[{"text_idx": "#000001", "text": "MTU\u0308 Eesti MaaturismOtsi lehelt ettevo\u0303tetU\u0308hingu liikmed"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Ja\u0308neda, 73602, Tapa vald, La\u0308a\u0308ne-Virumaa"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Ja\u0308neda mo\u0303is pakub looduskaunis va\u0308rvika ajalooga paigas vo\u0303imalust korraldada konverentse ning erinevaid u\u0308ritusi. Ka ha\u0308id vo\u0303imalusi aktiivseks puhkuseks. Ja\u0308neda pakub avastamisro\u0303o\u0303mu nii rahu kui ka teravate elamuste ihkajaile aastaringselt. Meie va\u0308ike so\u0303bralik professionaalne kollektiiv aitab teie u\u0308ritusel meie majas igati o\u0303nnestuda.\nSeminarid ja konverentsid: Meil on 6 erineva meeleoluga ruumi, neist suurim mahutab teatristiilis 250 in.\nMusta Ta\u0308ku Tall: Ja\u0308neda mo\u0303isa to\u0308o\u0308hobuste talliks 1888. aastal ehitatud hoone on kasutusel suure ko\u0303rtsina, kuhu mahub korraga laudade taga pidutsema 350 ku\u0308lalist. Teid ootab ainulaadne miljo\u0308o\u0308, maitsvad toidud ja lahke pererahvas.\nLo\u0303o\u0303gastuskeskus - SPA: Meie Ku\u0308lalistemaja keldrikorrus peidab endas mitmeid SPA protseduuride vo\u0303imalusi ja saunanaudinguid. Tule nautima meelelist kogemust.\nKa\u0308sito\u0308o\u0308keskus: See on Eesti suurimal pinnal tegutsev va\u0308ga mitmeku\u0308lgse kaubavalikuga kordumatus keskkonnas toimiv eestimaist ka\u0308sito\u0308o\u0308d pakkuv keskus. Kaunid kudumid, lapito\u0308o\u0308d ja keraamika pakuvad elamuse juba lihtsalt vaadates, ostmata lahkuda on lausa raske ...\nTraditsioonilised su\u0308ndmused Ja\u0308nedal: Aia- ja Lillepa\u0308evad maikuu viimasel na\u0308dalavahetusel, Eesti Talupa\u0308evad juulikuu viimasel na\u0308dalavahetusel, Ja\u0308neda Su\u0308gislaat septembrikuu viimasel na\u0308dalavahetusel."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Ku\u0308lalistemajas kokku kuni 120 kohta (neist 56 kohta vastavad hotelli standardile, 2 Junior sviiti ja u\u0308leja\u0308a\u0308nud kohad on hosteli tu\u0308u\u0308pi).\nMatkasellidele ja looduse so\u0303pradele pakume telkimisvo\u0303imalust."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Majutujate toitlustamine, ta\u0308htpa\u0308evalauad, kohvipausid / 300 kohta"}, {"text_idx": "#000010", "text": "Altja on vana kaluriku\u0308la, kus na\u0308eb taastatud Uustalu ja Toomarahva talukomplekse, ku\u0308lako\u0303rtsi, ku\u0308lakiike ja vo\u0303rgukuure. Vanas rookatuse ja eheda sisekujundusega Altja ko\u0303rtsis on vo\u0303imalik ta\u0308na proovida maitsvaid eesti rahvustoite. U\u0308mbruskonnaga saab tutvuda 3 km pikkusel Altja loodus- ja kultuuriloolisel o\u0303pperajal."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Ka\u0308smu ku\u0308la on ajaloou\u0308rikutes mainitud esmakordselt 1453. aastal. Legendi ja\u0308rgi olevat ku\u0308la ristiisaks olnud Kasperi nimeline kapten, kes kord mereha\u0308dast pa\u0308a\u0308senuna siia kabeli ehitas. Ka\u0308smu ku\u0308la ehitati va\u0308lja vahetult enne I Maailmaso\u0303da, kui mereso\u0303itudega oli kogutud jo\u0303ukust. Ka\u0308smu sai kogu Eestis tuntuks \u201ekaptenite ku\u0308la\u201c nime all. Ka\u0308smu ku\u0308la ajalooga saab tutvuda meremuuseumis, mis asub eelmise sajandi lo\u0303pul ehitatud kordonihoones. Ka\u0308smu on ta\u0308na ka populaarne su\u0308ndmuste toimumise koht, siin leiab aset Viru Folk ()."