303o\u0303rkeeles turistidele linna tutvustama ja o\u0303pitavat keelt kasutama."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Mitmekeelse ja \u2013kultuurilise taustaga o\u0303ppija puhul on aga ta\u0308htis teda vo\u0303imestada ja pakkuda niisuguseid o\u0303pitegevusi, mis haaraks tema kultuurikogemusi ja suunaks omandatud keeli omavahel vo\u0303rdlema. Nii tunneb o\u0303ppija, et tema kogemused ja varasemad teadmised on va\u0308a\u0308rtuslikud ja selle pinnalt on inimesel lihtsam uusi keeli o\u0303ppida, kultuuris kohaneda ja end ta\u0308isva\u0308a\u0308rtusliku inimesena tunda."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Mo\u0303nevo\u0303rra va\u0308hem oli juttu aine- ja keeleo\u0303ppe lo\u0303imingust, pigem puudutatigi seda teemat just mitmekultuursuse raamistikus. Osalejatega suheldes ja\u0308i mulje, et va\u0308ga paljudes maades on keeleo\u0303pe u\u0308ha situatiivsem ja ka to\u0308o\u0308keskkonnaga seotum, na\u0308iteks on to\u0308o\u0308ealiste sissera\u0308ndajate o\u0303petamisel loodud materjale, mis keskenduvad just nendele keelevahenditele, mis konkreetses ametis asjakohased on."}, {"text_idx": "#000013", "text": "O\u0303petajakoolituse o\u0303ppejo\u0303u identiteet ja o\u0303petajate professionaalne eneseareng"}, {"text_idx": "#000014", "text": "Kolmandaks oluliseks fookuseks oli o\u0303petajakoolitaja identiteet ja o\u0303petaja eneseareng ning o\u0303petajaks o\u0303ppijate toetamine. Omavahel vesteldes to\u0303deti, et kuigi riigiti on o\u0303petajakoolituse programmid erinevad, tajuvad ikkagi o\u0303petajad alati suurt survet ja ko\u0303rgendatud ootusi oma to\u0308o\u0308 suhtes. Tutvustati ka keeleo\u0303petaja refleksiooni toetavaid to\u0308o\u0308riistu, nagu EPOSTL[4] ja jagati kogemusi, kuidas ko\u0303ige paremini toetada o\u0303petajatudengeid. Isea\u0308ranis ro\u0303hutati reflektiivo\u0303pet, metakognitsiooni olulisust ning vastastikku vahetati ka meetodeid, nt oli Sloveenias kasutusel mikroo\u0303petamine, mis seisnes selles, et tudengid pidid u\u0308ksteise peal la\u0308bi viima 7 min pikkuse tunni osa. Teisteks levinud o\u0303pitegevusteks olid u\u0308hised refleksioonid, pa\u0308evikute pidamine ja tunnivideote loomine. Taanis toimuvat o\u0303petajakoolitus u\u0308likoolide asemel sootuks koolides."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Nu\u0308u\u0308diskeele keskuse tegevusuuringu kogukonna tegemisi ja to\u0308id tutvustas Christine Lechner. ECML on koosto\u0308o\u0308s u\u0308likoolide ja koolidega kasutanud juba aastaku\u0308mneid tegevusuuringut keeleo\u0303petajate professionaalse arengu toetamiseks ning teinud tihedat koosto\u0308o\u0308d o\u0303petajatega. Ra\u0308a\u0308giti tegevusuuringu olemusest ja projektidest ning jagati materjale[5]. Ka Eesti o\u0303petajakoolituses on tegevusuuring u\u0308ha enam kasutusel, sest aitab o\u0303petajal enda to\u0308o\u0308d teadlikumalt suunata ja probleeme lahendada."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Kogemusvahetust rikastas ka Grazi u\u0308likooli ku\u0308lastus, mille ka\u0308igus andsid sealsed vo\u0303o\u0303rkeeleo\u0303petajad lu\u0308hikesed u\u0308levaated sellest, kuidas nad koroonapandeemia ajal keeleo\u0303pet la\u0308bi viisid. Peamiselt kasutati Moodle\u2019i vo\u0303imalusi, mitmed o\u0303petajad andsid audiou\u0308lesandeid ja kasutasid selleks erinevaid tehnoloogilisi rakendusi. Vahetu keelekasutuse arendamiseks anti ka keelekeskkonna u\u0308lesandeid, na\u0308iteks saadeti keeleo\u0303ppijaid koos parki jalutama vo\u0303i sportima, kui tohtis vaid kahekaupa ringi liikuda. Ukraina ja vene keele o\u0303ppejo\u0303ud kirjeldasid viimase semestri valguses Vene-Ukraina so\u0303ja mo\u0303ju keeletundidele, ko\u0303ige olulisemaks peeti seda, et just keele ja kultuuri tund kujunes kohaks, kus sai so\u0303ja teemal avatud arutelusid pidada."