[{"text_idx": "#000003", "text": "UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsu\u0308u\u0308hikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumU\u0308hiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepo\u0308o\u0308reEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuO\u0303pilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini o\u0303ppida?Lugeja ku\u0308sibNipid jooksuvo\u0303istluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuha\u0308a\u0308lingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi"}, {"text_idx": "#000004", "text": "EriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepo\u0308o\u0308reEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuO\u0303pilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini o\u0303ppida?Lugeja ku\u0308sibNipid jooksuvo\u0303istluseks"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Nobeli majandusauhind la\u0308ks loomulike katsete kasutussevo\u0303tjatele"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Poole auhinnast sai Kanadas su\u0308ndinud California Berkley U\u0308likooli majandusteaduse professor David Card (s. 1956), kelle to\u0308o\u0308 andis suure panuse to\u0308o\u0308-o\u0308konoomika uurimisse. Ta aitas tulevastel uurijatel paremini mo\u0303ista to\u0308o\u0308turul toimuvat."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Toona levinud teooria po\u0303hjal seostasid majandusteadlased 1990. aastate algul ko\u0303rgemat alampalka suurema to\u0308o\u0308tusega. David Card vo\u0303rdles aga loomulikus katses omavahel USA eri osariikide kiirtoidurestoranide to\u0308o\u0308tajaid ja to\u0303estas, et alampalga to\u0303us ei soodustanud to\u0308o\u0308tuse kasvu. Pigem so\u0303ltus to\u0308o\u0308ho\u0303ive ettevo\u0303tete ka\u0308itumisest. Sealt peale sai loomulike katsete kasutamine majandusuuringutes tuule tiibadesse."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Teist poolt jagavad omavahel USA pa\u0308ritolu Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi majandusteaduse professor Joshua D. Angrist (s. 1960) ja Hollandis su\u0308ndinud Stanfordi U\u0308likooli rakenduso\u0308konomeetria professor Guido W. Imbens (s. 1963), kes arendasid edasi po\u0303hjus-tagaja\u0308rg suhete uurimismetoodikat loomulikes katsetes. Nende loodud hindamis-, kinnitus- ja to\u0303lgendusraamistik on rakendusuuringutes laialt kasutusel."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Loomulike katsete vo\u0303iduka\u0308igu ja\u0308rel tekkis teadlastel ku\u0308simus, milliseid po\u0303hjuslikke seoseid sellistest katsetest ikkagi ja\u0308reldada saab. Erinevalt laborikatsest puudub loomulikku katset tegeval teadlasel ta\u0308ielik kontroll katses osalejate u\u0308le."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Kui teadlane tahab na\u0308iteks uurida jalgrattaga liiklemise head mo\u0303ju tervisele, vo\u0303ib ta vo\u0303rrelda kaht ettevo\u0303tet, millest u\u0308ks jagas oma to\u0308o\u0308tajatele to\u0308o\u0308letulekuks jalgrattaid ja teine mitte. Ometi on mo\u0303lemas ettevo\u0303ttes to\u0308o\u0308tajaid, kes juba so\u0303itsid rattaga vo\u0303i eelistavad endiselt autot. Samuti vo\u0303is rattale u\u0308leminek mo\u0303jutada erinevate liikumisharjumustega inimeste tervist va\u0308ga erinevalt. Kuidas sellisel juhul u\u0308ldse mingit kindlat seost mo\u0303o\u0303ta sai?"}, {"text_idx": "#000012", "text": "Aastal 1994 tehtud uuringus vastasid Joshua D. Angrist ja Guido W. imbens sellele ku\u0308simusele. Nad to\u0303estasid, et selget po\u0303hjuslikku seost on siiski vo\u0303imalik kirjeldada ka siis, kui teadlasel puudub uuritavate u\u0308le kontroll ja sekkumise mo\u0303ju on uuritavatel erinev. Nimelt andis katse ikkagi aimu, kuidas muutus nende inimeste tervis, kes ratast kingiks saades oma ka\u0308itumist muutsid."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Kolme laureaadi to\u0308o\u0308 on u\u0308htekokku majandusteaduse empiirilist poolt tundmatuseni muutnud. Nu\u0308u\u0308d suudetakse paremini mo\u0303ista po\u0303hjus-tagaja\u0308rg seoseid: na\u0308iteks hinnata, kas ko\u0303rgem palk tagab to\u0308o\u0308tajale parema tervise, vo\u0303i kuidas mo\u0303jutavad sissera\u0308ndajad sihtriigi palgataset ja to\u0308o\u0308turgu."