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Kiltsi mo\u0303isaansambel on rajatud 18. sajandi lo\u0303pul. Aja- ja kultuuriloos on Kiltsi lossil eriline koht \u2013 19. saj. kuulus loss von Krusensternide suguvo\u0303sale. Adam Johann von Krusensterni (1770-1846) juhtimisel teostus vene esimene u\u0308mbermaailmareis (1803-1806), mille po\u0303hjal koostas ta \"Lo\u0303unamere atlase\". 16. novembril 1995 mo\u0308o\u0308dus 225 a. Adam Johann von Krusensterni su\u0308nnist ning siis avati Kiltsi lossis admiralile ja o\u0303petlasele pu\u0308hendatud ma\u0308lestustuba. 2010. aastal renoveeritud mo\u0303isas pa\u0308lvivad ta\u0308helepanu taastatud seina-ja laemaalid, mo\u0303isa all paiknevad keskaegsed ruumid ning taastatud Krusensterni ro\u0303du. Mo\u0303isa on vo\u0303imalik ku\u0308lastada ettetellimisel."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Lahemaa on Eesti vanim ja suurim rahvuspark, asutatud 1971. aastal Po\u0303hja-Eestile iseloomuliku looduse ja kultuuripa\u0308randi sa\u0308ilitamiseks, uurimiseks ja tutvustamiseks. Praegu ho\u0303lmab rahvuspark 72 500 ha, millest kolmandiku moodustab meri. Enamasti seostub Lahemaa mo\u0303isakeskustega Kolgas, Palmses, Sagadis ja Vihulas, kaptenite ku\u0308la Ka\u0308smu, kalurite ku\u0308la Altja vo\u0303i Vo\u0303su rannaga. Va\u0308hem tuntakse kultuurmaastikuga la\u0308bi po\u0303imunud loodusva\u0308a\u0308rtusi. Looduses liikumise lihtsustamiseks ja Lahemaa tundmao\u0303ppimiseks on rahvuspargi ku\u0308lastaja jaoks rajatud mitmed o\u0303ppe-ja matkarajad: Tsitre puuderada (0,5 km), Koprarada Oandul (1 km), Viru raba o\u0303pperada (3,5 km), Ojaa\u0308a\u0308rse metsarada (3,5 km), Oandu loodusmetsarada (4,7 km), Majakivi-Pikano\u0303mme o\u0303pperada (7 km) ja Oandu-Vo\u0303su matkarada (9,5 km), mis on osa 79 km pikkusest Aegviitu kulgevast Ko\u0303rve rajast."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Neeruti maastikukaitseala on ilusa loodusega 1272 ha ho\u0303lmav ala, kus metsaga kaetud va\u0308ikesed piklikud ma\u0308ed \u2013 oosid \u2013 vahelduvad va\u0308ikeste ja\u0308rvedega. Oosid on tekkinud umbes 10 000 aastat tagasi, kui siit taandus ja\u0308a\u0308aeg. Ja\u0308a\u0308aja tuntuim uurija Eestis, geoloog Endel Ra\u0308hni, on nimetanud Neerutit ja\u0308a\u0308aja muuseumiks. Paiga on tuntuks kirjutanud aga Fr. R. Kreutzwald eesti rahvuseeposes \u201eKalevipoeg\u201d. Nii retkejuhi juhtimisel kui iseseisvalt seigeldes on siin vo\u0303imalik la\u0308bida nii lu\u0308hemaid kui pikemaid matkaradasid."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Lahemaa rahvuspargi su\u0308dames asuv Palmse mo\u0303is - vabao\u0303humuuseum on u\u0308ks unikaalsemaid mo\u0303isaansambleid Baltikumis. Ko\u0303ige esimene terviklikult taastatud mo\u0303isaansambel imeilusate parkide, aedade ja ajalooliste hoonetega annab suurepa\u0308rase u\u0308levaate Eesti mo\u0303isaelust ja -arhitektuurist la\u0308bi sajandite. Ku\u0308lastajatele on avatud na\u0308itused, to\u0308o\u0308kojad, koolituskeskus, eksootiliste lindude ja kaladega palmimaja, romantiline kohvik, rahvuslik ko\u0303rts ja 1753. a jooniste po\u0303hjal rajatud regulaarpark. See on ideaalne koht nii asjalike koolituste ja konverentside kui ka pidulike pulmade ja vastuvo\u0303ttude korraldamiseks."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Porkuni paemuuseum () asub Porkuni paisja\u0308rve keskel Ku\u0308ngassaarel 15. saj linnusest (1479) sa\u0308ilinud va\u0308rava- ja vahitornis. Ainukese Eesti rahvuskivi tutvustava muuseumi va\u0308ljapanek keskendub paekivina\u0308idistele. Muuseumis na\u0308eb va\u0308ljapanekut Eestis leiduvatest kivististest, Kiviaabits tutvustab Eestis leiduvaid kivimeid. Siin asub ka u\u0308he tuntuma paefotograafi To\u0303nis Saadre fotona\u0308itus paearhitektuurist ja paepaljanditest. Muuseumi vaateplatvormilt avaneb kaunis vaade mo\u0303isakompleksile ja ujuvate saartega Porkuni ja\u0308rvele."