[{"text_idx": "#000005", "text": "Terioloog: inimese ja roti pika so\u0303ja vo\u0303idab alati rott"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Ta\u0308navune aasta loom on rott. Eestis elab teda kaks liiki: ra\u0308ndrott ko\u0303ikjal u\u0308le Eesti ja kodurott Lo\u0303una- ja Kagu-Eestis. Terioloog Andrei Miljutini so\u0303nul jo\u0303udis kodurott Eestisse ku\u0308ll varem, kuid suuremal ja agressiivsemal ra\u0308ndrotil on levikueelis."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Miljutini so\u0303nul tajub inimene teisi elusolendeid moonutatult. \"Meie jaoks on olulised suuremad loomad, nagu po\u0303der, koer vo\u0303i kass, kellega me puutume kokku, ja keda me na\u0308eme,\" u\u0308tles ta saates \"O\u0308koskoop\". Samas on enamik maailma imetajatest rotisuurused ja kaks kolmandikku imetajaid meenutavad va\u0308limuselt hiirt vo\u0303i rotti. \"Nii et rott ongi tu\u0308u\u0308piline imetaja,\" to\u0303des terioloog."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Kui Eestis on rotid inimkaaslejad, siis na\u0308iteks Lo\u0303una-Euroopas lubab kliima neil ka looduses toime tulla. Po\u0303hja pool so\u0303ltub rott Miljutini so\u0303nul aga inimesest, kes on ehitanud endale sooja kodu, kus valitseks inimese pa\u0308ritolumandrit Aafrikat meenutav kliima. Kasu inimesel rotist pole, kuid lahti saada na\u0308rilisest ka ei o\u0303nnestu. \"Sadu aastaid ka\u0308ib so\u0303da inimeste ja rottide vahel, aga rotid ja\u0308a\u0308vad alati peale,\" so\u0303nas terioloog."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Ajalooliselt on rotte seostatud haigustega, mis on Miljutini so\u0303nul o\u0303ige seos, sest rotid to\u0303epoolest kannavad mitmesuguseid haigusi. \"Samas, rotil ja inimesel on vaid osa nakkushaigusi u\u0308hised, aga kahel inimesel on 100 protsenti nakkushaigusi u\u0308hed ja samad,\" vo\u0303rdles ta. Samuti ei pruugi haiguse levitamise su\u0308u\u0308 olla Miljutini so\u0303nul alati rottidel, sest na\u0308iteks katku kandsid hoopis rottide kirbud."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Kahest Eestis elavast rotiliigist jo\u0303udis siia esimesena hiljemalt 13. sajandil kodurott (Rattus rattus). Ra\u0308ndrott (Rattus norvegicus) levis Eesti aladele 18. sajandil. \"Enne ra\u0308ndroti saabumist oli kodurott levinud Eestis va\u0308ga laialt nii palju, kui seda vanemast kirjandusest teada saab,\" osutas Miljutin."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Nu\u0308u\u0308d on kodurott kadunud nii Po\u0303hja- ja La\u0308a\u0308ne-Eestist kui ka u\u0308ldiselt parasvo\u0308o\u0308tme Euroopast. Pu\u0308sivalt elab kodurott terioloogi so\u0303nul aga Kagu-Eestis, La\u0308tis, Valgevenes, Ida-Leedus ja Venemaal Pihkvast Moskvani. Ra\u0308nd- ja koduroti vahel on terioloogi so\u0303nul endiselt konkurents. \"Kui kaks liiki on koos, siis ra\u0308ndrotil on eelised, sest ra\u0308ndrott on suurem, agressiivsem ja talub paremini ku\u0308lma,\" po\u0303hjendas ta."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Va\u0308ite kohta, et rotid on targad loomad, u\u0308tles Andrei Miljutin, et pigem on rotid ettevaatlikud. Rotid, kes inimest ei kartnud, said ajaloos kiiresti surma. \"Nii et rotid, kes praegu meie juures elavad, on ettevaatlike rottide ja\u0308rglased,\" osutas terioloog. Inimesehirmu ko\u0303rval on rottidel ka neofoobia ehk hirm uute asjade ees. \"Seepa\u0308rast nad ei kipu minema lo\u0303ksudesse ega vo\u0303tma mu\u0308rgitatud toitu, erinevalt na\u0308iteks koduhiirest,\" ma\u0308rkis Miljutin."