[{"text_idx": "#000002", "text": "UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVa\u0308rsked raadiouudisedVa\u0308lisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv"}, {"text_idx": "#000003", "text": "UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsu\u0308u\u0308hikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumU\u0308hiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepo\u0308o\u0308reEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuO\u0303pilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini o\u0303ppida?Lugeja ku\u0308sibNipid jooksuvo\u0303istluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuha\u0308a\u0308lingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi"}, {"text_idx": "#000004", "text": "EriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepo\u0308o\u0308reEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuO\u0303pilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini o\u0303ppida?Lugeja ku\u0308sibNipid jooksuvo\u0303istluseks"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Kes on need \"hiired\", kes talveks tuppa kolivad?"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Ko\u0303ik talvisel ajal majadesse tulevad na\u0308rilised ei ole hiired, mo\u0303ned neist on na\u0308iteks hamsterlased. Autor/allikas: Jaanus Remm"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Eesti looduses elab umbes 20 erinevat loomaliiki, kelle ko\u0303igi kohta vo\u0303ib o\u0308elda \"hiir\". Zooloog Jaanus Remm selgitab, kuidas neil vahet teha, ja u\u0308tleb mida teha, kui mo\u0303ni neist ku\u0308lmade ilmade ilmadega tuppa kolib."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Igal aastal po\u0308o\u0308rdub u\u0308ks vo\u0303i teine hea so\u0303ber minu poole ku\u0308simusega hiirtest. Ikka juhtub, et su\u0308gise saabudes on va\u0308ike karvane loom jooksnud u\u0308le ko\u0308o\u0308gipo\u0303randa, seejuures palju elevust tekitanud. Vo\u0303i siis on kevadel metsaservas jalutades silma ja\u0308a\u0308nud lume alt paljaks sulanud mo\u0308o\u0308dunud aasta heinakulusse tekkinud tunneleid meenutavate ka\u0308iguradade vo\u0303rgustik. Hiired \u2013 just, sellised va\u0308ikesed karvased loomad. Siiski ei ole alati selge, mida selle so\u0303naga mo\u0303eldakse. Laiemas mo\u0303ttes hiiri on nimelt erinevaid ja mitmed neist ei ole bioloogiliselt sugugi hiirlased. On lihtsalt hiired, uruhiired, unihiired, karihiired, nahkhiired ja teised. Igau\u0308ks omamoodi, po\u0303nev ja ta\u0308helepanuva\u0308a\u0308rne eluvorm, kirjutab Tartu U\u0308likooli o\u0308koloogia ja maateaduste instituudi vanemteadur Jaanus Remm zooloogiablogis Zooloogid 2.0."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Ra\u0308a\u0308gin ja\u0308rgnevalt kahest ko\u0303ige sagedamini kohatud Eesti hiirest, koduhiirest (Mus musculus) ja leethiirest (Myodes glareolus). Esimene on ko\u0303ige tu\u0308u\u0308pilisem hiir, kelle ja\u0308rgi on nimetatud kogu hiirlaste sugukond. See on imetajate klassi ko\u0303ige suurem sugukond, millesse kuulub rohkem kui 700 Euraasiast, Aafrikast ja Austraaliast pa\u0308rit liiki. Teine kuulub hamsterlaste hulka. Mo\u0303lemad on na\u0308riliste seltsi esindajad. Aga na\u0308rilised ei ole eelnimetatutest karihiired ja nahkhiired."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Hiirtega levib mitmeid nakkushaiguseid. On siiski leitud, et to\u0303siste nakkustega nagu katk on seotud eelko\u0303ige rotid, mitte koduhiir."