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Keerukas reaalsuses ei saa me kunagi teada, milliseks vo\u0303inuks olukord kujuneda, kui na\u0308iteks koroonakriis poleks inimesi koduto\u0308o\u0308le sundinud. Sa\u0308a\u0308rastele ku\u0308simustele on va\u0308ga keeruline vastata juhuslikustatud laborikatsetega. Siinkohal tulevadki sotsiaalteadlastele appi loomulikud katsed."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Loomulik katse juhtub siis, kui mingi su\u0308ndmus vo\u0303i seadus jagab inimesed paratamatult kahte leeri: sekkumis- ja kontrollru\u0308hma. Teisiso\u0303nu, laborikatsele sarnane olukord saavutatakse teadlase sekkumiseta."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Na\u0308iteks saab loomuliku katsega vastata ku\u0308simusele, kuidas muudab inimese vo\u0303imalus koolis kontakto\u0303ppes ka\u0308ia tema o\u0303ppimisvo\u0303imet ja edasist ka\u0308eka\u0308iku. USA kontekstis tehtud katse nimel ei saanud keelata pooltel lastel kooli minna. Ku\u0308ll aga andis COVID-19 kriis ootamatult vo\u0303imaluse vo\u0303rrelda aastate eest 31. detsmbril ja 1. jaanuaril su\u0308ndinud lapsi, kes on praktiliselt u\u0308hevanused, kuid alustasid kooliteed kahel ja\u0308rjestikusel aastal. Su\u0308nniaeg jagas nimelt u\u0308hevanused lapsed kontakto\u0303ppes kooliteed alustanuteks ja kriisitingimustes kaugo\u0303ppel alustanuteks."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Tartu U\u0308likooli majandusteaduskonna teadur Ricardo Alfredo Mendes Pereira Vicente oletab, et uurijakolmik pa\u0308lvis auhinna just ta\u0308navu, sest nende to\u0308o\u0308 toetas COVID-19 pandeemia ajal tavaliseks saanud valitsuse sekkumisi riigi majandusse. \"Kui mo\u0303elda aastast so\u0303ltumatult, siis on tegu ikkagi suurte tegijatega,\" ma\u0308rgib Vicente."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Kui traditsiooniliselt tehakse nii-o\u0308elda ko\u0303va teadust laborites, siis teaduri so\u0303nul unistasid aastaku\u0308mnete eest ka paljud sotsiaalteadlased piltlikult o\u0308eldes inimkatsetest. \"Praktiliselt on see ju vo\u0303imatu, sest inimene pole laboriihiir. Ku\u0308ll aga saame mo\u0303elda mingitele olukordadele, mis tehnilisest vaatenurgast on lihtsalt katsed,\" osutab Vicente."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Oma po\u0303hjusliku majanduse loengutes toob ta enda so\u0303nul sageli na\u0308ite, kuidas uurida kommunismi mo\u0303ju. \"Kommunismilaborit teha ei saa, aga kujutleme, et meil on kaks Saksa ku\u0308la, mis on nii geograafilise asendi, keele, kultuuri, vorstide kui ka o\u0303lle poolest u\u0308hesugused,\" kirjeldab ta. Kui peale Teist maailmaso\u0303da ja\u0308a\u0308b u\u0308ks ku\u0308la Ida- ja teine La\u0308a\u0308ne-Saksamaale, ongi loomulik katse kommunismi mo\u0303ju hindamiseks valmis."}, {"text_idx": "#000020", "text": "David Card oli Vicente so\u0303nul eluliste ja ajalooliste na\u0308idete katsetena kasutamise u\u0308ks pioneere ning Joshua D. Angrist ja Guido W. Imbens arendasid edasi selle metodoloogiat. \" Cardi kuulsamad to\u0308o\u0308d on va\u0308ga empiirilised: lihtsalt ja\u0308lgid, kogud andmeid, analu\u0308u\u0308sid neid ja saad tulemuse. Samas arvan, et oluline on arendada ka meetodi tehnilisi ja formaalseid ku\u0308lgi - seda on Angirst ja Imbens ka teinud,\" so\u0303nab teadur."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Kuna Nobeli preemiaid ei anta va\u0308lja postuumselt, ja\u0308i sellest Vicente hinnangul ta\u0308navu ilma David Cardi sage kaasautor Alan Krueger, kes sooritas 2019. aastal enesetapu. \"Kui ta veel elaks, olen kindel, et ka tema oleks ta\u0308na auhinna saanud,\" ma\u0308gib teadur."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Uurijakolmiku panus seisneb Vicente so\u0303nul ka empiirilise teaduse u\u0308ha ko\u0303rgemas prestiiz\u030cis. \"Hierarhia oli 30-40 aasta eest mitteametlikult selline, et teoreetiline uuring oli ko\u0303ige prestiiz\u030csem, sellele ja\u0308rgnes empiiriline ja seeja\u0308rel seadusandlik uuring,\" meenutab ta. Asjad hakkasid aga muutuma ja nu\u0308u\u0308dseks on empiirilised uuringud Vicente so\u0303nul Eestiski ko\u0303ige levinum majanduse uurimise viis."