[{"text_idx": "#000001", "text": "Metsis on Eesti aladel elanud va\u0308hemalt sama kaua kui inimene. Ta on ja\u0308ndrike ma\u0308ndide ning mustikarikaste 100-aastaste metsamaastike lind, kelle ajalugu Eestis ulatub viimase ja\u0308a\u0308aja ja\u0308rgsesse aega."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Alates ta\u0308nasest ilmub Linnuvaatleja kodulehel kolmeosaline sari, milles Tartu u\u0308likooli o\u0308koloogia ja maateaduste instituudi doktorant Eliisa Pass ra\u0308a\u0308gib Eesti u\u0308he po\u0303lise linnuliigi ja loodussu\u0308mboli metsise pesitsemisest, arvukusest ning sobilike elupaikade muutumise ja va\u0308henemise po\u0303hjustest. Esimeses loos on juttu mustikapuhmastest ja metsisema\u0308ngudest, vihmast ja kiskjatest."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Metsis (Tetrao urogallus) on Eesti po\u0303lisliik ja u\u0308ks loodussu\u0308mbolitest. Rahvapa\u0308rimustes ilmutavat metsis end metsapagana vo\u0303i \u2013 haldjana, kelle na\u0308gemine ta\u0308hendavat ku\u0308tile jahio\u0303nne kadumist (Hiiema\u0308e 2016). Metsise ajalugu Eestis ulatub aga muistenditest kaugemale \u2013 ta on u\u0308ks esimesi linnuliike, kes siia pa\u0308rast viimast ja\u0308a\u0308aega jo\u0303udis, ning on elanud siin va\u0308hemalt sama kaua kui inimene."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Metsis kuulub kanaliste (Galliformes) seltsi metsislaste (Tetraonidae) sugukonda. Kanalistele on omane tugev suguline dimorfism, misto\u0303ttu erinevad emas- ja isaslinnud nii suuruselt kui ka va\u0308rvuselt. Rohkem on inimestele tuttav kalkunisuurune, mustakirju sulestiku ja lehvikukujulise sabaga metsisekukk, kes aeg-ajalt ka asulatesse satub. Metsisekanad on silmatorkamatu pruunikirju sulestikuga. Kuna nad rajavad pesa maapinnale, on oluline, et kiskjad ei ma\u0308rkaks puhmastikus munevat emaslindu."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Metsisekana / foto: Arne Ader ()"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Erinevalt paljudest Eesti haudelindudest ei moodusta metsised pesitsuspaare. Neile on omased talve lo\u0303pust keskkevadeni va\u0308ltavad pulmama\u0308ngud, mille na\u0308gemine on Eesti looduse u\u0308ks huvitavamaid vaatepilte. Mai alguses siirduvad emaslinnud ma\u0308ngust ligikaudu kilomeetri kaugusele munema. Ma\u0308ngupaigad asuvad reeglina u\u0308le 100-aastastes ma\u0308nnikutes ning sama paik vo\u0303ib olla kasutuses aastaku\u0308mneid. Kuna igasugune inimtegevus ajab ma\u0308ngivad metsisekuked lendu ja katkestab pulmama\u0308ngu, on 94% Eesti metsisema\u0308ngudest kaitse all ning 1. veebruarist kuni 30. juunini on sinna keelatud minna."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Tegemist on paigalinnuga, kes esindab vanu, ja\u0308ndrike ma\u0308ndidega ning mustikarikkaid metsamaastikke. Metsisema\u0308ngude u\u0308mber ja pesitsuspiirkondades on kriitilise ta\u0308htsusega mustikapuhmaste ohtrus (Wegge & Kastdalen 2008): mustikavo\u0303rse on metsise ta\u0308htsaim toidutaim, millel elavatest putukavastsetest toituvad ka tibud. Et metsisetibud kiiresti lennuvo\u0303imestuksid, peavad nad u\u0308les kasvama mustikarohkel alal \u2013 mida kiiremini saab noorlind iseseisvaks, seda va\u0308iksem on to\u0303ena\u0308osus hukkuda ro\u0308o\u0308vluse kaudu. Samuti on mustikataimed ku\u0308llalt ko\u0303rged, et peita puhmalohus hauduvat emaslindu."