[{"text_idx": "#000000", "text": "Pa\u0308risrahvast priirahvaks \u2013 na\u0308itus koolidele\nKonverents: Sovetiaja kirjandus- ja kultuurielu\nAndmebaaside arhiveerimise tarkvara ta\u0308ienduste projekt"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Pa\u0308risrahvast priirahvaks \u2013 na\u0308itus koolidele"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Konverents: Sovetiaja kirjandus- ja kultuurielu"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Andmebaaside arhiveerimise tarkvara ta\u0308ienduste projekt"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Rahvusarhiivi ja Tartu u\u0308likooli Eesti ajaloo rahvusprofessuuri koosto\u0308o\u0308s ette valmistatud avalik loengusari analu\u0308u\u0308sis ja mo\u0303testas Eesti iseseisvumisprotsessi olulisi murrangusu\u0308ndmusi, meie omariikluse alusdokumente ning ajalooareenil tegutsenud isikute valikuid tollaste poliitiliste olude keerdka\u0308ikudes."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Rahvusarhiivi pu\u0308siekspositsiooniga \u00abKeerdka\u0308igud\u00bb lo\u0303imunud loengusari toimus veebruarist 2017 kuni veebruarini 2020."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Loengusarja lo\u0303petas ko\u0303nekoosolek 29. jaanuaril 2020. Pa\u0308rast loengut tutvustati Rahvusarhiivi toimetiste sarja uut, Vabadusso\u0303jale pu\u0308hendet numbrit \u00abVabadusso\u0303ja mitu palet\u00bb ja terve pa\u0308eva jooksul sai Nooras taas vaadata Tartu rahu originaali."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Kaasaegsed ta\u0308htsustasid ko\u0303ige enam Tartu rahulepingu esimest artiklit, mis lo\u0303petas so\u0303jaseisukorra Eesti ja Venemaa vahel. Seda hoolimata kahtlustest Venemaad valitsenud enamlaste lubaduste pu\u0308sivuse suhtes. Optimistlikke tulevikulootusi su\u0308nnitasid enneko\u0303ike lepingu majanduslikud sa\u0308tted. Samuti turgutas Eesti elujo\u0303udu Venemaal elanud eestlastele antud o\u0303igus asuda u\u0308mber oma ajaloolisele kodumaale. Rahul oldi lepingus kindlaks ma\u0308a\u0308ratud riigipiiriga, mis u\u0308hendas Eesti ku\u0308lge Narva linna ja Setumaa. Ma\u0308rksa va\u0308hem ta\u0308helepanu pa\u0308lvisid Vene poole soovil lepinguteksti vo\u0303etud so\u0303jalised garantiid, mille sihiks oli enamlikule valitsusele ohtlike relvajo\u0303udude desarmeerimine. Erilist ro\u0303hku ei pandud ka lepingu teisele artiklile, millega Venemaa tunnustas Eesti iseseisvust. Ehkki Venemaa oli esimene va\u0308lisriik, mis andis Eesti Vabariigile de iure tunnustuse, ei tugevdanud see sa\u0308te Eesti rahvusvahelist positsiooni ning selle ta\u0308htsust on hakatud ro\u0303hutama palju hiljem, eeska\u0308tt seoses Eesti omariikluse va\u0308givaldse katkestamisega 1940. aastal."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Vabadusso\u0303da: Petrogradi operatsioon ja Narva kaitselahingud"}, {"text_idx": "#000010", "text": "10. oktoobril 1919 alustas Eestis paiknenud Vene Loodearmee suurpealetungi, mis viis valged paari na\u0308dalaga Peterburini. Rahvava\u0308gi kasutas olukorda ja u\u0308ritas teostada admiral Pitka plaani, mille sihiks oli seatud Venemaa Balti laevastiku ha\u0308vitamine. O\u0303nnetuseks osutus Krasnaja Gorka fort vallutamatuks ja Loodearmee peagi ja\u0308rgnenud taandumine kiskus kaasa ka Eesti va\u0308eosad. Pihkva suunal vo\u0303ttis Rahvava\u0308gi samal ajal ette paar kohaliku ta\u0308htsusega pealetungikatset."