[{"text_idx": "#000000", "text": "Imelised hetked Eestist ja mujalt"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Meie matkapa\u0308eva plaan oli la\u0308bida u\u0308ks lu\u0308hike ja u\u0308ks pikem rada. Lu\u0308hemaks rajaks sai valitud So\u0303o\u0303riksoo matkarada, mille algus oli ta\u0308pselt Ko\u0303rvemaa su\u0308dames Aegviidus. Mitmeski blogipostituses olime ma\u0308rganud infot So\u0303o\u0303riksoo kohta. Auto parkisimegi Aegviidu raudteejaama ja sealt u\u0308le tee na\u0308itab Aegviidu ku\u0308lastuskeskust. Ku\u0308lastuskeskus ise on avatud to\u0308o\u0308pa\u0308evadel ja maja u\u0308mbrus oli mattunud va\u0308rskelt sadanud lumme, kuid ku\u0308lastuskeskuse parklast pa\u0308a\u0308seb rajale. Rada on ringikujuline ja soovitan seda la\u0308bida pa\u0308ripa\u0308eva. Miks? See oli meile rajale jo\u0303udes u\u0308llatuseks- pa\u0308kapikud. Pa\u0308kapikud annavad suuna pa\u0308ripa\u0308eva ka\u0308iale ja juhatavad laialt laudrajalt rabasse mitmete huvipunktide juurde. Saab na\u0308ha nii lindude kui loomade so\u0308o\u0308gimaju ja pidada pikniku karu seltsis. Kohtudes karuga on soovitus proovida liitreaalsust. A\u0308pi abil on vo\u0303imalik vo\u0303luda karupoeg selja taha ma\u0308nni otsa ronima vo\u0303i emakaru pojaga jalutama- ta\u0308pselt sellele samale lumisele rabamaastikule, kus ise pa\u0308eva naudid. Pa\u0308kapikurada on 1,3 km pikk ning avatud jaanuari lo\u0303puni ja kutsub lapsi loodusma\u0308ngule. Ma\u0308ngus saab osaleda nii pliiats- paber ka\u0308es kui nutitelefoni abil."}, {"text_idx": "#000002", "text": "So\u0303o\u0303riksoo loodusrada ise on ta\u0308ies ulatuses lai laudrada, mis la\u0308bitav nii ratastooli kui ka lapsevankriga. Tore leid meie laupa\u0308evase reisi jalasirutuseks ja soojenduseks enne po\u0303hirada, milleks valisime Jussi loodusraja. Jussi raja muljed leiad meie postitusest."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Ku\u0308simusele, miks So\u0303o\u0303riksoo on triibuline leiab vastuse ajakirja \u201cEesti Mets\u201d 2004 numbrist, kus So\u0303o\u0303riksoo matkatee rajamise lugu kirjas. Ajakiri kirjutab:\u201dTiina Paltser loodusmajast leidis Aegviidu aja- ja koduloolisi materjale uurides, et 20. sajandi alguses asus So\u0303o\u0303riksool Lehtse parunile kuulunud turbato\u0308o\u0308stus, mis tol ajal oli Eesti suurim. Nu\u0308u\u0308d taipasime, miks raba na\u0308gi aerofotol nii kummaliselt triibuline va\u0308lja.Saja aasta eest ei toodetud turvast masinatega laiadelt freesturbava\u0308ljadelt nagu ta\u0308napa\u0308eval. Tu\u0308kk- ehk pa\u0308tsturba lo\u0303ikamine ka\u0308is otsast lo\u0303puni ka\u0308sitsi. Madalamates kohtades, kust turvas on va\u0308lja kaevatud (aerofotol paistavad need heleroheliste vo\u0303i sinakasroheliste triipudena), on rabataimestik ta\u0308ielikult taastunud. Siin kasvab turbasambla- ja karusamblavaip, punetavad jo\u0303hvikad, tupp-villpea ma\u0308ttad vahelduvad ku\u0308u\u0308vitsa ja rabamurakaga. Aerofotol tumerohelistena paistvad triibud on alad, kust turvast ei vo\u0303etud: endised kokkuveoteed ja rabapeenrad, millele turbapa\u0308tsid pa\u0308rast lo\u0303ikamist kuivama laoti. Turbaaukudest tunduvalt ko\u0303rgematena on need ribad kaetud kanarbiku, sookailu ja kukemarjapuhmastega, ent kohati nii kuivad, et siin kasvavad po\u0303dra- ja porosamblikud nagu no\u0303mmema\u0308nnikus. Ko\u0303rgemad ribad on u\u0308htlasi metsasemad, paiguti leidub neil u\u0308ksikuid vanemaid rabama\u0308nde.\u201d"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Rada la\u0308bitud ja karudega tutvutud teeme kerge lo\u0303unapausi. Kasutame tuulevarjuks ku\u0308lastuskeskuse grillmaja. Keedame teed, teeme sooja kartulipudru ja koos hommikul valmistatud vo\u0303ileibadega saame kenasti jo\u0303udu kogutud. Aita\u0308h kallis kolleeg va\u0308ga maitsva po\u0303dravorsti eest, kulus jo\u0303uvarude ta\u0308iendamiseks a\u0308ra. Tuisust ma\u0308rtsiilma trotsides liigume edasi Ko\u0303rvemaa su\u0308damesse."}]