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Inimene vo\u0303iks tema so\u0303nul suhtuda rottidesse nagu u\u0308hte loomaliiki paljude seast. \"U\u0308ks huvitav probleem on ta\u0308napa\u0308eval tekkinud: inimesed on muutunud ega taha enam loomi tappa,\" u\u0308tles ta. Rotte leides pu\u0308u\u0308avad inimesed nu\u0308u\u0308d neid elusalt kinni ja viivad kuhugi kodust kaugemale. Sealjuures tuleb Miljutini so\u0303nul arvestada, et Eesti karmis kliimas rotid tavaliselt looduses hakkama ei saa. \"Nad tulevad ikka. Kui mitte teie majja tagasi, siis naabri majja,\" so\u0303nas ta."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Hiljuti silmatud metslemmingut leiab juba Eesti igast nurgast"}, {"text_idx": "#000016", "text": "2021. aasta ta\u0308hed Eesti looduses: rott, haug, kadakas, pa\u0308evakoer ja teised"}, {"text_idx": "#000017", "text": "Eesti inimene joob aastas a\u0308ra 20 tassi ravimtaimeteed"}, {"text_idx": "#000018", "text": "Himurad kvollid on valmis suguu\u0308hte nimel surema"}, {"text_idx": "#000019", "text": "Geenid juhatavad salu-lehelinnu o\u0303igele ra\u0308nnuteele"}, {"text_idx": "#000020", "text": "U\u0308hiselulised imetajaliigid elavad kauem kui u\u0308ksiklased"}, {"text_idx": "#000021", "text": "Teadlane o\u0303petab tehismo\u0303istust kuusejuuri mo\u0303o\u0303tma"}, {"text_idx": "#000022", "text": "Sotsiaalmeediapostitused aitavad uusi taimeliike leida"}, {"text_idx": "#000023", "text": "Jutt kurjast koerato\u0303ust on liigne lihtsustus"}, {"text_idx": "#000024", "text": "Maakera sisetuum vo\u0303ib olla hakanud teistpidi po\u0308o\u0308rlema"}, {"text_idx": "#000025", "text": "Gravitatsioonilained kannavad infot kaugeist ta\u0308htedest ja planeetidest"}, {"text_idx": "#000026", "text": "Po\u0303hja valge-ninasarvikud vo\u0303iks pa\u0308a\u0308sta va\u0308ljasuremisest kunstlik viljastamine"}, {"text_idx": "#000027", "text": "Ameerika sisalik hingab mulli abil veerand tundi vee all"}, {"text_idx": "#000028", "text": "Suurim lind liugles taevas 25 miljoni aasta eest"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Kasvav energiana\u0308lg kannustab pruuni kullapalavikku"}, {"text_idx": "#000031", "text": "Keskkonda kuhjuvatest ravimija\u0308a\u0308kidest vo\u0303ib pakkuda pa\u0308a\u0308su kompostimine"}, {"text_idx": "#000032", "text": "Jupiteril on teada 92 kuud"}, {"text_idx": "#000033", "text": "President annetas teenetema\u0308rgi mitmele teadlasele"}, {"text_idx": "#000034", "text": "Tehisintellekt hiilib vargsi kohtunike to\u0308o\u0308lauale"}, {"text_idx": "#000035", "text": "Viis vastust kimbutavate herilastega toime tulemiseks"}, {"text_idx": "#000036", "text": "Tartu U\u0308likooli teadlased aitasid avastada mullas ka\u0308iva globaalse so\u0303ja"}, {"text_idx": "#000037", "text": "Kas o\u0308o\u0308liblikat peibutasid to\u0303esti Ronaldo pisarad?"}, {"text_idx": "#000038", "text": "Maailma vastupidavaimate loomade saladused hakkavad paljastuma"}, {"text_idx": "#000039", "text": "Virtuaaltuur: Tallinna loomaaia ja\u0308a\u0308karud said viimaks uue kodu"}, {"text_idx": "#000041", "text": "Kuradil on va\u0308hk, ta jookseb vo\u0303idu ajaga"}, {"text_idx": "#000042", "text": "Inimeste peeniseluule andis viimase hoobi monogaamia"}, {"text_idx": "#000043", "text": "Hiiglaslik viirus tekitas tulise vaidluse"}]