[{"text_idx": "#000000", "text": "Mullu peeti tihedaid la\u0308bira\u0308a\u0308kimisi Euroopa Liidu u\u0308hise po\u0303llumajanduspoliitika ja\u0308rgmise perioodi reformipaketi ja po\u0303hielementide u\u0308le. Nende la\u0308bira\u0308a\u0308kimiste ka\u0308igus tegi Maaeluministeerium ettepaneku lisada Eesti po\u0303llumajandustoodete u\u0308hise turukorralduse ma\u0308a\u0308ruses Euroopa Liidu po\u0303hjapoolseimasse viinamarjakasvatusvo\u0308o\u0308ndisse."}, {"text_idx": "#000001", "text": "2021. aasta lo\u0303puks jo\u0303uti poliitikauuendustes kokkuleppele ja reformipakett vo\u0303eti ametlikult vastu 2. detsembril 2021. Alates sellest hetkest kuulub Eesti po\u0303hjapoolseimasse viinamarjakasvatusvo\u0308o\u0308ndisse. Po\u0303llumajanduspoliitika osakonna peaspetsialist Madis Vo\u0303ikar kirjutab, mida ta\u0308psemalt see muudatus Eesti jaoks ta\u0308hendab."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Mida loetakse Euroopa Liidus veiniks?"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Euroopas peetakse veinitootmist va\u0308ga oluliseks ja see on tihedalt traditsioonidest la\u0308bi po\u0303imitud. Seeto\u0303ttu on veinitootmine ning so\u0303na \u201evein\u201c kasutamine va\u0308ga ta\u0308pselt reguleeritud. Po\u0303llumajandustoodete u\u0308hise turukorralduse ma\u0308a\u0308ruses on kirjas, millistest viinamarjasortidest valmistatud alkohoolset jooki vo\u0303ib nimetada veiniks."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Veiniks vo\u0303ib nimetada vaid va\u0308rskete purustatud vo\u0303i purustamata viinamarjade vo\u0303i viinamarjavirde ta\u0308ielikul vo\u0303i osalisel ka\u0308a\u0308rimisel saadud jooki. Veini, sealhulgas ka liko\u0308o\u0308rveini, vahuveini, kvaliteetvahuveini jms tootmisel vo\u0303ib kasutada u\u0308ksnes liigi Vitis vinifera vo\u0303i Vitis vinifera liigi ja muude perekonna Vitis liikide ristandite vilju."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Reguleeritud on ka see, milliseid viinamarjasorte ei ole lubatud veini tootmisel kasutada. Need sordid on \u201eNoah\u201d, \u201eOthello\u201d, \u201eIsabelle\u201d, \u201eJacquez\u201d, \u201eClinton\u201d ja \u201eHerbemont\u201d. Seega tohib veiniks nimetada vaid neid alkohoolseid jooke, mille tootmiseks on kasutatud turukorralduse ma\u0308a\u0308rusega lubatud sorte."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Reeglil on siiski mo\u0303ned erandid. Kui alkohoolset jooki valmistatakse puuviljadest, siis on sellisel joogil lubatud liitnimetuse osana kasutada so\u0303na vein. Na\u0308iteks on lubatud kasutada selliseid nimetusi nagu kirsivein, o\u0303unavein jne. Va\u0308ltida tuleb aga selliste toodete segiajamist toodetega, mis kuuluvad turukorralduse ma\u0308a\u0308ruses esitatud veinikategooriatesse (vein, liko\u0308o\u0308rvein, vahuvein, kvaliteetvahuvein jne). Puuvilja- ja marjaveini kirjeldamine ja mu\u0308u\u0308giks esitlemine on Eestis eraldi reguleeritud alkoholi ma\u0308a\u0308ratlemise ma\u0308a\u0308rusega."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Eestis on huvi viinamarjaveini tootmise vastu ja\u0308rjest suurenenud. Sellest to\u0303ukus ka ajend esitada Euroopa Komisjonile avaldus lisada Eesti po\u0303hjapoolseimasse viinamarjakasvatusvo\u0308o\u0308ndisse. Sarnaselt Eestile esitas sellise avalduse ka Leedu."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Miks on hea kuuluda viinamarjakasvatusvo\u0308o\u0308ndisse?"