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Majandusteadus muutub teaduri hinnangul paratamatult u\u0308ha matemaatilisemaks. Cardi, Angristi ja Imbensi to\u0308o\u0308 on aga matemaatilises mo\u0303ttes u\u0308sna lihtne. \"Ometi oma lihtsuses on ta veenev. Sellega saab na\u0308iteks poliitikutele selgitada, kuidas mingid tulemused saadi,\" ma\u0308rgib ta. Kolmiku to\u0308o\u0308 pole majandusteadust otseselt matemaatikast kaugemale tu\u0308u\u0308rinud. \"Ku\u0308ll aga mulle meeldib, et nad pole ko\u0303ige matemaatilisemad uurijad,\" u\u0308tleb Vicente."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Esimese Alfred Nobeli ma\u0308lestusauhinna majanduse alal andis Rootsi Riigipank va\u0308lja 1969. aastal. Sellest ajast saadik on pa\u0308lvinud preemia 83 laureaati. Nobeli majanduspreemia suurus on ta\u0308navu 10 miljonit Rootsi krooni (~963 000 eurot)."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Mo\u0308o\u0308dunud aastal pa\u0308lvisid auhinna Robert Wilson ja Paul R. Milgrom, kes ta\u0308iustasid oksjoniteooriat. Selle po\u0303hjal leiutatud uutest oksjoniformaatidest on kasu nii ostjatele, mu\u0308u\u0308jatele kui ka maksumaksjatele."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Nobeli kirjanduspreemia vo\u0303itis Abdulrazak Gurnah"}, {"text_idx": "#000028", "text": "Nobeli fu\u0308u\u0308sikapreemia la\u0308ks komplekssu\u0308steemide uurijatele"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Nobeli meditsiinipreemia la\u0308ks temperatuuri- ja puutetaju aluse avastajatele\u200b"}, {"text_idx": "#000030", "text": "Nobeli meditsiinipreemia la\u0308ks mRNA-vaktsiini pioneeridele"}, {"text_idx": "#000031", "text": "Iduettevo\u0303tetega maailma vallutama: Eesti innovatsiooni ja teadmussiirde eripa\u0308rad"}, {"text_idx": "#000032", "text": "Land: lubadus ko\u0303rghariduse rahastamist suurendada ei lahenda alusprobleemi"}, {"text_idx": "#000033", "text": "Video: seminar Eesti teaduseetika hetkeseisust ja tulevikust"}, {"text_idx": "#000035", "text": "Suri ma\u0308luteaduse koru\u0308fee Endel Tulving"}, {"text_idx": "#000036", "text": "Eesti teadlane otsib miljonigrandi toel kaalulangetuse ja ka\u0308itumise seoseid"}, {"text_idx": "#000038", "text": "Eesti teadlaste patud ko\u0303nelevad va\u0308hesest rahast ja po\u0303lvkondlikust lo\u0303hest"}, {"text_idx": "#000039", "text": "Arvamusfestivali arutelu: u\u0308likoolid vo\u0303iks pakkuda teadlaste teenust"}, {"text_idx": "#000043", "text": "Otse kell 12.45: Nobeli keemiapreemia va\u0308ljakuulutamine"}, {"text_idx": "#000045", "text": "TTU\u0308 teadlased: platvormito\u0308o\u0308tajate alava\u0308a\u0308rtustamine varjutab u\u0308kssarviku edulugu"}, {"text_idx": "#000046", "text": "Briti uuring tembeldab suure osa internetikasutajatest so\u0303ltlasteks"}, {"text_idx": "#000047", "text": "Valguse u\u0308lemtoonide va\u0308lgutajad saavad fu\u0308u\u0308sika-Nobeli"}, {"text_idx": "#000050", "text": "Miks vo\u0303rdleb lugupeetud professor riigi ka\u0308itumist mittehoolsa po\u0303rsa omaga?"}, {"text_idx": "#000052", "text": "Tulevikuraport: ko\u0303rgharitud sissera\u0308ndajad, vananev rahvas ja toidukriis"}, {"text_idx": "#000053", "text": "Va\u0308rske doktor: no\u0303udlus doktorikraadiga spetsialistide ja\u0308rele on Eestis madal"}, {"text_idx": "#000054", "text": "Miks doktorandid nominaalajaga u\u0308likooli ei lo\u0303peta?"}, {"text_idx": "#000055", "text": "Eesti noorteadlane va\u0308lismaal: kas, kus ja miks vo\u0303i milline teadlaskarja\u0308a\u0308r valida va\u0308lismaal vo\u0303i Eestis?"}, {"text_idx": "#000056", "text": "Teadlaste ja ettevo\u0303tjate 4 soovitust Eesti teaduse pa\u0308a\u0308stmiseks"}, {"text_idx": "#000057", "text": "Arhiivide u\u0308ldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostu\u0308u\u0308milaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine"}, {"text_idx": "#000058", "text": "Vaegkuuljatele ja -na\u0308gijateleKasutustingimusedIsikuandmete to\u0308o\u0308tlemisestJupiter+Jupiter IOLasteekraanRaadioteater"}]