}, {"text_idx": "#000011", "text": "KoduhiirKoduhiir on u\u0308hiseluline loom, kes Eesti oludes elab vaid inimese la\u0308heduses. Suvel ka\u0308ib laiemalt ringi, kuid po\u0303hjamaa talve elab u\u0308le vaid majapidamistes. Koos inimese ja ra\u0308ndrotiga on ta u\u0308ks maailma ko\u0303ige laiema levikuga liikidest. Liik on pa\u0308rit Kagu- ja Lo\u0303una-Aasiast, kust levis umbes 10 000 aastat tagasi, kui tekkis viljakasvatus la\u0308a\u0308ne poole. Hiljem levis koos eurooplastest kolonistidega u\u0308le maailma, ko\u0303igile mandritele peale Antarktika. Eesti alale jo\u0303udis tuhatkond aastat tagasi. Nii on ta loomult lo\u0303unapoolsema levikuga. Eesti klimaatilised tingimused ning teiste liikide konkurents on inimasulatest va\u0308ljas talle liialt karmid."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Koduhiir on tuntud oma iseloomuliku uriini ja muskusna\u0308a\u0308rmete eritise leha poolest. Selline hiirelehk on teinekord haistetav uksest sisse astudes majas, mille hiired on asustanud. Koduhiir tegutseb valdavalt o\u0308o\u0308sel ning va\u0308ldib eredalt valgustatud kohti. Kes on elanud koos hiirtega, teab, kuidas pa\u0308eval vaikse maja seina vahelt kostab pa\u0308rast o\u0308o\u0308 saabumist usinat kro\u0303bistamist. Niimoodi vo\u0303ib olla raske uinuda."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Koduhiire peamiseks looduslikuks toiduobjektiks on seemned ja teised viljad. Seeto\u0303ttu on koduhiir olnud ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rne viljasalvede kahjur. Usun, et ta\u0308napa\u0308evastes viljasalvedes on vo\u0303etud kasutusele piisavad meetmed hiirte eemale hoidmiseks. Kodudes ei u\u0308tle ta a\u0308ra ka muust inimese juures saadavast toidust nagu liha, rasv, juust, kartulid, o\u0303unad jms. Proovib hammast ka seebi ja plastikust kausi serva peal ning la\u0308bipa\u0308a\u0308suks na\u0308rib augu po\u0303randaliistusse. Lisaks toidu ja vara rikkumisele on koduhiirt seostatud nakkushaiguste levikuga. On siiski leitud, et to\u0303siste nakkustega nagu katk on seotud eelko\u0303ige rotid, mitte koduhiir. Vo\u0303imalik, et koduhiire ebameeldivad kaasna\u0308hud olid po\u0303hjuseks, miks samal ajal tema levila la\u0308a\u0308ne poole laiemisega sai Mesopotaamias metskassist kodukass."}, {"text_idx": "#000015", "text": "LeethiirLeethiir on Eesti ko\u0303ige arvukam imetaja. Meie piirkonna po\u0303line asukas, kes levis siia to\u0303ena\u0308oliselt umbes 8 000 aastat tagasi. Tema la\u0308hemad sugulased on uruhiired, kellega ta sarnaneb suhteliselt u\u0308mara pea ja lu\u0308hikese saba poolest. Erinevalt enamusest hiirtest on leethiir aktiivne kogu o\u0308o\u0308pa\u0308eva jooksul, tegutsedes ka pa\u0308eva ajal, kuid peamine aktiivsusaeg on ha\u0308marikus.Asustab peamiselt leht- ja segametsasid, kuid ka niite. Inimeste kodudesse satub harva. Pesa rajab maa alla urgu, mille vooderdab sambla ja heinaga. Sarnaselt koduhiirega kogub toiduvarusid. Ta on taimtoiduline, so\u0308o\u0308b pungi, puukoort, juuri, lehti, seemneid ja vilju. Ise on ta sagedaseks, vahel isegi peamiseks toiduobjektiks paljudele va\u0308ikekiskjatele ja ro\u0308o\u0308vlindudele. Niisiis on tal ta\u0308htis roll looduses, olles vo\u0303tmeliigiks o\u0308kosu\u0308steemi elurikkusele."