[{"text_idx": "#000000", "text": "Vitamiinid toidus - kust toidust mis vitamiine saab?"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Vitamiinid on asendamatud mikrotoitained ja need jaotatakse kaheks:"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Seemned, pa\u0308hklid, nisuidud, pa\u0308rm, kaerahelbed, ta\u0308isterapasta, leib, ta\u0308isterariis ja kaunviljad.Sealiha, maks, kanafilee ja lo\u0303he."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Pa\u0308evase vajaliku B1 vitamiini koguse vo\u0303id saadaka\u0308tte, kui tarbid keskmiselt 130g pa\u0308hkleid, 2,5l piima, 250g ku\u0308psetatud seafileed vo\u0303i 600g ta\u0308isteramakarone."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Pa\u0308rm, mandlid, muna, juust, leib, pa\u0308hklid, seened, spinat, lehtkapsas, herned, seemned, kuivatatud aprikoosid- ploomid.Maks, sealiha ja ra\u0308im."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Pa\u0308evase koguse B2 vitamiini vo\u0303id saada ka\u0308tte, kui tarbid 70g hautatud maksa, 200g mandleid, 400g juustu, 7-8 keedetud muna vo\u0303i 750g teraleiba."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Pa\u0308hklid, seemned, kamajahu, muna, ta\u0308isterariis, kuivatatud aprikoosid ja kartul.Kala, Sea- ja veiseliha, linnuliha ja maks."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Pa\u0308evase vajaliku B3 vitamiini vo\u0303id saada ka\u0308tte su\u0308u\u0308es na\u0308iteks 90g maapa\u0308hkleid, 100g to\u0308o\u0308deldud maksa, 100g tuunikalakonservi."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Pa\u0308rm, avokaado, paprika, kapsas, leib ja munakollane, banaan, pa\u0308hklid ja seemned.Maks, linnuliha, kala, sealiha ja veiseliha."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Pa\u0308evase vajaliku B6 vitamiini koguse vo\u0303id saada kui so\u0308o\u0308d 210g kuumto\u0308o\u0308deldud broilerimaksa, supilusikata\u0308is pistaatsiapa\u0308hkleid, kaks viilu teraleiba, 1 tk kuumto\u0308o\u0308deldud lo\u0303het vo\u0303i 503g banaani. Et vajalik B6 toidust ka\u0308tte saada, tuleb toituda va\u0308ga mitmekesiselt."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Maks, pa\u0308rm, kaunviljad, rohelised ko\u0308o\u0308giviljad, pa\u0308hklid, seemned, peet, nuikapsas, muna, leib, kamajahu, redis ja maasikad."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Pa\u0308evase vajaliku B9 vitamiini koguse vo\u0303id saada kui so\u0308o\u0308d na\u0308iteks kaks viilu teraleiba, 1dl kuumto\u0308o\u0308deldud spinatit, klaas piima, u\u0308he peedi ja peota\u0308is kuumto\u0308o\u0308deldud brokolit."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Veise- ja seamaks, tursamaksakonserv, lo\u0303he, veiseliha, kalkun, sealiha, kanafilee.Muna, juust, piimatooted."}, {"text_idx": "#000014", "text": "B12-vitamiini omastuval kujul taimset pa\u0308ritolu toitudes ei leidu. Selleks, et katta B12-vitamiini vajadust piisab, kui su\u0308u\u0308a teelusikata\u0308ie veisemaksapasteeti vo\u0303i tu\u0308kikese lo\u0303het."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Kibuvitsa- ja astelpajumarjad, mustso\u0303strad, murakad, astelpaju, maasikad, virsik, kiivi, tsitruselised, punased so\u0303strad, karusmarjad ja vaarikad.Kapsas, lehtkapsas, brokoli, paprika, rooskapsas, porrulauk ja kaalikas."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Pa\u0308evane C-vitamiini vajadus vo\u0303ib saada kaetud, kui su\u0308u\u0308a na\u0308iteks pool va\u0308rsket paprikat. C-vitamiin laguneb kergesti hapniku, valguse ja toidu kuumto\u0308o\u0308tlemise toimel. Sellepa\u0308rast ei tasu sa\u0308ilitada vo\u0303i leotada puu- ja ko\u0308o\u0308givilju vees ega hoida va\u0308rskeid puuviljamahlu avatuna ku\u0308lmikus kauem kui 2-3 pa\u0308eva."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Lo\u0303he ja teised rasvasemad kalad, rikastatud toiduained (na\u0308iteks piim, leib), munakollane ja maks.D-vitamiini omastuval kujul taimsetes toiduainetes ei esine ja seda saab toidust u\u0308sna va\u0308he, suur hulk su\u0308nteesitakse nahas la\u0308bi UV-kiirguse."}, {"text_idx": "#000018", "text": "D-vitamiini puuduse va\u0308ltimiseks tuleks su\u0308u\u0308a na\u0308dalas va\u0308hemalt kahel-kolmel korral rasvast kala, tarbida juurde D-vitamiiniga rikastatud toite ning su\u0308u\u0308a va\u0308hemalt u\u0308ks muna na\u0308dalas."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Maks, vo\u0303i, muna ja juust kibuvitsamarjad, maguskartul, spinat, punane paprika."