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Metsise pesitsusedukus so\u0303ltub ka ilmastikuoludest, eelko\u0303ige o\u0303hutemperatuurist ning sademetest. Soe ja kuiv hiliskevad soosib eluvo\u0303imelist ja\u0308rglaskonda, seevastu ku\u0308lm ning vihmane juuni ta\u0308hendab metsisele kesist sigimisaastat (Moss et al. 2001). Nimelt kooruvad metsisetibud juuni alguses ja esimestel elupa\u0308evadel so\u0303ltuvad nad vaid vanalinnu kehasoojusest. Iseseisvumiseks peavad nad koguma kehakaalu, tarbides lu\u0308hikese aja jooksul vo\u0303imalikult palju putukavastseid. Vihmaga on see raskendatud \u2013 esiteks peab vanalind tibusid pidevalt soojas hoidma, teisalt on sajuga keeruline toitu leida. Madal kasvukiirus pa\u0308rsib ka lennuvo\u0303imestumist, mis omakorda suurendab ro\u0308o\u0308vlusohtu. Kui sajuse ilmaga on metsisekana sunnitud lendu to\u0303usma, vo\u0303ivad vastkoorunud tibud alajahtuda ja hukkuda \u2013 seeto\u0303ttu on metsisema\u0308ngudes liikumine keelatud ka pa\u0308rast pulmama\u0308ngude lo\u0303ppu. Teisalt, kui varasuvi ei ole erakordselt ku\u0308lm ja sajune, ma\u0308a\u0308rab pesakondade elluja\u0308a\u0308misto\u0303ena\u0308osuse pigem kiskjate hulk maastikul \u2013 norra teadlaste uuringust selgus, et koorumisja\u0308rgselt hukkunud metsisetibudest murdsid 90% kiskjad ning vaid 7% tibudest suri vihmase ilma to\u0303ttu (Wegge & Kastdalen 2007)."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Metsise looduslike vaenlaste nimekiri algab vareslastest ja lo\u0303peb tippkiskjatega. Neist ko\u0303ige ohtlikumaks peetakse metsnugist (Martes martes) ja rebast (Vulpes vulpes), kuna nad ru\u0308u\u0308stavad kanaliste pesi, murravad tibusid ja ta\u0308iskasvanud metsisekanasid. Hiljutised tulemused na\u0308itavad, et lisaks nendele liikidele on ohtlik pesaru\u0308u\u0308staja ja tibude murdja ka metssiga (Oja et al. 2017). Metsised on ro\u0308o\u0308vluse poolt ko\u0303ige haavatavamad pesitsusperioodil \u2013 arvestades, et u\u0308ks metsisekana muneb 6-8 muna (Proctor & Summers 2002), ta\u0308hendab kurnaru\u0308u\u0308ste 6-8 potentsiaalse tulevase sigija hukkumist. Samuti on kriitiline koorumisele ja\u0308rgnev kuu \u2013 tibud ei ole siis veel ta\u0308ielikult lennuvo\u0303imestunud, olles kiskjatele ho\u0303lbus saak. Ta\u0308iskasvanud metsiste peamisteks vaenlasteks on kanakull (Accipiter gentilis), ilves (Lynx lynx) ja kaljukotkas (Aquila chrysaetos), samuti va\u0308iksemad koerlased."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Linnuvaatlejaga saab u\u0308hendust e-posti linnuvaatleja/at/linnuvaatleja.ee teel"}, {"text_idx": "#000014", "text": "Tekstide kasutamine lubatud viitamisega Linnuvaatleja kodulehele"}]