[{"text_idx": "#000000", "text": "\ufeffEELK perikoopide abimaterjal 2/10: suur neljapa\u0308ev (Lk 22:14\u201322)"}, {"text_idx": "#000002", "text": "tekst kuulub laiemasse perikoopi Lk 22:1\u201323, mis jutustab Jeesuse kannatusloo.\nKitsamalt saab siinse perikoobi struktuuri kirjeldada nii:"}, {"text_idx": "#000003", "text": "14 \u2013 kuulub nii eelneva teksti kui ka ja\u0308rgneva teksti juurde; see kinnitab\nveelkord Jeesuse prohvetlikku ko\u0303net, mida Jeesus u\u0308tles ja ju\u0308ngrid na\u0308gid, et nii\n15\u201320 \u2013 sakramendi seadmise so\u0303nad ja nende ta\u0308hendus.Salmid\n21\u201322 \u2013 viide a\u0308raandjale ja eesseisvatele su\u0308ndmustele."}, {"text_idx": "#000004", "text": "eristatakse Jeesuse kannatuse seletamist (Lk 9:18\u201319:27) ning Jeesuse kuningaks\nolemise ja tulevase kirkuse teemat Jumala riigis (Lk 19:28\u201323:56). Antud\nperikoop kajastab just kuninga ja kirkuse teemat."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Luukas kasutab salmis 14 mo\u0303istet\n\u201eapostel\u201c, mis asetab kogu perikoobi kiriklikku konteksti ja viitab sellele, et\ntekst on kirjutatud koguduses, kus ju\u0308ngritest said apostlid. So\u0308o\u0308maaega, mida\nkirjeldatakse, ei seota ainult liturgiaga, vaid sellele antakse ka su\u0308gavam\nteoloogiline ta\u0308hendus. Mo\u0303iste \u201etund\u201c kasutamisega viidatakse paasa juutlikule"}, {"text_idx": "#000006", "text": "evangeeliumi teksti ka\u0308sitlevad kommenteerijad kirjanduslikult integreeritud\ntekstina. See on justkui ajalooline monograafiaga, mis moodustab terviku\nApostlite tegude raamatuga. Luukas esitleb Jeesuse elu ajalooliste epohhidena.\nSealjuures on oluline mo\u0303ista, kuidas kirjutab algkogudus oma ajalugu ja kuidas\nso\u0303nastab (mo\u0303testab) ta Jeesuse loo kaudu erinevaid su\u0308ndmusi, andes neile laiema\nkonteksti (nt algkoguduse armulaud, Juuda tegu jne)."}, {"text_idx": "#000007", "text": "ka\u0308sitletakse kui teed kirkuse poole. Luukas ra\u0308a\u0308gib Jeesuse lugu o\u0303ndsusloolisest\nperspektiivist, s.t kogu su\u0308ndmus kirjeldab seda, kuidas Jumal tegutseb ja\nkuidas algkogudus on seda kogenud."}, {"text_idx": "#000008", "text": "15\u201318 ra\u0308a\u0308givad Jeesusest, neid tuleb mo\u0303ista biograafiliselt, suunaga Jumala\nriigi tulekule. Salmid 19\u201320 annavad edasi liturgilise traditsiooni, mille\nkohta leiame kinnituse ka Pauluselt 1Kr 11:24\u201325."