[{"text_idx": "#000000", "text": "Rohepo\u0308o\u0308ret tehes tuleb sa\u0308ilitada ettevo\u0303tete konkurentsivo\u0303ime\nTulevasi elektriinsenere ootab ees avar to\u0308o\u0308po\u0303ld\nPositron pakub osalejatele inspireerivat tegevust\nValides erialaks energeetika, ei pea sissetuleku pa\u0308rast po\u0303dema\nHuvi energeetika vastu sai alguse Ellamaa elektrijaamas\nInseneeria ei ole ainult meestele"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Rohepo\u0308o\u0308ret tehes tuleb sa\u0308ilitada ettevo\u0303tete konkurentsivo\u0303ime"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Tulevasi elektriinsenere ootab ees avar to\u0308o\u0308po\u0303ld"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Positron pakub osalejatele inspireerivat tegevust"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Valides erialaks energeetika, ei pea sissetuleku pa\u0308rast po\u0303dema"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Huvi energeetika vastu sai alguse Ellamaa elektrijaamas"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Inseneeria ei ole ainult meestele"}, {"text_idx": "#000008", "text": "Teadlased teevad pingsat to\u0308o\u0308d, et leida nutikaid rakendusi va\u0308heva\u0308a\u0308rtuslikule puidule, sest po\u0303himo\u0303tteliselt tunneb inimkond juba tehnoloogiaid, kuidas puidupo\u0303hiselt toota paljusid kemikaale, mille tooraineks siiani on olnud nafta."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Nu\u0308u\u0308d on teadlaste u\u0308lesanne neid algselt vaid n-o\u0308 katseklaasis vo\u0303i laboritingimustes toimivaid tehnoloogiaid va\u0308lja to\u0308o\u0308tada ja arendada sa\u0308a\u0308raselt, et neid saaks kasutusele vo\u0303tta ka to\u0308o\u0308stuslikult."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Ta\u0308napa\u0308eval, mil puidus na\u0308hakse lahendust vaata et suurele osale maailmas valitsevatest toormeprobleemidest, mis seotud fossiilsete materjalide vo\u0303i taastumatute loodusvaradega, muutub puit kui taastuv loodusvara ja selle oskuslik kasutamine eluku\u0308simuseks, et elu meie planeedil saaks u\u0308ldse edasi kesta. Ja seeto\u0303ttu muutub selles arengus u\u0308ha olulisemaks ka erinevate u\u0308likoolide teadlaste roll ning nende omavaheline koosto\u0308o\u0308."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Puidust saab asendust naftapo\u0303histele kemikaalidele"}, {"text_idx": "#000012", "text": "Nii vo\u0303tsid Tartu U\u0308likooli (TU\u0308) ja Eesti Maau\u0308likooli (EMU\u0308) teadlased Eesti Teadusagentuuri rahastatava ressursside va\u0308a\u0308rindamise programmi (ResTa) raames ette puiduja\u0308a\u0308tmete gasifitseerimise ja gaasfermentatsiooni meetodite rakendamise ning puidu su\u0308nteesgaaside baasil nn kolmanda po\u0303lvkonna biokemikaalide tootmise vo\u0303imalikkuse uurimise."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Sai keeruline lause, aga pu\u0308u\u0308ame selle sisu allpool lahti seletada. Seejuures on abiks u\u0308he sellise teadusliku uurimisto\u0308o\u0308 juht, TU\u0308 tehnoloogiainstituudi gaasfermentatsiooni tehnoloogiate kaasprofessor PhD Kaspar Valgepea. Olgu kohe ma\u0308rgitud, et tegelikult on tema to\u0308o\u0308 ja tegevus laiem, va\u0308ljudes siinkohal jutuks oleva konkreetse ResTa programmi toel tehtava teadusto\u0308o\u0308 raamidest. Nimelt on TU\u0308 tehnoloogiainstituudis asutatud eraldi gaasfermentatsiooni tehnoloogiate teadusgrupp (ERA o\u0303ppetool GasFermTEC), mille to\u0308o\u0308d Kaspar Valgepea juhib ja mille eesma\u0308rk on va\u0308lja arendada uus gaasfermentatsiooni tehnoloogiate uurimissuund TU\u0308-s ja Estonian Centre for Biosustainability (ECB) keskuses."