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Novembri keskel algasid Narva rindelo\u0303igus a\u0308gedad kaitselahingud, mis kestsid kuni aastavahetuseni. Punava\u0308ed pu\u0308u\u0308dsid iga hinna eest u\u0308letada Narva jo\u0303ge ja vallutada Narva linna, et tugevdada No\u0303ukogude diplomaatide positsiooni Tartus peetavatel rahuko\u0303nelustel. Vaatamata punaste suurele u\u0308lekaalule tuli Rahvava\u0308gi Vabadusso\u0303ja vast ehk ko\u0303ige raskemast katsumusest vo\u0303itjana va\u0308lja. Narva ja\u0308i vallutamata, punased polgud jooksid verest tu\u0308hjaks ja Moskva esindajatel tuli allkirjastada vaherahu kokkulepe."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Ehkki Landeswehr\u2019i so\u0303da kahtlemata moodustas u\u0308he osa Vabadusso\u0303jast, erines ta sellest kardinaalselt ja on vaadeldav eraldiseisva so\u0303jana. Vo\u0303itlused leidsid aset vo\u0303o\u0303ral pinnal \u2014 said alguse Vo\u0303nnu (Ce\u0304sis) ruumis, kandusid Lemsalu (Limbaz\u030ci), Volmari (Valmiera) ja Rauna alla ning, pa\u0308rast otsustavat po\u0308o\u0308ret, jo\u0303udsid lo\u0303pule Riia eeslinnades. Rahvava\u0308e vastaseks olid Vene punava\u0308e asemel Saksa vabakorpused, mille seas andsid tooni kohalikest baltisakslastest moodustatud Landeswehr ja riigisakslastest koosnenud Rauddiviis. Kui punastega vo\u0303itlesid eestlased asjaolude sunnil ja u\u0308ksnes oma kodumaa kaitseks, siis sakslaste vastu mindi ennena\u0308gematu so\u0303javaimustusega ja kindla sihiga vastased maatasa teha. Samasugune meelsus valitses ka tagalas ning isegi seni Eesti Vabariiki kahtlusega suhtunud poliitilised jo\u0303ud kutsusid u\u0308les vo\u0303itlusele kuni viimase po\u0303lvepikkuse poisikeseni. So\u0303ja lo\u0303petasid Entente\u2019i riigid, kes na\u0308gid kogu konflikti mo\u0303ttetu verevalamisena."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Pa\u0308rast mitmeid ebao\u0303nnestunud katseid jo\u0303uti 1919. aasta aprilli alguses Eesti Asutava Kogu valimisteni ning 23. aprillil astus esimene demokraatlikult moodustatud Eesti rahva esindus Tallinnas Estonia seltsimajas kokku. Valimistulemused na\u0308itasid, et kaks aastat varem va\u0308ga suurt osa u\u0308hiskonnast haaranud vasakmeelsus polnud kuhugi kadunud, ku\u0308ll aga oli selle a\u0308a\u0308rmuslik vorm (enamlus) teisenenud mo\u0303o\u0303dukuse suunas, leides va\u0308ljenduse sotsiaaldemokraatias. Asutava Kogu peamiseks eesma\u0308rgiks sai o\u0303igusliku aluse loomine riiklikule iseseisvusele, st Eesti Vabariigi po\u0303hiseaduse koostamine. Ent selle rahvaesindajate ta\u0308it ta\u0308helepanu ja rohkesti aega no\u0303udnud u\u0308lesande ko\u0303rval tuli tegelda paljude teiste pakiliste probleemide lahendamisega, olgu selleks siis kauaoodatud agraarreformi ettevalmistamine, hariduselu uutele ro\u0308o\u0308bastele seadmine vo\u0303i miski muu. Ko\u0303ike seda pidi tehtama olukorras, kus ja\u0308tkus relvavo\u0303itlus Eesti iseseisvuse kaitseks ja riigi pu\u0308simaja\u0308a\u0308mine polnud veel kaugeltki selge."