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Selleks, et katta A-vitamiini vajadust piisab, kui tarbida 2 dl veisemaksakastet kuus. Kui organismis ei esine ha\u0308ireid beeta-karoteeni muundumisprotsessis ja toidus on piisavalt rasvu, siis piisab vajaliku A-vitamiini koguse saamiseks ka u\u0308hest porgandist pa\u0308evas."}, {"text_idx": "#000021", "text": "E-vitamiini pa\u0308evane soovitatav kogus on 8-10mgTaimsed o\u0303lid, o\u0303lipo\u0303hised leivama\u0308a\u0308rded, seemned, kibuvitsa \u2013 ja astelpajumarjad, pa\u0308hklid, avokaado, mustikad.Ra\u0308im, lo\u0303he, muna, krevetid."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Pa\u0308evase koguse E vitamiini vo\u0303id saada ka\u0308tte, kui tarbid pa\u0308evalilleseemneid, 40g mandleid, 650g vo\u0303id vo\u0303i so\u0308o\u0308d paar supilusikata\u0308it pa\u0308hkleid-seemneid ja kasutad toidu valmistamiseks kaks supilusikata\u0308it rapsio\u0303li."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Rohelised lehtko\u0308o\u0308giviljad, petersellis, rooskapsas, spinatis, spargelkapsas, kibuvitsamarjades, rapsio\u0303lis, kapsas, nisukliides, kartulis, maisis ja ubades."}, {"text_idx": "#000024", "text": "K-vitamiini puhul puuduvad soovituslikud kogused, kuid orienteeruv pa\u0308evane vajadus on 75\u03bcg."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Liha, kala, sojatooted, munad, kuivatatud puuviljad nagu datlid ja viigimarjad, pa\u0308hklid, seemned, oad."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Naised vajavad rohkem rauda, et asendada menstruatsiooni ajal verekaotust. Kuni menopausini vajavad naised umbes kaks korda rohkem rauda kui mehed.\nPa\u0308evase soovitusliku raua koguse vo\u0303id saada, kui so\u0308o\u0308d na\u0308iteks 50g hautatud maksa vo\u0303i 125g verivorsti."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Seemned, pa\u0308hklid, kaunviljad, juust, kamajahu, leib, kaerahelbed, maks."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Soovitusliku koguse 9 mg vo\u0303id saada ka\u0308tte, kui so\u0308o\u0308d na\u0308iteks 100g hautatud maksa, 450g leiba vo\u0303i 150g pa\u0308hkleid-seemneid."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Mandlid, banaan, pa\u0308hklid ja seemned, kaerahelbed, herned, rukkileib, tatar, oad."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Soovitusliku pa\u0308evase koguse vo\u0303id ka\u0308tte saada, kui so\u0308o\u0308d 100g leiba, 100-200g pa\u0308hkleid-seemneid vo\u0303i 800g tatraputru.\nToidu magneesiumist imendub umbes 30\u201345%. Puudus vo\u0303ib tekkida inimestel, kes on kurnatud ja stressis. Magneesiumi suurenenud vajadus on sportlastel, puberteedieas lastel ja noorukitel, rasedatel ja imetavatel emadel."}, {"text_idx": "#000033", "text": "D3 vitamiin - ko\u0303ik mida sa D vitamiinist teadma pead"}, {"text_idx": "#000034", "text": "Mis on d vitamiin? D vitamiini peamised u\u0308lesanded organismis on kaltsiumi ja fosfori piisavale omastamisele kaasaaitamine, luude ja hammaste arengu soodustamine, vere hu\u0308u\u0308bimise, su\u0308dametegevuse to\u0308o\u0308 ja immuunsuse toetamine ning diabeedi riski va\u0308hendamine. D3 vitamiini su\u0308nteesitakse nahas pa\u0308ikese UV-B kiirguse mo\u0303jul. Suvekuudel u\u0308ldiselt piisab, kui heleda naha pigmendiga inimesed viibivad pa\u0308ikese ka\u0308es 6-8 minutit 2-3 korda [...]"}, {"text_idx": "#000035", "text": "Kas mineraale ja vitamiine vo\u0303tta enne vo\u0303i pa\u0308rast so\u0308o\u0308ki?"}, {"text_idx": "#000036", "text": "Erinevate vitamiinide ja mineraalide olemusest ning vajalikkusest oleme juba ra\u0308a\u0308kinud. Olen ta\u0308iesti kindel, et toidulisandite kasutamisega on kokku puutunud pea iga teine ta\u0308iskasvanu. Milliseid toidulisandeid tohib koos vo\u0303tta? Kas vitamiine vo\u0303tta hommikul vo\u0303i o\u0303htul? Kas ma peaksin so\u0308o\u0308ma enne vo\u0303i peale vitamiini vo\u0303tmist? Sinugi peas vo\u0303ivad just sellised ku\u0308simused olla. Selles postituses ra\u0308a\u0308gime sulle kuidas [...]"}, {"text_idx": "#000037", "text": "Spreivitamiinid - efektiivsemad ja looduslikumad kui traditsioonilised vitamiinid."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Vitamiinide manustamine vo\u0303ib mo\u0303nel juhul olla tu\u0308likas ja keeruline. Ebamugavustunne, mis kaasneb suurte tablettide alla neelamisega vo\u0303ib nii mo\u0303nelegi tekitada vastumeelsust. Siinkohal tulevad appi pihustatavad sprei (spray) vitamiinid. Eriti sobivad pihusti kujul vitamiinid inimestele, kellel on na\u0308iteks lekkiva soole su\u0308ndroom ja toitained ei imendu soolestiku kaudu nii nagu peaksid. Lastel ja eakatel vo\u0303ib olla raske [...]"}]