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Valgepea ma\u0308rgib, et kuigi ko\u0303nealuse projekti raames ei tehtud uurimusto\u0308o\u0308d koos konkreetsete ettevo\u0303tetega, siis teadlaste motivatsioon ja suurem siht on seatud ikkagi to\u0308o\u0308stuses rakenduslikku va\u0308ljundit leidva tulemuse saavutamisele."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Ta ra\u0308a\u0308gib, et kuna Eesti metsa- ja puiduto\u0308o\u0308stuses tekkib igal aastal suurtes kogustes ja\u0308a\u0308tmeid, siis kujutab see endast vaieldamatult kasutamata ressurssi, millele nu\u0308u\u0308d teadlased pu\u0308u\u0308avad po\u0303letamisest mo\u0303istlikumaid kasutusalasid leida."}, {"text_idx": "#000017", "text": "U\u0308ks selliseid on gaasfermentatsiooni tehnoloogia, mille eripa\u0308ra na\u0308iteks puidurafineerimisega (tselluloosi tootmisega) vo\u0303rreldes seisneb selles, et ei toimu piltlikult o\u0308eldes puidu algosadeks lahutamist."}, {"text_idx": "#000018", "text": "\u201ePo\u0303hiline, millega puiduja\u0308a\u0308tmetega, aga ka po\u0303llumajandusja\u0308a\u0308tmetega aastaku\u0308mneid on tegeldud, on see, kuidas saada sealt ka\u0308tte tselluloos, hemitselluloos ja ligniin. Ja siis neid eraldi ka\u0308idelda. Me sellist puidu komponentideks lagundamist ei vaja,\u201d kirjeldab Kaspar Valgepea kahe tehnoloogia po\u0303himo\u0303ttelist erinevust. \u201eMeie protsessis muudetakse kogu puidumass gaasiks ning seeja\u0308rel so\u0308o\u0308detakse see gaas mikroobidele. See, milliseid tooteid saadud gaasist ta\u0308pselt toota saab, so\u0303ltub nu\u0308u\u0308d juba sellest, milliseid mikroobe protsessis kasutada ja millistes tingimustes see protsess la\u0308bi viia.\u201d"}, {"text_idx": "#000019", "text": "Gaasi tootmine on termokeemiline protsess ehk puidu po\u0303letamine minimaalse hapnikuga, mille tulemusel saadakse nn puugaas. Antud juhul nimetatakse sellisel moel saadud gaasi su\u0308nteesgaasiks ning see koosneb peamiselt vingugaasist (CO), su\u0308sihappegaasist (CO2) ja vesinikust (H). Oluline on, et saadakse rohkem CO-d ja va\u0308hem CO2-e, sest vingugaas on mikroobide jaoks energeetiliselt va\u0308a\u0308rtuslikum."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Oluline osa protsessis on mikroobidel"}, {"text_idx": "#000021", "text": "Edasi muutub protsess juba bioloogiliseks, kus mikroobid tarbivad su\u0308nteesgaasi, see la\u0308bib nende rakke ja protsess lo\u0303ppeb mingi kemikaali tootmisega. Selliseid tootmisrakke nimetatakse ka rakuvabrikuks. Kui vajalik kemikaal on rakukultuuris eraldatud, saab ja\u0308releja\u0308a\u0308nud biomassi kasutada na\u0308iteks loomaso\u0308o\u0308dana. Nii peaks protsess olema Valgepea hinnangul harmoonias ka rohemajanduse po\u0303himo\u0303tetega, sest ka\u0308ideldakse ju ja\u0308a\u0308tmeid ning see protsess ei ja\u0308ta ja\u0308rgi omakorda ja\u0308a\u0308tmeid."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Sellisel moel oleks mo\u0303eldav ja otstarbekas toota nn masskemikaale, na\u0308iteks etanooli, atsetooni vo\u0303i isopropanooli, mis omakorda on va\u0308ga paljude keemiatoodete, na\u0308iteks plastide, tooraineks ning mida seejuures kulub suurtes kogustes."}, {"text_idx": "#000024", "text": "\u201eMeie gaasfermentatsiooni laboratooriumi igapa\u0308evane teadustegevus seisneb selle bioloogilise gaasfermentatsiooni protsessi uurimises, suunamises ja optimeerimises. Samas on oluline fookus ka rakkude uurimisel ja nende geneetilisel modifitseerimisel,\u201d tutvustab Kaspar Valgepea oma to\u0308o\u0308 ko\u0308o\u0308gipoolt. \u201eGeneetiline muundamine on vajalik selleks, et panna rakke tootma kemikaale, mida nad looduslikes tingimustes ei suudaks teha vo\u0303i panna neid seda efektiivsemalt tegema."