[{"text_idx": "#000002", "text": "Helilooja on Karl August Hermanni loodud nimetus, nagu ka na\u0308iteks haritlane, su\u0308nnipa\u0308ev, salakuulaja ja veel tublisti u\u0308le saja so\u0303na, mida me siiani eesti so\u0303navara pu\u0308siosana tunneme ja kasutame."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Laulupeo juubeliaastal on po\u0303hjust meelde tuletada kultuuritegelasi, kes on ja\u0308a\u0308nud Eesti ajalukku seoses rahvusliku liikumise ja a\u0308rkamisajaga XIX sajandi lo\u0303pukolmandikul. Tolle aja kultuuri\u00adtegelased ei olnud u\u0308he eriala spetsialistid, vaid tundsid kohustust edendada mitmeku\u0308lgselt ja avaralt kogu eesti kultuurivaldkonda: nad andsid va\u0308lja ajalehti, arendasid seltsielu, kirjutasid laule, jutte ja luuletusi, korraldasid laulu\u00adpidusid ja na\u0308itema\u0308nge, arendasid ja korrastasid eesti kirjakeelt."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Ko\u0303ige suurema panuse eesti so\u0303navara rikastamisse andis sel perioodil aga Karl August Hermann. Tema on neid va\u0308heseid eesti o\u0303petatud mehi, kelle tegevus on mo\u0303jutanud pea ko\u0303iki meie rahvusliku ja vaimse tegevuse valdkondi."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Hariduselt oli Hermann aga keeleteadlane. Sooritanud gu\u0308mnaasiumieksamid Peterburis ja o\u0303ppinud mo\u0303ne aasta Tartu u\u0308likoolis usuteadust, la\u0308ks ta Saksamaale Leipzigi u\u0308likooli lingvistikat o\u0303ppima ja tuli sealt Tartusse tagasi keeleteaduse doktori kraadiga. Ta oli u\u0308ks kolmest rahvusliku liikumise tegelasest, kellel oli keeleteaduse doktori kraad (teised kaks olid Mihkel Veske ja Jakob Hurt). Va\u0308itekirja oli Hermann kaitsnud eesti so\u0303natu\u0308vede ja va\u0308ldete teemal. Tartus toimetas ta ajalehte, tegutses aktiivselt Eesti Kirjameeste Seltsis ja to\u0308o\u0308tas 20 aastat Tartu u\u0308likooli eesti keele lektorina."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Kirjameeste seltsis puutus Hermann kokku eesti kirjakeele arenguprobleemidega. Otsingutes ja vaidlustes kujunes eesti keele grammatiline struktuur ja ortograafia ikka kindlamaks. Hermann fikseeris senise eesti kirjaviisi korralduse oma o\u0303pikus \u201eEesti keele grammatik\u201c (1884). Selle ilmumine to\u0303i autori seisukohad avalikkuse ette ja vallandas otsekohe teisitimo\u0303tlejate kriitikatulva. Arutelud olid avalikud: paljud Postimehe numbrid olid pu\u0308hendatud vaidlustele Mihkel Veske, Jakob Hurda, Ado Grenz\u00adsteini ja teistega. Hermanni seisukohad paljudes eesti keele ortograafia ku\u0308simustes leidsid lo\u0303plikult tunnustamist alles XX sajandi algul. Seega u\u0308letas Hermanni keeleline loogika ja vaist mitmegi ha\u0308a\u0308lekamalt esinenud eesti keelemehe oma."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Ta\u0308htis lo\u0303ik Hermanni keeletegevuses oli uute so\u0303nade loomine ja terminivara kujundamine. On kokku loetud, et Hermann on teinud avalikult umbes 1200 uudisso\u0303naettepanekut, millest on pu\u0308sima ja\u0308a\u0308nud umbes 140 so\u0303na, ko\u0303ige rohkem grammatika- ja muusikatermineid. Sajandi lo\u0303pul koostas Hermann ka esimese \u201eEesti kirjanduse ajaloo\u201c ning hakkas vihikute kaupa va\u0308lja andma konversatsioonileksikoni. \u201eEesti u\u0308leu\u0308ldise teaduse raamat ehk entcyklopa\u0308dia konversationi-lexikon\u201c no\u0303udis samuti hulgaliselt uusi so\u0303nu ko\u0303ige erinevamate alade jaoks."