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Aastavahetuseks 1918/19 oli Punaarmee ho\u0303ivanud umbes poole Eesti mandriosast ning a\u0308hvardas nii Tallinna kui ka Paidet ja Viljandit. Vastse Eesti Vabariigi saatus na\u0308is olevat otsustatud ja pealinna mo\u0303ningates ringkondades valitsesid viimsepa\u0308eva meeleolud. Kes otsis vo\u0303imalust kodumaalt po\u0303genemiseks, kes prassis ko\u0303rtsides, kes oli langenud apaatiasse ja kes ... ootas punaseid."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Kuid jaanuarikuu esimesel na\u0308dalal toimus po\u0308o\u0308re. Paljudes va\u0308ikestes, kuid otsustavates lahingutes Eestimaa eri paikades pani Eesti rahvava\u0308gi enamlike relvau\u0308ksuste edenemise seisma, haaras initsiatiivi ja alustas vastupealetungi. See kujunes kiireks ja edukaks: 14. jaanuaril vabanes Tartu, 19. jaanuaril Narva ning 1. veebruaril Valga ja Vo\u0303ru."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Mil moel osutus taoline po\u0308o\u0308re vo\u0303imalikuks? Kas otsustavat rolli etendas eesti rahvas, vabariigi valitsus ja rahvava\u0308e juhid, saabunud va\u0308lisabi vo\u0303i hoopiski juhus? Ning kuidas reageeris toimuvale Eesti poliitiline eliit?"}, {"text_idx": "#000021", "text": "Vabadusso\u0303ja puhkemise faktoloogilist poolt vo\u0303ib hinnata piisavalt po\u0303hjalikult la\u0308biuurituks, ehkki ta\u0308psustusteks ja\u0308tkub ruumi ja ajaloolastele avastusro\u0303o\u0303mu edaspidigi."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Siiski on u\u0308ldteada, et 28. novembril 1918 peetud Narva lahingule ja\u0308rgnenud pealetung viis Punaarmee uue aasta alguseks Tallinna, Paide, Po\u0303ltsamaa, Viljandi ja Pa\u0308rnu la\u0308histele ning toonane rahvaesindus \u2014 Eesti Maano\u0303ukogu \u2014 hindas olukorda sedavo\u0303rd raskeks, et po\u0308o\u0308rdus Suurbritannia valitsuse poole palvega vo\u0303tta Eesti Briti protektoraadi alla. Kuid vaid na\u0308dalapa\u0308evad hiljem leidis Eesti rahvava\u0308gi uue hingamise, pani paljudes va\u0308ikestes murdelahingutes vastase edenemise seisma ning jo\u0303udis veebruari alguseks Eesti rahvuspiirideni."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Vabadusso\u0303jast mo\u0308o\u0308dunud saja aasta jooksul on selgitatud va\u0308gagi erinevalt, kohati lausa vastandlikult, nii so\u0303ja puhkemise po\u0303hjusi ja so\u0303ja iseloomu kui ka tegureid, mis esialgu aitasid kaasa punaste relvajo\u0303udude edule ning seeja\u0308rel to\u0303id kaasa otsustava po\u0308o\u0308rde so\u0303jategevuses."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Aasta kolmandas loengus 6. septembril oli juttu riikluse u\u0308lesehitamise algusest"}, {"text_idx": "#000025", "text": "Keiserliku Saksamaa u\u0308lemvo\u0303im Eestis varises kokku koos keisririigiga \u2014 po\u0303hjuseks majanduslikust kurnatusest ja so\u0303jalistest lu\u0308u\u0308asaamistest vallandunud Novembrirevolutsioon. 