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Luuka evangeeliumi kirjutaja on tundmatu tegelane. Alles aastal 180 pKr nimetab Irenaeus Lyonist, et Pauluse saatja Luukas on evangeeliumi autor. Irenaeuse arvates viitab sellele Apostlite tegude raamatus kasutatav va\u0308ljend \u201emeie\u201c, mida kasutab sageli ka kolmanda evangeelium autor (vrd ka to\u0303ika, et nii Luuka evangeeliumile kui ka Apostlite tegude raamatule on omane kasutada kaheteistku\u0308mne ju\u0308ngri kohta mo\u0303istet \u201eapostel\u201c, mis ei pa\u0308rine Pauluselt). Umbes aastast 200 pKr on sa\u0308ilinud Muratori kaanon (Rooma koguduses pu\u0308haks peetud raamatute loend), mis viitab Matteuse ja Markuse evangeeliumi ko\u0303rval ka Luuka evangeeliumile. On ka viiteid, et ma\u0308rter Justinus (ca 150 pKr) tundis Luuka evangeeliumi teksti."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Luuka nime mainitakse ka kirjades (Fl 1:24; Kl 4:14;\n2Tm 4:11). Kuid see ei anna veel alust va\u0308ita, et kolmas evangeeliumi on\nkirjutanud just see Luukas. 2Tm 4:11 kohaselt on Luukas viimane Pauluse truu"}, {"text_idx": "#000011", "text": "Evangeeliumi tekstist na\u0308htub (1:1\u20134), et\nevangeeliumi autor on haritud teoloog ja ajalootundja. Juudi-kristlikule\npa\u0308ritolule viitavad huvid kirja, seaduse ja prohvetite vastu, samuti Jeruusalemma\nsu\u0308mboolne ta\u0308hendus ja su\u0308nagoogi jumalateenistuse kirjeldus (Lk 4:16\u201330). Kogu\nLuuka evangeeliumile on oluline po\u0303himo\u0303te, et Jeesuse kuulutus on mo\u0303eldud nii"}, {"text_idx": "#000012", "text": "on viited paasaso\u0308o\u0308majale, milleks ju\u0308ngrid on kogunenud, et seda pidada koos\nJeesusega. Paasa ta\u0308hendab \u201eu\u0308leminekut\u201c. Juudi kalendri ja\u0308rgi toimub see 14.\u201321.\nniisanikuul. See on esimene kolmest po\u0303hipidustusest juudi kalendris. U\u0308ks\npaaspu\u0308ha kestab na\u0308dal aega. See su\u0308ndmus seostub Iisraeli rahva jaoks\nsu\u0308ndmusega, mida kirjeldatakse 2Ms 12:1\u201336: Jumal hoidis Iisraeli rahvast\nEgiptuse ha\u0308dade eest, surm ei puudutanud neid."}, {"text_idx": "#000013", "text": "algas tavaliselt lamba tapmisega. Johannese evangeeliumi 19:31 ja\u0308rgi oli\nKristus paasatall, kes tapeti, uue lepingu tall, sest vana leping oli juutide"}, {"text_idx": "#000015", "text": "ja\u0308rgi pu\u0308hitses Jeesus oma viimast paasat mitte kui ma\u0308lestust vana lepingu\nkohta, vaid kui uut lepingut."}, {"text_idx": "#000016", "text": "teise pa\u0308eva pidustusi kutsuti \u201epa\u0308evaks, mil su\u0308u\u0308akse hapendamata leiba\u201c. Seda\ntehti, et meenutada kiiret lahkumist Egiptusest, mil ei olnud aega tainast\nhapnema panna. \u201eJa nad so\u0308o\u0308gu liha sel samal o\u0308o\u0308l koos hapendamata leiva ja\nkibedate rohttaimedega so\u0308o\u0308gu nad seda\u201c (2Ms 12:8). \u201eEsimese kuu\nneljateistku\u0308mnenda pa\u0308eva o\u0303htul so\u0308o\u0308dagu hapendamata leiba kuni kuu kaheku\u0308mne\nesimese pa\u0308eva o\u0303htuni. Seitse pa\u0308eva a\u0308rgu leidugu haputaignat teie kodades...\u201c\n(2Ms 12:18\u201319). 