[{"text_idx": "#000001", "text": "Eeriku Leenu olnud tu\u0308se, kuid suhteliselt lu\u0308hike naine. Samuti ra\u0308a\u0308giti, et ta olnud mo\u0303lema-sooline, ehk lisaks naiste suguelunditele olnud tal ka meesterahva riist olnud. Vihakse poisid, Edi ja Teo, piilunud teda kord saunaaknast ning niimoodi saanudki teada, mis moodi ta va\u0308lja na\u0308eb."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Eerika Leenu oli omapa\u0308rase elulaadiga ja selle ajaga vo\u0303rreldes va\u0308ga tehnikahuviline. Elukutselt oli Leenu kalur, rehepeksumasina motorist, kaevude puurija ja paadimeister. Ta valmistas selleaegseid so\u0303u- ja mootorpaate, planeeris ning valmistas neid puidust. Eerika Leena oli va\u0308ga to\u0308o\u0308kas, lo\u0303busa iseloomuga, huumorit ja nalja armastav inimene. Leenu oli esimene Seliste inimene, kes grammofoni ostis. Suveo\u0303htutel lu\u0308kkas oma toa akna lahti ja pani aknalauale grammofoni u\u0308u\u0308rgama lo\u0303busaid Artur Rinne laulusid, nii et Vihakse ku\u0308la kajas. Ku\u0308la lapsed kogunesid sinna akna juurde kuulama, suviti oli seal lastel lo\u0303bu laialt."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Ta oli ku\u0308ll kandnud alati pikka villast seelikut, kuid rohkem armastanud ta ikka meeste seltskonnas istuda, nendega lorajuttu ajada ja selleaegset plekiviina maitsta."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Eeriku Leenuga on seotud veel palju omamoodi lugusid. U\u0308ks lugu, mis pa\u0308rineb 1921. aastast on seotud eksitajatega. Eesti rahvatraditsioonis on eksitaja teispoolset, konkreetses vormis kehastunud olend vo\u0303i ka mitteisikuline ekitav jo\u0303ud vo\u0303i va\u0308gi, mis inimese o\u0303igelt teelt ko\u0303rvale juhib, a\u0308ra eksitab. Sageli tegutsevad eksitajad metsas ja on nn metshaldjad, ent mitte alati. On teateid ka soos, karjamaal vo\u0303i mujal lagedal tegutsevatest eksitajatest. Tihti on eksitajad esinenud nutva lapsena. Kui teeka\u0308ija talle la\u0308heneb, kaob laps ja ilmub juba teises kohas, meelitades no\u0303nda inimest tuttavalt rajalt ko\u0303rvale. U\u0308ldiselt oli levinud uskumus, et emade tapetud ja salaja maha maetud imikud muutuvad eksitajateks. Sellega seoses kirjutati 1921. aastal u\u0308les ja\u0308rgmine lugu:"}]