11. novembril 1918, mil Compie\u0300gne\u2019i metsas kirjutati alla ilmaso\u0303ja lo\u0303petanud relvarahule, astus Tallinnas u\u0308le mitme kuu kokku Eesti Ajutine Valitsus ning alustas u\u0308heksa kuu eest va\u0308lja kuulutatud iseseisva Eesti Vabariigi tegelikku u\u0308lesehitamist. Viivitamatut lahendamist vajavate probleemide hulk a\u0308hvardas pea kohal kokku lu\u0308u\u0308a. Ei Saksa haldurid ega baltisaksa aadel olnud varmad vo\u0303imu loovutama. Lisaks viibisid maal Saksa revolutsioneerunud va\u0308ekoondised. Ja\u0308tkus materiaalsete va\u0308a\u0308rtuste, eeska\u0308tt toiduainete, va\u0308ljavedu Eestist ning terav toitluskriis a\u0308hvardas ja\u0308tta na\u0308lga nii linlased kui maatamehed. Eesti riigikassa oli tu\u0308hi. Riigi toimimiseks ha\u0308davajalike institutsioonide u\u0308lesehitamist tuli alustada nullist, nende rakendamiseks vajalik o\u0303iguslik baas puudus. Samal ajal saabusid a\u0308revust tekitavad teated No\u0303ukogude Venemaa punaarmee koondumisest Eesti idapiirile."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Veebruaris-ma\u0308rtsis 1918 ho\u0303ivasid keiserliku Saksamaa va\u0308ed Eesti mandriosa. Kehtestunud so\u0303java\u0308eline rez\u030ciim ei tunnustanud Eesti iseseisvust, ei lubanud koguneda Eesti Maano\u0303ukogul ega sallinud avalikku poliitilist tegevust."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Siiski ei suutnud sakslased Eesti Vabariigi eluavaldusi ta\u0308ielikult alla suruda. Mo\u0303nda aega tegutses Ajutine Valitsus avalikult ja seeja\u0308rel salajas, pu\u0308u\u0308des muu hulgas mo\u0303jutada rahva suhtumist sakslastesse ning hoides kontakte va\u0308lisriikidega. Esiotsa pu\u0308sisid koos ka eesti rahvusva\u0308eosad, nimetades end Eesti so\u0303java\u0308eks. Saksa vo\u0303imude ka\u0308sul Tallinnas asutatud Omakaitset kasutati po\u0303randaaluste relvastruktuuride (tulevase Kaitseliidu) moodustamiseks. Avaldati vastuseisu baltisakslaste pu\u0308u\u0308etele luua pooliseseisev Balti riik, aeg-ajalt va\u0308ljendasid rahulolematust mo\u0303ned u\u0308ksikisikud vo\u0303i ka suuremad kollektiivid. Mitmes Euroopa riigis ja Venemaal tegutsenud Eesti Vabariigi poolametlikud esindajad taotlesid Eesti iseseisvuse tunnustamist."}, {"text_idx": "#000029", "text": "1. veebruaril ko\u0303neldi Eesti Vabariigi va\u0308ljakuulutamisest"}, {"text_idx": "#000030", "text": "Kaasajal on iga riigi ta\u0308htsaim riiklik pu\u0308ha iseseisvuspa\u0308ev \u2014 pa\u0308ev, mil saavutati omariiklus. Samas on see pa\u0308ev enamasti kokkuleppeline ja tuleneb ajaloolisest traditsioonist. Tegelik iseseisvumine ei piirdu u\u0308he ajahetkega, vaid on pikem protsess, mis sisaldab mitmeid ta\u0308htsu\u0308ndmusi.\nNo\u0303nda on lugu ka Eestis. Po\u0303himo\u0303tteline otsus Eesti iseseisvaks kuulutada langetati erakondade esindajate no\u0303upidamisel 1. jaanuaril 1918. Kuid otsuse teostamiseks kulus veel neliku\u0308mmend pa\u0308eva, mis olid ta\u0308is lootusi, kartusi, ko\u0303hklusi ja otsustavust.