5Ms 16:3 nimetatakse hapendamata leiba ka ha\u0308da leivaks ehk"}, {"text_idx": "#000017", "text": "on ka u\u0308ks pu\u0308hadest, mille puhul korraldati palvera\u0308nnak Jeruusalemma (2Ms 12;\n3Ms 23:5\u20138; 4Ms 9:1\u201311). Jeesuse aegu oli paasa u\u0308ks religioosse elu tavalistest\nosadest. Paasa ajal toodi ohvreid Jeruusalemma templisse."}, {"text_idx": "#000018", "text": "neljapa\u0308eva jumalateenistuse peateemaks on armulaua seadmine, millele lisaks\nmeenutatakse va\u0308ga vana traditsiooni kohaselt Jeesust, kes peseb ju\u0308ngrite jalgu."}, {"text_idx": "#000019", "text": "lugemisaasta pu\u0308hakirjalugemised keskenduvad armulauale, vaadeldes seda kolmest\nerinevast vaatepunktist: 1) Jumala to\u0303otus valmistada kord ko\u0303ikidele rahvastele\nvo\u0303o\u0303ruspidu, 2) Apostlite tegude raamat kirjeldab Jeruusalemma algkoguduse elu,\n3) Luuka evangeelium kirjeldab armulaua seadmist Jeesuse poolt, nimetades\nselgelt, et seadmine toimus paasapu\u0308ha so\u0308o\u0308maaja ka\u0308igus."}, {"text_idx": "#000020", "text": "tegude raamat juhib ta\u0308helepanu sellele, et lisaks pattude andeksandmisele,\nelule ja o\u0303ndsusele (vrd Lutheri Va\u0308ike Katekismus) loob armulaud u\u0308henduse\nu\u0308ksikute koguduseliikmete vahel. Seda u\u0308htsust vo\u0303rdleb Paulus teisal u\u0308htsusega,\nmis on ihuliikmetel omavahel nii ro\u0303o\u0303mus kui mures (Rm 12:4\u20135; 1Kr 12:12\u201327),\nselle koguduse pea on Kristus (Kl 1:18)."}, {"text_idx": "#000021", "text": "viitab Luuka soovile siduda paasa Jumala riigi ootusega. To\u0303eline paasaso\u0308o\u0308maaeg\nsaab teoks Jumala riigi tulekuga: \u201eMa u\u0308tlen teile, ma ei so\u0308o\u0308 seda enam, kuni\nko\u0303ik on la\u0308inud ta\u0308ide Jumala riigis\u201c. Tekst ro\u0303hutab mitu korda Jeesuse so\u0303nu\nju\u0308ngritele \u201eu\u0308tles neile\u201c, \u201ema u\u0308tlen teile\u201c jne. Vastukaaluks pidevale\nro\u0303hutamisele, mida Jeesus u\u0308tles ja u\u0308tleb, kirjeldatakse Jeesuse tegevust va\u0308ga"}, {"text_idx": "#000022", "text": "Kogu tekstis na\u0308hakse Jeesuse viidet oma ristisurmale. Siin\ntuleb na\u0308htavale, kuidas Jeesus positsioneerib end igas salmis erinevalt; salmid\n15, 16 ja 18 ko\u0303nelevad Jeesuse saatusest, mis teda ees ootab, salmid 17, 19 ja"}, {"text_idx": "#000023", "text": "ja Matteuse evangeeliumis, kuidas Jeesus vo\u0303tab karika, ta\u0308nab ja jagab ehk annab\nju\u0308ngritele. Ro\u0303hutatakse, et ko\u0303ik jo\u0303id sellest. Markuse 14:24 u\u0308tleb Jeesus ka\nro\u0303hutatult, et see on \u201eminu veri, lepingu veri, mis valatakse paljude eest\u201c.\nLuukas aga u\u0308tleb, et \u201esee on uus leping minu veres, mis teie eest valatakse\u201c.