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Kuna Hermanni teos \u201eEesti keele grammatik\u201c on esimene eestikeelne eesti keele grammatika, on autor pidanud va\u0308lja mo\u0303tlema ko\u0303ik eestikeelsed grammatika oskusso\u0303nad. Hermanni heast keelevaistust annab tunnistust see, et suur osa neist on siiani ka\u0308ibel. Hermannilt pa\u0308rinevad ka\u0308a\u0308namine ja po\u0308o\u0308ramine, ka\u0308a\u0308ne ja po\u0308o\u0308re, samuti ko\u0303ik ka\u0308a\u0308nete nimetused (nimetav, omastav, osastav, sisseu\u0308tlev jne), aga ka sellised terminid nagu aseso\u0303na ja sideso\u0303na, ainsus ja mitmus, algvo\u0303rre ja u\u0308livo\u0303rre, ta\u0308isminevik ja enneminevik, ta\u0308hestik, ha\u0308a\u0308lik, ta\u0308isha\u0308a\u0308lik, ro\u0303hk, ka\u0308skiv ko\u0303neviis, liitlause jt."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Hermann oli XIX sajandi lo\u0303pu viljakamaid so\u0303navara rikastajaid. Postimehe numbrites jagas ta o\u0303petusi, kuidas so\u0303nu luua. Ta soovitas kasutada analoogiat. Na\u0308iteks so\u0303nade seltskond ja perekond eeskujul pakkus Hermann uuteks so\u0303nadeks koolkond, saatkond, metskond, kaaskond, jo\u0303gikond; ku\u0308nnipa\u0308eva eeskujul su\u0308nnipa\u0308ev ning teisigi lu\u0308hema esiosaga liitso\u0303nu: ku\u0308limasin, ujukoht, supelmaja. Samuti soovitas ta julgelt kasutada liiteid \u2013la (lehtla), \u2013us (teadmus) ja \u2013ik (laulik \u2019lauluraamat\u2019)."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Hermann oli ja\u0308rjekindel purist, kes propageeris igal vo\u0303imalusel puhaskeelsust, taunis vo\u0303o\u0303rso\u0303nu ega pidanud laenamist so\u0303navara ta\u0308iendamise viisina o\u0303igeks. Ta tahtis isegi keelest ko\u0303rvaldada vanu ammu muganenud laenso\u0303nu, soovitades tu\u0308ki asemel kasutada so\u0303na pala, supi asemel leem, vorsti asemel mauk, ha\u0308rra ja proua asemel isand ja emand. Kunstiso\u0303navaras tahtis ta asendada laialt levinud saksa laenso\u0303nad pilt ja kunst ning soovitas nende asemele uudistu\u0308vesid kuje ja vo\u0303idus. Esimese aluseks on ilmselt kuju, teine on loodud teaduse eeskujul. Hermanni uudisso\u0303nadest, mis pole laialt ka\u0308ibele la\u0308inud, on ilmselt ko\u0303ige tuntum lauleldus ooperi vastena. On ju Hermanni enda \u201eUku ja Vanemuine ehk Eesti jumalad ja rahvas\u201c ta\u0308napa\u0308evani tuntud pigem laulelduse kui ooperina."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Hermanni kohta on va\u0308idetud, et oma grammatikaga o\u0303petas ta eestlased ko\u0303nelema ja muusikamehena o\u0303petas ta eestlased laulma. Selle, et esimene u\u0308ldlaulupidu ei ja\u0308a\u0308nud viimaseks ja eestlasi tuntakse ta\u0308napa\u0308evani laulurahvana, vo\u0303lgneme suuresti Hermannile."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Na\u0308itus \u201cKondori lend\u201d Uue Kunsti Muuseumis"}]