\nMillele loodeti ja mida kardeti? Millised vo\u0303imalused olid sada aastat tagasi o\u0303hus? Kas ajalugu vo\u0303inuks minna sootuks teistsugust rada? Miks ta\u0308histame iseseisvuspa\u0308evana 24. veebruari? Keda tunnustatakse Eesti Vabariigi \u201ea\u0308mmaisandatena\u201c ja kes on ja\u0308a\u0308nud unustuse ho\u0303lma? Samalaadseid ku\u0308simusi vo\u0303ib esitada veel ja veel, paljudel juhtudel puudub u\u0308hene vastus."}, {"text_idx": "#000031", "text": "7. detsembril ko\u0303neles Ago Pajur Maano\u0303ukogu 1917. aasta 15. novembri koosolekust"}, {"text_idx": "#000032", "text": "Enamlaste oktoobripo\u0308o\u0308rde la\u0308bi kujunes Eestis senisest ta\u0308iesti erinev olukord, mis sundis to\u0303siselt mo\u0303tlema tulevikule. Vaid pa\u0308ev pa\u0308rast riigipo\u0308o\u0308ret olevat Jaan Poska o\u0308elnud: \u00abNu\u0308u\u0308d ei ja\u0308a\u0308 muud u\u0308le, kui Eesti iseseisvaks kuulutada.\u00bb Eesti seadusliku rahvaesinduse \u2014 Maano\u0303ukogu \u2014 vanematekogu leidis pa\u0308rast po\u0303hjalikke arutlusi, et Maano\u0303ukogu peab kokku astuma ja u\u0308tlema tuleviku kohta oma kaaluka so\u0303na. Samal ajal jo\u0303udsid uued isehakanud valitsejad, enamlased, ja\u0308reldusele, et Maano\u0303ukogu tuleb laiali saata. Sa\u0308a\u0308rases olukorras kogunesid Maano\u0303ukogu saadikud 15. novembril Toompea lossi Valgesse saali ja langetasid ajaloolise otsuse, kuulutades Maano\u0303ukogu ainsaks ko\u0303rgema vo\u0303imu kandjaks Eestis. Tagantja\u0308rele on seda otsust to\u0303lgendatud eestlaste enesema\u0308a\u0308ramisena, Venemaast lahkulo\u0308o\u0308misena ja Eesti riigi su\u0308nnina. Samas ja\u0308i tegelik vo\u0303im ka pa\u0308rast 15. novembrit Vene armee relvadele tuginenud enamlaste ka\u0308tte ning Maano\u0303ukogu sai uuesti koguneda alles aasta pa\u0308rast."}, {"text_idx": "#000033", "text": "7. septembril ra\u0308a\u0308kis Ago Pajur eesti rahvuslike va\u0308eosade loomisest ja nende olulisusest Eesti riigi ajaloos"}, {"text_idx": "#000034", "text": "Kuni 1917. aastani teenisid eestlased Vene armee eri va\u0308eu\u0308ksustes, kannatades pahatihti rahvusliku tagakiusamise all. Pa\u0308rast Veebruarirevolutsiooni algatasid eestlastest so\u0303durid ja nooremohvitserid mo\u0303tte eesti rahvusva\u0308eosade loomisest Vene armee koosseisus. Ideest haarasid kinni mitmed tuntud poliitika- ja seltskonnategelased ning u\u0308histe jo\u0303upingutustega sai eesti polkude asutamine teoks. U\u0308letades rohkeid takistusi, mis tulenesid nii poliitilisest ja so\u0303jalisest kui majanduslikust olukorrast, suudeti 1918. aasta alguseks moodustada 1. eesti jalava\u0308ediviis."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Rahvusva\u0308eosade olemasolu suurendas rahva julgeolekutunnet, vo\u0303imaldas poliitikutel seada kaugemaleulatuvaid sihte ning kujunes oluliseks teguriks riikliku iseseisvuse va\u0308ljakuulutamisel veebruaris 1918."