\nEi ro\u0303hutata pattude andeks andmist ega ka seda, et ju\u0308ngrid oleks selles"}, {"text_idx": "#000024", "text": "Paulus ja Luukas seovad leiva ja karika Jeesuse meenutamisega Lk 22:19: \u201eSeda tehke\nminu ma\u0308lestuseks!\u201c Luuka viide meenutamisele ei ta\u0308henda nostalgilist\ntagasivaadet Jeesuse elule ja tegevusele ega melanhoolset kaemust minevikus.\nPigem vastab see juutlikule \u201eaktiivsele meenutamisele\u201c, mis kajastub kogu\npaasaso\u0308o\u0308maaja rituaalis. Paasaso\u0308o\u0308maaeg on Jumala Iisraelile antud armu aktiivne"}, {"text_idx": "#000025", "text": "o\u0308elda, et Luukas so\u0303nastab algkoguduse taotluse. Ta na\u0308itab, kuidas algkogudus\nmo\u0303istis paasaso\u0308o\u0308maaega uues ta\u0308henduses. Selle riituse kaudu tuleb Jeesuse\nkannatus ta\u0308na ja praegu toimuvasse olevikku. Luukas ko\u0303neleb siin ka esimeste\nkristlaste tulevikuootustest, et Jeesuse kannatust ja surma mo\u0303istetakse"}, {"text_idx": "#000026", "text": "teoloogid to\u0303lgendavad Luuka evangeeliumi Jeesuse so\u0303nu tihti selliselt, et\nJeesus seab paasa asemele uue riituse, millega paasa asendatakse. Luuka\nkaitseks tuleb o\u0308elda, et ta ei asenda paasat kui rituaali, sest na\u0308iteks\nApostlite tegude raamatus kirjeldatakse juudikristlasi, kes ta\u0308idavad oma\nusulisi kohustusi. Pigem vo\u0303ib eeldada, et erinevad riitused ja tseremooniad"}, {"text_idx": "#000027", "text": "algab veini o\u0303nnistamisega ning selle juurde ka\u0308ib ka hapendamata leiva murdmise\nja jagamise riitus, s.t see, mida Jeesus teeb oma ju\u0308ngrite keskel, ei ole\nmidagi uut ja vo\u0303o\u0303rast; see on paasaso\u0308o\u0308maaja riituste osa. Pigem peab esitama\nku\u0308simuse, et mis ta\u0308henduse lisab algkogudus paasaso\u0308o\u0308maajale? Uue ta\u0308henduse\nlisamisele viitavad Jeesuse so\u0303nad \u201esee on minu ihu\u201c ja viide uuele lepingule"}, {"text_idx": "#000028", "text": "tekstis tuleb selgelt esile, kuidas algkoguduse kristlik riitus paigutatakse\najaloolisse konteksti. Uuele riitusele antakse vana riituse kaudu oma koht\najaloos ja ta\u0308hendus. Luukas n-o\u0308 \u201eistutab\u201c armulaua riituse Jeesuse elu"}, {"text_idx": "#000029", "text": "ko\u0303neleb paasaso\u0308o\u0308maajast ka eelnevas perikoobis Lk 22:1, 7 ja 13\u201314. Huvitav on\nta\u0308hele panna, et ko\u0303ne all olevas tekstis kirjeldatakse lauda istumist, aga seda\nei kirjeldata, kas Jeesus ja tema ju\u0308ngrid ka paasaso\u0308o\u0308maajast osa said."}, {"text_idx": "#000030", "text": "kirjeldab Jeesuse viimast so\u0308o\u0308maaega kristliku koguduse aspektist, kes teavad\njuba, et Jeesus on u\u0308les to\u0303usnud ja kes kogevad uut algust Jeesusega. Seega saab\nlugeja aru, et siin ei kirjeldata mingit lo\u0303puootust, vaid uue alguse ootust."