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Eraldi sessioon pu\u0308hendati ka Euroopa keeleo\u0303ppe raamdokumendi so\u0303sarva\u0308ljaandele, mida eesti keelde alles to\u0303lgitakse. Olulise muutusena on laiendatud vahendamisoskust ning samuti on ta\u0308iendatud fonoloogia skaalasid. Kui varem na\u0308hti vahendamist pigem to\u0303lkimisena, on nu\u0308u\u0308d sellesse oskusesse haaratud ka need keelelised tegevused, mida vastuvo\u0303tt ja loome otseselt ei kata. So\u0303sarva\u0308ljaandes kuulub vahendamisoskuse alla kolm alaoskust: teksti vahendamine, mo\u0303istete vahendamine ja kommunikatsiooni vahendamine. Kolme vahendamise alaoskuse peale kokku on 24 kriteeriumit, mis ko\u0303ik on va\u0308ga olulised just o\u0303ppimise seisukohalt."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Lisaks ettekannetes jagatud tarkustele rikastusin kolleegidega kogemusi vahetades: jutuks tulid erinevate riikide o\u0303petajakoolituse su\u0308steemid, riiklikud strateegiad ning o\u0303ppekavad, toodi na\u0308iteid, mis viisil siin vo\u0303i seal Euroopa nurgas on astutud samme mitmekultuurilise hariduse suunas. La\u0308ti kolleegiga to\u0303desime, et meie kontekstis on pluralistlik la\u0308henemine mo\u0303istagi teise varjundiga kui kesk-Euroopas, sest esiteks on meie enda riigikeele ko\u0303nelejaid maailma mastaabis vaid ka\u0308puta\u0308is ning teisalt on meie suurim va\u0308hemuskeel teistsuguse pa\u0308ritoluga. Niisiis tuleks ideoloogiad Eestis u\u0308levo\u0303tmise asemel kohandada ja leida mitmekeelse ja \u2013kultuurilise la\u0308henemise rakendamiseks oma tee."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Suvekool lo\u0303ppes u\u0308hisprojektide loomisega, mille eesma\u0308rk oli rahvusvahelise koosto\u0308o\u0308 tekitamine. Iseasi, kas neist ideedest mo\u0303ni ka pa\u0308riselt ka\u0308iku la\u0308ks, igatahes oli peamiseks vo\u0303iduks kontaktide vahetus ja u\u0308ksteise uurimishuvide teadvustamine. Peale suvekooli lo\u0303ppu on siiani aktiivne WhatsAppi grupivestlus, kus jagatakse puhkusepilte ja vastastikku vaimustutakse kaunitest loodusvaadetest. On kummaline, kui va\u0308ikeseks muutus Euroopa selle visiidi ja\u0308rel: ko\u0303ik keeled, riigid ja inimesed ongi vaid u\u0308he nupuvajautuse kaugusel. Eks seda see pluralistlikkus ka ta\u0308hendab."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Kokkuvo\u0303ttes vo\u0303ib o\u0308elda, et viis pa\u0308eva olid sisukad, po\u0303hjalikult la\u0308bi mo\u0303eldud ja ettevalmistatud, ent ECML veebilehe arvukad materjalid ja standardid no\u0303uaks meie o\u0303petajatele eraldi to\u0308o\u0308tuba. Kahjuks on vaid va\u0308hesed materjalid eesti keelde vahendatud, kahtlemata vo\u0303iks aga pu\u0308u\u0308da to\u0303lkida mo\u0303nedki olulisemad standardid vo\u0303i na\u0308itlikud materjalid."}, {"text_idx": "#000021", "text": "[1] Inglise keeles kasutatakse kaht eesliidet: multi\u2013 ja pluri-. Multikultuursuse all mo\u0303eldakse mitme keele ja kultuuri kooseksisteerimist, pluri\u2013 ehk paljukultuursuse alla aga kasutajakeskset mitmekultuursust. Eesti keeleteadusliku so\u0303naraamatu andmeil kasutatakse mo\u0303lema mo\u0303iste ta\u0308histajana terminit mitmekeelsus. Seega on sellesse haaratud mo\u0303lemad vaated."}, {"text_idx": "#000022", "text": "There are no upcoming events at this time."}]