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Rakvere ordulinnuse sa\u0308ilinud linnusemu\u0308u\u0308rid on pa\u0308rit 14.-16. saj. Viimasel ajal on linnuse siseruume taastatud ja osaliselt konserveeritud. Ordule iseloomuliku linnustu\u0308u\u0308bi \u2013 konvendihoone \u2013 ehitamine ka\u0308is la\u0308bi mitme sajandi. Linnuse eeshoovis on ta\u0308na ka\u0308sito\u0308o\u0308liste o\u0303u, loomade aedik, Schenkenbergi ko\u0303rts ja mitmed keskaegsed atraktsioonid, nagu kahuritorn ja pu\u0308ssirohukelder, kiviheitemasin, ha\u0308bipost jpm. Ka\u0308tt saab proovida vibu vo\u0303i ammu laskmises ning mo\u0303o\u0303gavo\u0303itluses. Katsetada saab sepa- ja puusepaametit, voolida savi, lu\u0308u\u0308a mu\u0308nt, valmistada kulda ning pu\u0308ssirohtu. Konvendihoones on avatud na\u0308itused linnuse ja Liivi Ordu ajaloost, relvadest la\u0308bi sajandite; ku\u0308lastada saab veinikeldrit, kabelit, piinakambrit, surmatuba ja po\u0303rgut, Punaste laternate ta\u0308navat, keskaegset pordumaja, astronoomiatuba jpm.\nLinnuse vahetusla\u0308heduses asub Rakvere linna su\u0308mboli, kunagi Tarvanpa\u0308a\u0308 linnusele nime andnud tarva kuju, mis pu\u0308stitati 2002. a. ta\u0308histamaks linna 700 a. mo\u0308o\u0308dumist Rakvere linnale Lu\u0308becki linnao\u0303iguste andmisest (linnao\u0303igused 1302). Kuju mo\u0303o\u0303dud: pikkus 7,1 m, ko\u0303rgus 3,5 m (koos graniitalusega 5 m), sarvede vahe 3,4 m, kaal 7000 kg. Skulptor Tauno Kangro. Graniitalusel on kirjas kuju pu\u0308stitamiseks annetanud isikute nimed ja olulised andmed Rakvere ajaloost."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Sagadi mo\u0303isakompleks () asub Eestimaa po\u0303hjarannikul, Lahemaa Rahvuspargi kauni looduse keskel, 90 km kaugusel Tallinnast. Sagadi mo\u0303isa ajalugu ulatub rohkem kui 500 aastat tagasi. Sagadis saab koguda elamusi kaunist u\u0308mbrusest, nautida mugavat majutust, suurepa\u0308raseid toiduelamusi ning hubast o\u0303hkkonda, aga ka avardada oma teadmisi metsast ja loodusest. Sagadi mo\u0303isakompleks on riikliku ta\u0308htsusega arhitektuurima\u0308lestis, mille muudab haruldaseks tema terviklikkus: suur ko\u0303rvalhoonete arv koos korrastatud teede, alleede, mo\u0303isapargi ja tiigiga. Sagadi mo\u0303isnike kunagisele rikkusele pani osaliselt aluse mets. Huvi ja armastus metsa ning looduse vastu laiemalt on la\u0308bivaks jooneks ko\u0303igis Sagadi tegevustes."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Torni tu\u0308u\u0308pi linnuseid esines Eestis 14. sajandil u\u0308sna arvukalt. Neid ehitati maa- ning veeteede julgestamiseks ja samuti paikadesse, kuhu ei olnud vaja arvuka meeskonnaga suuri linnuseid. Vao tornlinnus on ehitatud to\u0303ena\u0308oliselt 14. sajandi teisel poolel. Kindlustus asub endise Vao mo\u0303isapargi serval, ko\u0303rge no\u0303lvaku kaldal. Linnusel on koos keldriga neli korrust, millest kaks alumist on vo\u0303lvitud. Linnust on vo\u0303imalik ettetellimisel ku\u0308lastada alates 1991. aastast. I korrusel asub va\u0308ljapanek linnuse, mo\u0303isa ja u\u0308mberkaudsete ku\u0308lade ajaloost. Pikemat ka\u0308sitlust leiab Vao mo\u0303isa viimaste omanike von Rennenkampffide perekonnalugu."}]