}, {"text_idx": "#000032", "text": "uues osaduses vaatavad nad tagasi Jeesuse surmale kui lunastusaktile ning edasi\ntulevikku, oodates Jumala riigi tulemist."}, {"text_idx": "#000033", "text": "on tekstis, salmis 21 ka viide a\u0308raandjale, kellele Jeesus ise osutab oma"}, {"text_idx": "#000034", "text": "annab inimese viimastele so\u0303nadele ta\u0308henduse ja kaalu. Na\u0308iteks Platoni\n\u201ePhaidonis\u201c viidatakse Sokratese vastavatele so\u0303nadele; Vanas Testamendis peab\nhulk ta\u0308htsamaid tegelasi enne surma kaaluka ko\u0303ne, nt Moosese so\u0303nad 5Ms\n28:69\u201330:2. Kogu Johannese evangeeliumi kannatuse eelma\u0308ng on Jeesuse ko\u0303ned Jh"}, {"text_idx": "#000035", "text": "Nagu ka salmides 4 ja 6, nii ka salmis 21 ja 22\nolulisem mitte niivo\u0303rd petmine, kuivo\u0303rd see, et \u201ea\u0308raandmist\u201c kui tegu\nmo\u0303testatakse prohvetite ja kirja kaudu."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Mo\u0303iste \u201eka\u0308si\u201c viitab inimesele. Ka\u0308si vo\u0303ib pa\u0308a\u0308sta,\naga ka surma tuua. Ap 2:23 viidatakse ka u\u0308lekohtustele ka\u0308tele. A\u0308raandjale\nnimeliselt ei viidata, kuid nimetatakse, et ta kuulub selle grupi juurde, keda\nLuukas eelnevalt oli nimetanud apostliteks. Ta grupis, millega Jeesus jagab"}, {"text_idx": "#000037", "text": "Kommentaatorid na\u0308evad, et Juuda teole viitavad\nevangeeliumid, sh Luukas, sest algkogudus oli sunnitud po\u0303hjendama Juuda tegu.\nKogudus pidi seletama, miks u\u0308ks Jeesuse valitud ju\u0308nger ta reetis."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Luukas viitab seoses a\u0308raandmise motiiviga ka Inimese\nPoja traditsioonile ning Jumala plaanile kogu a\u0308raandmise su\u0308ndmuse juures (\u201enii\nnagu see on ma\u0308a\u0308ratud\u201c). Otsene viide Vanale Testamendile ja\u0308rgneb hiljem, salmis\n37. Seevastu seovad Mk 14:21 ja Mt 26:24 Juuda teo kirjades o\u0308elduga, et ta\u0308ide\nla\u0308heks, mida Inimese Pojast on kirjutatud."}, {"text_idx": "#000039", "text": "Kommentaatorid seletavad, et Jeesuse a\u0308raandmise loos\non omavahel seotud nii a\u0308raandja ka\u0308ed kui Jumala ka\u0308ed. Sellega aga ei kahanda\nLuukas Juuda teo suurust. Jeesuse surm on inimese kuriteo tagaja\u0308rg. Seepa\u0308rast\nlo\u0303ppeb perikoop ka a\u0308hvardava ettekuulutusega: \u201eha\u0308da sellele inimesele, kes"}, {"text_idx": "#000040", "text": "Martin Lutheri arvates oli pu\u0308ha o\u0303htuso\u0308o\u0308maaeg ko\u0303ige kohasem altarimaali su\u0308z\u030cee. Ta kirjutab \u201ePsalmi 111 seletuses\u201c: \u201eKellel on aga soovi maale (tafeln) lasta altarile seada, see peaks laskma Kristuse o\u0303htuso\u0308o\u0308maaega maalida ja selle salmi \u201eArmuline ja halastaja Issand on seadnud ma\u0308lestuse oma imetegudele\u201c suurte kuldsete ta\u0308htedega selle