}, {"text_idx": "#000011", "text": "Turukorralduse ma\u0308a\u0308ruses on kehtestatud tingimused, mille alusel on lubatud viinamarjaveini toota. Viinamarjakasvatusvo\u0308o\u0308ndisse kuuluvatel riikidel on lisaks lubatud kasutada viinamarjaveini tootmisel oma vo\u0308o\u0308ndis ettena\u0308htud veinivalmistustavasid."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Taoliste tavade hulka kuuluvad vajadusel veinide rikastamine (suhkru lisamine), hapestamine ja hapetustamine (veinist liigsete puuviljahapete eemaldamine). Na\u0308iteks kui ilmastikutingimused mo\u0303nes liidu viinamarjakasvatusvo\u0308o\u0308ndis seda no\u0303uavad, vo\u0303ivad sinna kuuluvad liikmesriigid lubada suurendada turukorralduse ma\u0308a\u0308ruses liigitatud viinamarjasortidest saadud viinamarjavirde, ka\u0308a\u0308riva viinamarjavirde, ka\u0308a\u0308riva toorveini ja veini naturaalset alkoholisisaldust."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Teisiso\u0303nu o\u0308eldes \u2013 Euroopa Liidu riigid on jaotatud n-o\u0308 tsoonideks, kus on lubatud suurendada viinamarjaveinide alkoholisisaldust ning kehtestatud nende tootmisele ja sa\u0308ilitamisele valmistustavad ja piirangud ning ko\u0303rvalsaaduste minimaalne alkoholisisaldus."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Ta\u0308nu sellele, et Eesti kuulub nu\u0308u\u0308d viinamarjakasvatusvo\u0308o\u0308ndisse A, on Eesti veinitootjatel (kes toodavad viinamarjaveini turukorralduse ma\u0308a\u0308ruses sa\u0308testatut ja\u0308rgides) edaspidi lubatud viinamarjaveini tootmisel vajadusel kasutada erinevaid veinivalmistustavasid."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Po\u0303llumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti (PRIA) andmetel kasvatati 2021. aasta seisuga Eestis viinapuid ligikaudu 11 hektaril, kuid hinnanguliselt vo\u0303ib see pind olla isegi suurem. Samas ei ole teada, kui suurel pinnal kasvatakse viinapuid veini tootmise eesma\u0308rgil. Alkoholiregistris on registreeritud 42 Eesti pa\u0308ritolu viinamarjadest valmistatud veini."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Kuigi Eesti ei oma ajalooliselt veinitootmises selliseid traditsioone nagu enamik meist lo\u0303una pool asuvaid riike, na\u0308itavad andmed, et Eestis on viinamarju kasvatatud juba 19. sajandist. Soodsamad ilmastiku- ja kliimatingimused viinamarjakasvatuseks ja kuulumine viinamarjakasvatusvo\u0308o\u0308ndisse loovad eeldused viinamarjakasvatuse laienemiseks ka Eestis. See annab vo\u0303imaluse mitmekesistada po\u0303llumajandus- ja toidutoomist, laiendada kohalike toodete sortimenti ja arendada va\u0308ikeettevo\u0303tlust."}, {"text_idx": "#000017", "text": "2021. aastal anti va\u0308lja toidu ma\u0308rgistamise e-ka\u0308siraamat, kus on selgitatud toidualase teabe esitamise ja toidu ma\u0308rgistamise no\u0303udeid. Muu hulgas on seal ka\u0308sitletud ka alkohoolsete jookide ma\u0308rgistamise no\u0303udeid. Ka\u0308siraamat on ka\u0308ttesaadav portaalis toiduteave.ee."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Eesti taimekasvatajad said eelmisel aastal..."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Gru\u0308ne Woche Eesti stendi ku\u0308lastas..."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Po\u0303llumajandusliku ko\u0303rghariduse tagamine ei ole..."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Veebilehe valmimist toetas Euroopa Liit"}, {"text_idx": "#000026", "text": "EPKK seisab soodsa ettevo\u0303tluskeskkonna kujundamise ja vo\u0303rdsete konkurentsitingimuste eest Eesti po\u0303llumajandustootjate, po\u0303llumajandussaaduste to\u0308o\u0308tlejate, metsa- ja maamajandusettevo\u0303tjate stabiilseks arenguks.Loe la\u0308hemalt >"}]