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Leethiirega seotud ohtudest tasub mainida, et liik kannab Puumala hantaviirust, mis po\u0303hjustab inimesel hemorraagilist palavikku. Samuti on ko\u0303rge arvukuse korral peetud teda metsakahjuriks, kuna na\u0308rib noorte puude vo\u0303rseid ja juuri. Viimast saab majandusliku kahjuga seostada siiski vaid erakordselt ko\u0303rge arvukuse korral. Kuna liigil on palju looduslikke vaenlasi, siis Eesti oludes on selliste populatsiooni puhangute to\u0303ena\u0308osus va\u0308ga madal. Ku\u0308ll aga tasub ta\u0308hele panna, et la\u0308bi selle seose on ka ro\u0308o\u0308vloomadel ja -lindudel oma ta\u0308htsus ka puidu tootmisele suunitletud metsamajanduses."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Sarnasused ja erinevusedKuigi koduhiir ja leethiir on suuruselt u\u0308sna sarnased on va\u0308limuse poolest neil vahet teha lihtne. Koduhiir on pika saba, suurte ko\u0303rvade ja terava koonuga, leethiir on lu\u0308hikese saba, va\u0308ikeste ko\u0303rvade ja to\u0308mbi koonuga. Vabalt elavate koduhiirte selg, ku\u0308ljed ja pea on enamasti hallid, vahel kollaka vo\u0303i pruunika varjundiga. Leethiir on iseloomuliku punakaspruuni, pigem tumedapoolse, selja, ku\u0308lgede ja peaga. Ko\u0303hupoolelt on mo\u0303lemad liigid helehallid vo\u0303i -kollased."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Eesti looduses elab kokku umbes 20 liiki hiirega sarnaseid loomi."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Ka laborihiir on pa\u0308ritolult koduhiir. Laborihiirte va\u0308rvus vo\u0303ib olla valge, must, pruun, laiguline vo\u0303i midagi muud. Kui koduhiir on paljukasutatud katseloomaks meditsiinisuunitlusega teaduslaborites, siis leethiir on mudelorganismiks mitmetes o\u0308koloogilistes uuringutes."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Kuigi tegu on Eesti ko\u0303ige tavalisemate metsloomadega, u\u0308ks metsas, teine kodus, siis nende liikide omavahelisest seosest midagi teada ei ole. Hoolimata sellest tasub neid mo\u0303lemat meeles pidada. Koos nendega elab Eesti looduses kokku umbes 20 liiki hiire moodi loomi (nahkhiiri arvestamata). Vo\u0303rdlus kodu- ja leethiirega vo\u0303iks olla hea pidepunkt nende tundma o\u0303ppimiseks."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Va\u0308ike juhisLihtne juhis neile, kes tundmatut hiirt kohtavad oleks ja\u0308rgmine. Kui see juhtub toas, on tegemist va\u0308ga to\u0303ena\u0308oliselt koduhiirega. Kui kohtumispaik on o\u0303ues, majadest eemal, on ligi pooltel juhtudel tegemist leethiirega. U\u0308leja\u0308a\u0308nud juhtudel on tegu enamasti kaelushiire, juttselg-hiire vo\u0303i niidu-uruhiirega. Nagu o\u0308eldud, vo\u0303ib Eesti loodusest leida mituku\u0308mmend liiki hiiri. Kui tunned nu\u0308u\u0308d, et hiired on po\u0303nevad, siis otsi va\u0308lja mo\u0303ni hea raamat, kust rohkem avastada ning vo\u0303ta uue aasta eesma\u0308rgiks leida so\u0303ber, kes loomi ja loodust ha\u0308sti tunneb."