u\u0308mber kirjutada, et need oleksid silme ees ja su\u0308da mo\u0303tleks sellele, et koguni silmad lugedes Jumalat kiitma ja ta\u0308nama peaksid. Sest kuna altar on selleks seatud, et sellel sakramenti toimetataks, siis ei ole vo\u0303imalik teha sinna u\u0308htegi paremat maali (gemelde). Teised pildid Jumalast vo\u0303i Kristusest vo\u0303ivad ku\u0308llap kuhugi mujale maalitud olla\u201c (WA 31\u20131:415,23\u201331). Eesti kirikutes on pu\u0308ha o\u0303htuso\u0308o\u0308maaeg maalitud na\u0308iteks Harju-Madise, Kihelkonna ja Tu\u0308ri altarile. Keila kiriku retaablile lisati koopia Leonardo da Vinci kuulsast maalist 19. sajandil."}, {"text_idx": "#000041", "text": "tuntum ja legendaarsem pu\u0308ha o\u0303htuso\u0308o\u0308maaega kujutav maal pa\u0308rineb vaieldamatult\njuba mainitud Leonardolt. Lisaks to\u0303siteaduslikele uurimustele on maal\nsaavutanud rahva hulgas kurikuulsuse erinevate vandeno\u0303uteooriate to\u0303ttu, mida\nmuuhulgas levitab na\u0308iteks Dan Brown oma krimiromaanides. Viimaseid kiputakse"}, {"text_idx": "#000044", "text": "heliloojad on viisistanud Aquino Thomaselt pa\u0308rineva Issanda Ihu pu\u0308ha\ntunnipalvuste hu\u0308mni Sacris solemniis kahte viimast salmi. Ko\u0303ige tuntum\non vast Cesar Francki seade tenorile ning harfile, ts\u030cellole ja orelile.\nThomasele omase mo\u0303ttesu\u0308gavuse ja kauni keele abil ko\u0303neldakse selles armulaua"}, {"text_idx": "#000045", "text": "Samalt autorilt pa\u0308rinevas hu\u0308mnis \u201eAdoro te devote\u201c(\u201eHardunult sind austan\u201c) o\u0308eldakse (to\u0303lge: Rein O\u0303unapuu):"}, {"text_idx": "#000046", "text": "Ainulaadse seose armulauaelementide ja Kristuse vahel loob paavst Innocentius\nVI-le omistatud euharistlik hu\u0308mn \u201eAve verum Corpus\u201c (14. saj). Tuntuima\nseade on kirjutanud Wolfgand Amadeus Mozart 17.06.1791 (K.618) (proosato\u0303lge:"}, {"text_idx": "#000047", "text": "leidub nimetatud palve Eesti katoliiklikus lauluraamatus (Laulgem Jumalale\n2008: nr 49 ja nr 50; to\u0303lkinud Rein O\u0303unapuu)."}, {"text_idx": "#000048", "text": "To\u0303ena\u0308oliselt 2. sajandi keskpaigast pa\u0308rinevas \u201eKaheteistku\u0308mne apostli\no\u0303petuses\u201c (Didache) leidub kaunis leiva o\u0303nnistamise palve: \u201eMe ta\u0308name\nsind, meie Isa, elu ja tunnetuse eest, mille sa oled meile teada andnud oma\nsulase Jeesuse la\u0308bi. Sinule olgu au igavesti! Nii, nagu see leib oli laiali\nhajutatud u\u0308le ma\u0308gede ja on saanud kokku u\u0308heks, no\u0303nda kogutagu Sinu kogudus maa\na\u0308a\u0308rtelt Sinu riiki. Sest sinu on au ja va\u0308gi Jeesuse Kristuse la\u0308bi igavesti\u201c"}, {"text_idx": "#000050", "text": "neljapa\u0308eva o\u0303htuse jumalateenistusega algab Jeesuse Kristuse kannatuste, surma\nja u\u0308lesto\u0303usmise suur kolmepa\u0308evane pu\u0308ha, paasatriduum (triduum paschale).