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Ehkki Saksa okupatsioonivo\u0303imud saatsid eesti va\u0308eosad laiali, ja\u0308id nendesse koondunud so\u0303jamehed kodumaale ja astusid Vabadusso\u0303ja puhkedes taas kokku, et kaitsta vastloodud Eesti Vabariiki Punaarmee sissetungi eest."}, {"text_idx": "#000037", "text": "4. mail aastal ko\u0303neles Ago Pajur autonoomiaseadusest"}, {"text_idx": "#000038", "text": "Eesti ajaloos tuntakse autonoomiaseadusena Venemaa Ajutise Valitsuse ma\u0308a\u0308rust 30. ma\u0308rtsist 1917, mille saamist on tavapa\u0308raselt seostatud Peterburi eestlaste kuulsa massimeeleavaldusega. Kuid mo\u0303istagi oli autonoomiaseadusel ma\u0308rksa pikem eellugu. See ulatub va\u0308hemalt 1905. aastasse, mil hakati no\u0303udma autonoomiat, vo\u0303i koguni Carl Robert Jakobsoni aegadesse, kui kerkis pa\u0308evakorrale eestlaste asualade u\u0308hendamine."}, {"text_idx": "#000039", "text": "Autonoomiaseadust teataksegi esijoones seoses Lo\u0303una-Eesti maakondade liitmisega senise Eestimaa kubermangu ku\u0308lge. Sellest olulisemgi oli aga esimese demokraatlikult valitud Eesti rahva esinduskogu \u2014 Maano\u0303ukogu \u2014 moodustamine. Maano\u0303ukogu vo\u0303ttis u\u0308le nii kubermanguvalitsuse kui ru\u0308u\u0308telkondade asutuste u\u0308lesanded, asjaajamise ja varad, kujunedes kohalikuks ta\u0308htsaimaks vo\u0303imukeskuseks. Kuigi autonoomiaseaduse koostajad ja rakendajad ei mo\u0303elnud veel iseseisva Eesti riigi loomisele, oli see tagantja\u0308rele-pilguga vaadates ometi esimene samm teel omariikluse suunas."}, {"text_idx": "#000040", "text": "2. veebruar \u2014 Tartu rahu"}, {"text_idx": "#000041", "text": "On u\u0308ldteada to\u0303siasi, et Tartu rahulepingule kirjutati alla 1920. aasta 2. veebruari esimesel tunnil ja et allakirjutamisele eelnesid pinevad ja keerulised la\u0308bira\u0308a\u0308kimised, mis said alguse 5. detsembril 1919. Kuid vo\u0303itlus so\u0303ja lo\u0303petamise ja rahulepingu so\u0303lmimise eest oli palju mitmetahulisem ja pikemaajalisem ega piirdunud kaugeltki u\u0308ksnes va\u0308itlustega Tartu rahukonverentsil. Enne kokkuleppeni jo\u0303udmist oli tarvis saavutada rahu so\u0303lmimise ku\u0308simuses konsensus Eesti enda erinevate poliitiliste jo\u0303udude vahel, teha vastaspoolele (No\u0303ukogude Venemaale) selgeks so\u0303ja lo\u0303petamise vajalikkus, saavutada no\u0303usolek Eesti selja taga seisnud la\u0308a\u0308neriikidelt ning arendada vo\u0303imalikult tihedat koosto\u0308o\u0308d la\u0308hinaabrite, Balti riikidega. Loetletud neljast u\u0308lesandest ja\u0308i ta\u0308itmata ainult viimane \u2014 Balti koosto\u0308o\u0308 rahukonverentsil. Seevastu esimese kolme eesma\u0308rgi osas saavutati silmapaistvat edu, ehkki see edu ei tulnud kiiresti ega kergelt, vaid no\u0303udis paljudelt inimestelt to\u0303siseid jo\u0303upingutusi. Ettekandes tulebki juttu mitte Tartu rahulepingust enesest, vaid eeska\u0308tt sellest, kuidas rahula\u0308bira\u0308a\u0308kimiste laua taha ja lepingu allakirjutamiseni jo\u0303uti."}, {"text_idx": "#000042", "text": "Loengusarja esimene loeng 2. veebruaril 2017"}, {"text_idx": "#000045", "text": "Andmebaasid, digiteeritud arhiiviallikad, o\u0303iguste to\u0303estamine"}]