[{"text_idx": "#000001", "text": "Laps ei taha lugeda. Tu\u0308drukul la\u0308heb autos so\u0303ites su\u0308da pahaks. Kontorito\u0308o\u0308tajal hakkab arvuti taga pea valutama. Ko\u0303igi nende pealtna\u0308ha eriilmeliste murede korral vo\u0303ib saada abi na\u0308gemisteraapiast. Kuidas ku\u0308ll?"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Silmalihaseid teatud harjutuste abil treenides saame parandada oma na\u0308gemist. Aga mitte ainult \u2013 na\u0308gemismeele kaudu vo\u0303ib arendada ka aju ja keha koostoimimist."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Na\u0308gemisterapeut Karmen Johanssonselgitab, et na\u0308iteks lugedes suudavad treenitud silmad kiiremini liikuda ning nii analu\u0308u\u0308sime ja to\u0308o\u0308tleme teksti paremini. Lugemiskiirus so\u0303ltub silmade ja aju koosto\u0308o\u0308st. Silmad vo\u0303ivad liikuda mis tahes kiirusel u\u0308le teksti, kuid aju on see, mis annab silmadele vo\u0303imaluse edasi liikuda. Aju omakorda saab infot nn kus- ja misrakkudelt. On kaks paralleelset rakkude su\u0308steemi, mis edastavad info ajju: detailide analu\u0308u\u0308simise, na\u0308gemisteravuse ja va\u0308rvide na\u0308gemise tagavad mis-rakud ning liikumistaju, su\u0308gavustaju, ruumitaju ja kontrastsuse eest vastutavad kus-rakud."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Kui silmad liiguvad va\u0308he, to\u0308o\u0308tavad u\u0308hel kaugusel, saavad nad u\u0308mbritsevast keskkonnast va\u0308he stimulatsioone. Silmade vo\u0303imekuse kahanedes va\u0308heneb omakorda keskendumisvo\u0303ime. Nu\u0308u\u0308d tulevadki appi harjutused. Na\u0308gemisteraapias treenitaksegi mis- ja kus-rakkude su\u0308steeme."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Karmen Johansson ongi peale na\u0308gemisteravuse korrigeerimise spetsialiseerunud just silmalihaste koosto\u0308o\u0308vo\u0303imekuse ja silmala\u0308a\u0308tse elastsuse uurimisele ja treenimisele ning saanud suurepa\u0308raseid tulemusi. Na\u0308iteks on tema juurde jo\u0303udnud lapsed, kel arvati olevat hu\u0308peraktiivsus. Hiljem selgus, et pu\u0308simatuse ja tujukuse taga on hoopis kehv silma fookustamine. Pole ju kerge kokku lugeda teksti, mis silmade ees justkui virvendab."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Terapeut selgitab, et noore inimese silmala\u0308a\u0308tse vo\u0303ime la\u0308hiala fookustada on va\u0308ga suur, kuid u\u0308le to\u0308o\u0308tades see va\u0308heneb. Sellega kaasneb va\u0308hene huvi lugemise vastu, aga ka viletsad sportlikud saavutused, silmade ja ka\u0308te motoorika ning u\u0308ldmotoorika kehvemaks muutumine."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Sageli ei teata, et silmalihaste vo\u0303imekuse va\u0308henemisel on samasugused su\u0308mptomid kui nn kuival silmal. Leevendust pu\u0308u\u0308takse leida silmatilkadest, mis muudavadki korraks na\u0308gemise paremaks, kuid silmade seisundit ei paranda. Seeto\u0303ttu pu\u0308sib ekslik arusaam, et tilku tuleb kasutada pidevalt.Karmen Johansson ma\u0308rgib, et o\u0303ppurid ja arvutiga to\u0308o\u0308tajad kannavad sageli liiga tugevaid miinusprille. Kui tugevad miinusprillid on juba va\u0308lja kirjutatud, siis tavaliselt neid kogu aeg ka kasutatakse. Miinusklaas pingutab silmala\u0308a\u0308tse. Selle liigne tugevus tekitab silmala\u0308a\u0308tses krambi, ta ei suuda end enam ise lo\u0303dvestada. Kokkuvo\u0303ttes toob see kaasa na\u0308gemise ja\u0308tkuva halvenemise ning silmade va\u0308simuse. Ka plussprillide vale tugevus po\u0303hjustab ha\u0308dasid, nagu ta\u0308htede piirjoonte laialivalgumine, topeltna\u0308gemine, peavalud ning silmade kipitus, punetus ja su\u0308gelus. Niisugused ilmingud vajavad na\u0308gemisuuringu ka\u0308igus kindlasti enam ta\u0308helepanu."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Na\u0308gemisteraapia mo\u0303jusus so\u0303ltub kindlasti inimese motiveeritusest, kuid kui on va\u0308lja kirjutatud liiga tugevad miinusprillid, saab na\u0308gemisteraapia abil va\u0308hendada prillide tugevust va\u0308hemalt 1,5 dioptrit."