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Gaasfermentatsiooni tehnoloogiat saab Valgepea so\u0303nul kasutada ka teistest allikatest pa\u0308rit gaasidega. Nii on GasFermTEC-is katseid tehtud teraseto\u0308o\u0308stuse heitgaasidega, et toota bioplastikut, aga kasutada saaks ka na\u0308iteks gaasi, mis on saadud olmeja\u0308a\u0308tmete gasifitseerimisel vmt. Mikroobidele nimelt pole oluline gaasi pa\u0308ritolu, vaid see, mida ja kui palju seal nende jaoks n-o\u0308 so\u0308o\u0308davat leidub."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Siiski tasub ta\u0308hele panna, et sellisel moel, kus sisendgaas sisaldab u\u0308hemolekulist su\u0308sinikku, ei ole kuigi ratsionaalne toota ko\u0303rge su\u0308siniku arvuga kemikaale. Selliste keerukate u\u0308hendite tootmise puhul on mo\u0303istlik la\u0308hteainena kasutada na\u0308iteks puidusuhkruid, kus su\u0308sinik on esindatud viie ja kuue molekuliga."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Konkreetseid tulemusi vo\u0303ib ka\u0308ega katsuda"}, {"text_idx": "#000028", "text": "Kui eelnev jutt vo\u0303is tunduda u\u0308sna ulmelistes valdkondades ho\u0303ljuvat, siis tegelikult ollakse uurimiste ja arendusto\u0308o\u0308dega juba pa\u0308ris reaalses elus sees. GasFermTEC-i partner, USA rohetehnoloogiafirma LanzaTech muutis juba 2018. aastal gaasfermentatsiooni protsessi praktiliselt rakendatavaks ning a\u0308riliselt tulusaks. Nu\u0308u\u0308dseks on LanzaTech ja\u0308rgemo\u0308o\u0308da projekteerinud ja ehitanud maailma eri paigus tehaseid, mis seda tehnoloogait kasutavad. Just nu\u0308u\u0308d peaks ka\u0308ivituma esimene selletaoline tehas ka Euroopas."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Kui esimesed tehased Aasias tootsid bioetanooli, siis Belgiasse Genti la\u0308hedale rajatud tootmiskompleks pu\u0308u\u0308ab spetsialiseeruda juba keerulisemate kemikaalide, nagu isopropanool, atsetoon, 2,3-butaandiol jt, tootmisele. Need on la\u0308hteained na\u0308iteks kummide, plastide ja tekstiilide valmistamiseks."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Puidugaasist saab to\u0303husat ta\u0308iendust taastuvenergeetikale"}, {"text_idx": "#000031", "text": "\u201eNo\u0303nda ja\u0308a\u0308tmeid a\u0308ra kasutades vo\u0303iks tulevikus toota bioetanooli ning sellest omakorda su\u0308nteesida kallemaid kemikaale ja ku\u0308tuseid,\u201d on Kaspar Valgepea lootusrikas. \u201eOn juba tehaseid, kus bioetanooli va\u0308a\u0308rindatakse lennukiku\u0308tuseks, mis on sertifitseeritud ja ekvivalentne petrooleumipo\u0303hise ku\u0308tusega ning toodetud siis po\u0303himo\u0303tteliselt taastuvast toorainest.\u201d"}, {"text_idx": "#000032", "text": "Ta kinnitab, et biomassi gaasfermentatsiooni tehnoloogial on see hea omadus, et seda kasutades saab u\u0308hes ja samas tehases u\u0308hte ja sama sisendit ehk siis gaasi kasutades toota va\u0308ga laia ampluaaga kemikaale."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Sama kehtib ka suhkrutel po\u0303hinevate protsesside kohta. Samas, kui panna pu\u0308sti u\u0308ks keemiatehas, on seal toodetavate kemikaalide spekter va\u0308ga piiratud."}, {"text_idx": "#000034", "text": "\u201eVastavalt sellele, mida turg no\u0303uab vo\u0303i kuidas teadussaavutused edenevad, saab gasfermentatsiooni tehnoloogiale, sellele n-o\u0308 riistvarale juurde installeerida just selliseid mikroobe, mida parasjagu vaja,\u201d kirjeldab Valgepea. \u201eKusjuures mo\u0303istlik oleks teha nii, et gaasi tootmine ja selle edasine va\u0308a\u0308rindamine kemikaalideks toimuks u\u0308hes tehases. Ehk siis tooraine veetakse u\u0308hte kohta kokku, mitte ei veeta gaasi mo\u0308o\u0308da ilma ringi.