\nKui nende pa\u0308evade jumalateenistusi pidada kogu aasta jaoks ainulaadsete kordade\nalusel, moodustub otsekui u\u0308ks pikk, u\u0308le mitme pa\u0308eva kestev jumalateenistus.\nSeda ilmestab enneko\u0303ike asjaolu, et suure neljapa\u0308eva jumalateenistus ja\u0308a\u0308b\notsekui lo\u0303puta (lo\u0303puo\u0303nnistus ja\u0308a\u0308b a\u0308ra), suure reede jumalateenistusel puudub\nnii harjumuspa\u0308rane algus kui lo\u0303pp ning u\u0308lesto\u0303usmiso\u0308o\u0308 (vo\u0303i -pu\u0308ha)"}, {"text_idx": "#000051", "text": "neljapa\u0308eva jumalateenistusel vo\u0303ib jutluse ja\u0308rel vo\u0303i asemel toimuda jalgade\npesemise talitus (Jumalateenistuste Ka\u0308siraamat, lk 510\u2013511)."}, {"text_idx": "#000052", "text": "lo\u0303pupalve ja\u0308rel vo\u0303ib toimuda altari tu\u0308hjakstegemine (denudatio altaris),\nmille ajal lauldakse vo\u0303i loetakse Ps 22 vo\u0303i lauldakse KLPR 92\n(Jumalateenistuste Ka\u0308siraamat, lk 511). Altarile ja kantslile pannakse suure\nreede va\u0308rvis tekstiilid vo\u0303i tekstiile ei panda u\u0308ldse. Vo\u0303imalust mo\u0308o\u0308da viiakse\nkirikust a\u0308ra muud kaunistused, orelit ei ma\u0308ngita enne u\u0308lesto\u0303usmio\u0308o\u0308 vo\u0303i -pu\u0308ha"}, {"text_idx": "#000053", "text": "erandlikult lauldakse jumalateenistusel Gloria\u2019t, Laudamus\u2019e ajal\nvo\u0303ib helistada kirikukelli. Usutunnistus vo\u0303ib ja\u0308a\u0308da a\u0308ra. U\u0308hispiht vo\u0303ib toimuda\naltari ees ning absolutsioon antakse ka\u0308te pealepanemisega."}, {"text_idx": "#000054", "text": "lo\u0303pus kirikukelli ei helistata, kogudus lahkub vaikuses."}, {"text_idx": "#000055", "text": "lo\u0303pus toimub altari tu\u0308hjakstegemine, ja\u0308a\u0308b lo\u0303pulaul a\u0308ra)."}, {"text_idx": "#000056", "text": "Pa\u0308eva palve \u2013 Ka\u0308siraamat, lk 129 nr"}, {"text_idx": "#000057", "text": "Jumalateenistuste ka\u0308siraamatust va\u0308lja ja\u0308a\u0308nud kirikupalved, lk 17 (suur"}, {"text_idx": "#000058", "text": "Kiituspalve \u2013 Ka\u0308siraamat, lk 350"}, {"text_idx": "#000059", "text": "seadmisso\u0303nade esimeses lauses: \u201eMeie Issand Jeesus Kristus, ta\u0308nasel o\u0308o\u0308l, mil"}, {"text_idx": "#000060", "text": "Palve pa\u0308rast armulauda \u2013 Ka\u0308siraamat,"}, {"text_idx": "#000062", "text": "ei ole ohver: mina annan Jumalale, et Jumal annaks mulle midagi vastu. Armulaud\non sakrament. So\u0303na sacra ta\u0308hendab pu\u0308ha. Pu\u0308ha on see, mis kuulub\nJumalale. Armulauaosaduses kuulume Jumalale ja Jumal kutsub meid oma lauda.