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Va\u0308ga oluline on ka silmalihaste koosto\u0308o\u0308vo\u0303ime. \u201cKui lapsel vo\u0303i ka ta\u0308iskasvanul la\u0308heb autos so\u0303ites su\u0308da pahaks, vo\u0303ib su\u0308u\u0308di olla silmade kesine koosto\u0308o\u0308vo\u0303ime. Na\u0308gemine ja tasakaal on omavahel seotud. Silmalihased ja\u0308lgivad liikuvaid asju, silmala\u0308a\u0308ts fookustab teravust. Autos so\u0303ites silmad ja\u0308lgivad ja liiguvad pidevalt ning pea vo\u0303ib hakkama ringi ka\u0308ima ja su\u0308da pahaks minna. Kui lapsel tekib autos sageli iiveldustunne, siis soovitatakse batuudil hu\u0308pata, palju joosta ja turnida, et tugevdada tasakaalukeskust, aga vaja oleks kontrollida ka silmalihaste to\u0308o\u0308d,\u201d selgitab Johansson. Ta na\u0308itab oma teraapiakabinetis mustvalgete triipudega rullikut, mille abil saab kontrollida silmade liikumist ja silmalihaste koosto\u0308o\u0308d."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Vahel vo\u0303idakse alles enne kooliminekut avastada, et laps u\u0308hest silmast ei na\u0308egi. Meie silmad ei pruugi vo\u0303rdselt areneda, u\u0308ks vo\u0303ib olla teisest laisem. Ja ajul on lihtsam laisk hoopis va\u0308lja lu\u0308litada. Varem usuti, et viimane aeg laiska silma ravida on 7\u20138 aastaselt. \u201cNu\u0308u\u0308d teame, et aju on arvatust plastilisem ning seeto\u0303ttu annab laisa silma ravi ka hilisemas eas ha\u0308id tulemusi."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Na\u0308gemissu\u0308gavus saavutatakse kahe silma koosto\u0308o\u0308s. Seda vo\u0303imet vajame nii sportides, liikluses kui ka paljudes ametites, alates lennundusest ja lo\u0303petades meditsiiniga."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Na\u0308gemisterapeudi juurde jo\u0303uab iga patsient oma erilise looga. Spetsialisti u\u0308lesanne on va\u0308lja selgitada, miks na\u0308gemine on muutunud, kas tegu on pa\u0308riliku soodumusega vo\u0303i tulevad ha\u0308dad keskkonnast. Kas inimesel on probleeme silmala\u0308a\u0308tse ehk fookustamisega vo\u0303i hoopis silmalihaste liikumise ehk na\u0308gemistajuga. Harjutusi jagub, aga neist tuleb leida ko\u0303ige olulisemad."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Terapeut mo\u0303o\u0303dab silmalihaste vo\u0303imekust prismadega \u2013 ta saab la\u0308bi eri klaaside vaadates kontrollida, kuidas silm suudab po\u0308o\u0308rata u\u0308les ja alla, vasakule ja paremale ning kui kiiresti suudab na\u0308gemiskeskus silmi po\u0308o\u0308rata sisse- ja va\u0308ljapoole. Silmala\u0308a\u0308tse hindamiseks kasutatakse eri tugevusega optilisi klaase. Mo\u0303o\u0303detakse, kui kiiresti silm muutustele reageerib. Stereotestid na\u0308itavad na\u0308gemissu\u0308gavust ja laisa silma olemasolu."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Kui terapeut na\u0308eb probleeme silmalihaste vo\u0303imekusega, koostab ta na\u0308gemisteraapia individuaalse harjutuskava. U\u0308ks teraapiaseanss kestab 45 minutit ja teha vo\u0303iks kaks seanssi na\u0308dalas, kokku 8\u201310 korda. Teatud harjutusi saab hiljem kodus ja\u0308tkata."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Na\u0308gemisterapeudi to\u0308o\u0308tuba meenutab va\u0308ikest vo\u0303imlemissaali. Na\u0308iteks peab u\u0308he harjutuse ka\u0308igus ko\u0303ndima mo\u0308o\u0308da po\u0303randale asetatud lauda edasi ja selg ees tagasi nagu poomil, samal ajal tuleb lugeda raamatust teksti ja astuda u\u0308le takistustest, mida terapeut teele ette seab. Nii treenitakse mis- ja kus-rakke, fookustamisvo\u0303imet, motoorikat ning taju."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Kolmas harjutus na\u0308eb ette, et ko\u0303nnitakse mo\u0308o\u0308da kitsast tasakaalulauda ja metronoomi tiksumise ru\u0308tmis vaadatakse ettesirutatud ja eri ko\u0303rgusel hoitavate ka\u0308te po\u0308idlaid. Harjutus teeb head silmalihastele ja silmala\u0308a\u0308tsedele ning sedakaudu mo\u0303jutatakse motoorikat, tasakaalu ja taju."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Na\u0308gemisterapeut: mu\u0308tsinokk vo\u0303i ku\u0308baraserv ei kaitse lapse silmi pa\u0308ikese eest alati piisavalt"}, {"text_idx": "#000021", "text": "Miks peab laste silmi kontrollima alati va\u0308ga po\u0303hjalikult?"}]