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Kui kohtasid hiirt kodus, siis tuleb nentida, et hiirtega u\u0308he katuse all elamine ei ole hea mo\u0303te. Tagaja\u0308rjeks vo\u0303ib olla rikutud toit, kahjustatud vara ning halvemal juhul nakkushaigused, mis hiirtega levivad. Kui tunned, et hoolid loomadest ja sinu ka\u0308si ei to\u0303use neile liiga tegema, hangi eluspu\u0308u\u0308gilo\u0303ks, meelita hiir lo\u0303ksu ja vii kodust kaugele. Vabasta loom ja looda, et ta leiab endale parema koha, kus elada. Kuna koduhiir on loomult teraviljatoiduline, siis vali so\u0308o\u0308daks leivakuubik, mitte juustuviil. Kui leiad, et Eesti karmi loodusega kohastumata seltsingulise looma vabastamine ku\u0308lmal ajal kohas, kus liigikaaslasi pole on halvem variant, tuleb valida tavapa\u0308rane hiirte, kui kahjurite to\u0303rjumise meetod. Igal juhul pea meeles, et hiirtega toimetades on korralik ka\u0308tepesu asjakohane."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Lo\u0303petuseksIsegi juhtudel, kui mo\u0303ni hiir paistab vahel kahjurina on tegu ha\u0308sti oluliste ja po\u0303nevate loomadega, kelle kadumine loodusest vo\u0303iks kaasa tuua veelgi suurema kahju. Ju nemadki toimetavad omi va\u0308ikeseid tegusid ning elavad parimat lootes siinsamas suures maailmas. Loodust tasub hoida ka siis, kui see teinekord vo\u0303o\u0303ras, tu\u0308u\u0308tu vo\u0303i ohtlik tundub."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Paljastuhnurite vo\u0303o\u0303raviha hoiab elus nende ainuvalitseja murrak"}, {"text_idx": "#000026", "text": "\"Eia jo\u0303ulud Tondikakul\" \u2013 kas kakk oleks pa\u0308a\u0308stetud ka pa\u0308riselus?"}, {"text_idx": "#000027", "text": "Uus leid: kobras levitab ohtlikke parasiite"}, {"text_idx": "#000028", "text": "Ornitoloog: praegu on ha\u0308sti mitmekesine ra\u0308ndeaeg"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Suur linn teeb linnu silmad va\u0308ikseks"}, {"text_idx": "#000030", "text": "\"Pealtna\u0308gija\": kukkurhuntide ellu a\u0308ratamine ku\u0308tab kirgi ja kombib eetikapiire"}, {"text_idx": "#000031", "text": "Geneetikutel o\u0303nnestus ja\u0308rjestada va\u0308ljasurnud tasmaania tiigrite RNA-d"}, {"text_idx": "#000033", "text": "Eestist ra\u0308ndavad sookured kolme suunda"}, {"text_idx": "#000036", "text": "Tihaseliikide rohkuse salgas ma\u0308a\u0308rab kisklusrisk"}, {"text_idx": "#000037", "text": "Lugeja ku\u0308sib: miks o\u0303unapuud u\u0308le aasta suurt saaki annavad?"}, {"text_idx": "#000038", "text": "Galerii: testi end, kas tunned neid Eesti seeni?"}, {"text_idx": "#000040", "text": "Land: lubadus ko\u0303rghariduse rahastamist suurendada ei lahenda alusprobleemi"}, {"text_idx": "#000041", "text": "Ajakirjanduse professor: vo\u0303im peab ikka ajakirjandust natuke kartma"}, {"text_idx": "#000042", "text": "Video: seminar Eesti teaduseetika hetkeseisust ja tulevikust"}, {"text_idx": "#000043", "text": "Avastatud aine aitab astronautide luid hoida"}, {"text_idx": "#000045", "text": "Viis vastust kimbutavate herilastega toime tulemiseks"}, {"text_idx": "#000046", "text": "Tartu U\u0308likooli teadlased aitasid avastada mullas ka\u0308iva globaalse so\u0303ja"}, {"text_idx": "#000048", "text": "Maailma vastupidavaimate loomade saladused hakkavad paljastuma"}, {"text_idx": "#000049", "text": "Virtuaaltuur: Tallinna loomaaia ja\u0308a\u0308karud said viimaks uue kodu"}, {"text_idx": "#000050", "text": "Doktorito\u0308o\u0308: hundid on paremad isad kui koerad"}, {"text_idx": "#000051", "text": "Kuradil on va\u0308hk, ta jookseb vo\u0303idu ajaga"}, {"text_idx": "#000053", "text": "Hiiglaslik viirus tekitas tulise vaidluse"}, {"text_idx": "#000054", "text": "Arhiivide u\u0308ldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostu\u0308u\u0308milaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine"}]