\nArmulaual pu\u0308hitseme ko\u0303ige olulisemat, mis kunagi on su\u0308ndinud: Jeesuse surma,\nu\u0308lesto\u0303usmist ja ootame tema tagasitulekut. Me ta\u0308histame seda, et Jeesus on ka"}, {"text_idx": "#000063", "text": "lauaosaduses me saame kogeda Jumalat ja kohtuda Temaga. Me kogeme Teda, kui\nvo\u0303tame vastu Jeesuse ihu ja verd leivas ja veinis. Kui ra\u0308a\u0308gitakse osadusest\nKristuse veres, siis ra\u0308a\u0308gitakse igavese elu osadusest, mis kingitakse\ninimestele Jeesuses Kristuses. Leib, mida murtakse, on ma\u0308rgiks, et Kristusest\nosa saamine hoiab meid usus. Armulaud on koht, kus leida kosutust, kinnitust"}, {"text_idx": "#000064", "text": "lauaosaduses annab Jumal inimesele ennast tunda. Inimene ise ei anna midagi,\nvaid inimesele antakse midagi. Armulaud asetab inimese uude suhtesse Jumala,\nu\u0308ksteise ja kogu looduga. Inimene ei saa selga keerata sellele, kellega ta on\nkoos leiba so\u0308o\u0308nud. Ja inimene, kes on armulaua vastu vo\u0303tnud, ei ole kunagi\nu\u0308ksi, sest ta on osaduses taeva ja kogu maailmaga (ja enne ko\u0303ike oma"}, {"text_idx": "#000065", "text": "sellest tuleneb armulaua su\u0308gavam mo\u0303tte: Jumal annab mulle midagi, et ma saaksin\nteistele anda. Nii saame me armulaualt ko\u0303ike, mida vajame osaduseks Jumala ja"}, {"text_idx": "#000066", "text": "leidub ladinakeelse laulu Jesus Christus nostra Salus parafraas (KLPR\n220), mille on saksa keeles kirjutanud Martin Luther (Jesus Christus unser\nHeiland) ja eesti keelde to\u0303lkinud (o\u0303igupoolest \u201eUue Lauluraamatu\u201c versiooni"}, {"text_idx": "#000068", "text": "Ago Viljari on KLPR-i jaoks loonud \u201eUue\nLauluraamatu\u201c teksti alusel uue koraali \u201eJeesus Kristus, Lunastaja\u201c (KLPR 220).\nSelleks on ta liitnud originaali salmid kahekaupa kokku neljaks\nkaheksarealisteks salmiks ja seadnud viisile \u201eMinu su\u0308da, ro\u0303o\u0303mustele\u201c (KLPR\n223). La\u0308hem vaatlus osutab, et Viljari on ja\u0308tnud originaalist ko\u0303rvale salmid 3\nja 4 ning to\u0303stnud u\u0308leja\u0308a\u0308nud salmid u\u0308mber ja\u0308rgmiselt: KLPR 220:1 = ULR 329:1\u20132,"}, {"text_idx": "#000070", "text": "Pa\u0308ike o\u0303petab armastuse hoiakut (1Sm 24:9\u201312, 17\u201321)Ro\u0303o\u0303mus koosolemine (nr 220/ 26.2.2016)In memoriam Jukka Taneli Thure\u0301n (30.6.1930\u201310.5.2015)Marju Lepajo\u0303e kaitseb doktorito\u0308o\u0308Aeg hingehoidliku, ettepoole vaatava ja praktilise kristluse jaoks: Kirikute Maailmano\u0303ukogu ja regionaalsete oikumeeniliste organisatsioonide u\u0308hine avaldusLesknaise ohvriand (Mk 12:41\u201344)Leida kergus ja rahu (nr 349/ 17.8.2018)Kalliskivi"}, {"text_idx": "#000071", "text": "Kirikud ja kirikuosadused (viite kirjeldust na\u0308idatakse, kui hiirekursor on viite kohal)"}, {"text_idx": "#000073", "text": "Teoloogiline haridus ja teadus Eestis"}]