\u201d"}, {"text_idx": "#000035", "text": "Kui puidu gasifitseerimise teemaga Eesti konteksti tulla, siis Kaspar Valgepea on kindel, et ainuu\u0308ksi siinsetes puiduto\u0308o\u0308tlusfirmades tekkivast ja\u0308a\u0308tmekogusest piisaks u\u0308he gaasfermentatsiooni tehase ka\u0308igushoidmiseks, iseasi, kuidas need ja\u0308a\u0308tmed o\u0303nnestub just sinna suunata."}, {"text_idx": "#000036", "text": "On ju teada, et ka saepurule ja muudele puiduja\u0308a\u0308kidele on u\u0308sna tihe konkurents. Kes kasutab neid otse ku\u0308tteks, kes toodab pelletit vo\u0303i briketti ja iseenesest on ka nn va\u0308heva\u0308a\u0308rtuslikul puidul oma turg olemas."}, {"text_idx": "#000037", "text": "\u201eU\u0308ks selline keskmine tehas vajaks umbes 200 000 tonni bioja\u0308a\u0308tmeid, Eestis aga tekkib aastas hinnanguliselt miljon tonni kuiva puiduja\u0308a\u0308det,\u201d ra\u0308a\u0308gib Valgepea."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Lisaks tekkib Eestis ka u\u0308ksjagu po\u0303hku, millele alati ko\u0303ige otstarbekamat kasutust ei leita. Samuti na\u0308iteks po\u0303levkivi to\u0308o\u0308tlemise ka\u0308igus retortgaas. Samuti u\u0308ldse igasugu muid ja\u0308a\u0308tmeid, mis iseenesest gaasfermentatsiooni protsessi sobivad. Sest sobib po\u0303himo\u0303tteliselt u\u0308ksko\u0303ik milline orgaaniline aine, ka olmeja\u0308a\u0308tmed na\u0308iteks."}, {"text_idx": "#000039", "text": "Samas saavad teadlased aru, et ega niisama ei vedele Eestimaa pinnal u\u0308kski oksaraag. Igasugusele puidule on olemas pretendent ning lo\u0303ppeks paneb asjad paika ikkagi turul kujunev olukord."}, {"text_idx": "#000040", "text": "Nii vo\u0303i naa \u2013 gaasfermentatsiooni tuleviku mo\u0303ttes atraktiivne omadus seisneb ikkagi selles, et toormaterjali, olgu selleks siis mingid ja\u0308a\u0308tmed vo\u0303i mingisugune muu biomass, ei pea n-o\u0308 lammutama eraldi komponentideks, et nendest siis u\u0308ksipulgi midagi tootma hakata."}, {"text_idx": "#000041", "text": "U\u0308hest ku\u0308ljest robustne, teisalt ja\u0308lle paindlik su\u0308steem aitaks tegelikult lahendada nii mo\u0303negi meie ees seisva probleemi, seda ka rohepo\u0308o\u0308rde valguses."}, {"text_idx": "#000042", "text": "Na\u0308iteks aitaks parandada olmeja\u0308a\u0308tmete ringlussevo\u0303ttu, mis praegu pu\u0308sib meil aastaid vaid 30% kandis. Euroliit aga no\u0303uab ma\u0308rksa suuremat osakaalu (aastaks 2025 \u2013 55%)."}, {"text_idx": "#000043", "text": "\u201eMe oleme pu\u0308u\u0308dnud ettevo\u0303tjaid, kohalikku to\u0308o\u0308stust nende teadmiste ja tehnoloogiatega omavahel kokku viia. Eks saame na\u0308ha, kas sellest midagi ka praktikasse jo\u0303uab,\u201d u\u0308tleb Kaspar Valgepea. \u201eJa meie teadlased ja\u0308tkavad pilootprojektidega, et uurida tehnoloogiate sobilikkust kohalikesse oludesse. Na\u0308iteks su\u0308steem, mis to\u0308o\u0308tab ha\u0308sti Kanadas, ei pruugi u\u0308ks-u\u0308hele u\u0308le vo\u0303etuna to\u0308o\u0308tada sama edukalt Eestis. Seda tuleb kohandada ja sellega me muu hulgas ka tegelemegi.\u201d"}, {"text_idx": "#000044", "text": "Valguse tulevik kontoris: nutikas lahendus sa\u0308a\u0308stab silmi ja energiat"}, {"text_idx": "#000046", "text": "Perefirma suurendab Vossi torupainutuspingi abiga tootmisvo\u0303imekust"}, {"text_idx": "#000047", "text": "Benningi laadijate tootmisja\u0308rgne testimine kuluto\u0303husa iguse robotka\u0308e abil"}, {"text_idx": "#000048", "text": "Poorbetoon 100: materjal, mis on tulnud, et ja\u0308a\u0308da"}, {"text_idx": "#000050", "text": "To\u0308o\u0308stusESTi veebi kasutamist ja\u0308tkates no\u0303ustute ku\u0308psiste kasutamisega. Loe la\u0308hemalt siit."}]