[{"text_idx": "#000001", "text": "Lihaveiste ka\u0308itumist kujundab geenide ja keskkonna koosmo\u0303ju. Rahulikumad loomad kasvavad paremini kui na\u0308rvilised ja alatasa stressis loomad. Seeto\u0303ttu on karjas mo\u0303ttekas na\u0308rvilised loomad praakida ning loomadega igapa\u0308evaselt rahulikult u\u0308mber ka\u0308ia."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Veised haistavad ja kuulevad va\u0308ga ha\u0308sti, na\u0308evad arvatavasti halvemini kui inimesed. Loomadega to\u0308o\u0308tades tuleb meeles pidada, et nad tajuvad maailma enda u\u0308mber teisiti, kui meie. Neid vo\u0303ib hirmutada vo\u0303i neis to\u0303rget tekitada na\u0308iteks ere pa\u0308ikeselaik vo\u0303i peegeldus porilombi pinnalt. Veised ei armasta siseneda pimedatesse ruumidesse, kust va\u0308ljapa\u0308a\u0308su ei paista. Koridorid, mille lo\u0303pus ootab po\u0308o\u0308re, vo\u0303ivad neile na\u0308ida tupikutena."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Veised on kariloomad, kellele on karjaga koos pu\u0308simine oluline. Karjast eraldamine po\u0303hjustab stressi ning vo\u0303ib kaasa tuua hirmunud vo\u0303i agressiivse ka\u0308itumise ka muidu mo\u0303istlike loomade juures. Kui eraldada on vaja u\u0308ksikut looma, on mo\u0303istlik liigutada eraldusalale kogu grupp ning soovitud loom va\u0308lja sorteerida, ja\u0308ttes ta viimaseks kui ko\u0303ik teised on la\u0308bi va\u0308rava vabadusse tagasi lastud."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Vasikatega lehmad vo\u0303ivad oma ja\u0308relkasvu suhtes olla va\u0308ga kaitsvad. Poegimisega kaasnevad hormoonid vo\u0303ivad oluliselt muuta ka muidu rahuliku lehma ka\u0308itumist. Lisaks emale tulevad ha\u0308dakisa tegevale vasikale appi ka teised karjaliikmed. Seeto\u0303ttu peab vasikatega lehmade juures olema eriti ta\u0308helepanelik ning vasikaid ei tohi ma\u0308rgistama minna u\u0308ksi."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Kasvatajal on oma karja ka\u0308itumise kujundamisel oluline roll. Loomade igapa\u0308evane vaatlemine, karja hulgas liikumine ja loomadega suhtlemine aitavad luua usaldusliku sideme rahulikuks koosto\u0308o\u0308ks."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Mo\u0303ttekas on harjutada oma loomi kutsumise peale tulema, pakkudes neile midagi maitsvat, mida muidu karjamaalt ei leia. Ohutuse mo\u0303ttes on vaja hea seista teatava aupaklikkuse sa\u0308ilimise eest, et julgemad loomad ei tuleks maiust ise taskust otsima."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Kui veised on rahulikud ja usaldavad, tasub neid ka turjalt vo\u0303i seljalt su\u0308gada vo\u0303i harjata. Enamasti loomadele pea puudutamine ei meeldi ning pullidega suhtlemisel vo\u0303ib pea su\u0308gamine esile kutsuda vastupandamatu soovi su\u0308gajat puksida. Isegi, kui seda tehakse so\u0303bralikul meelel, vo\u0303ib see masside erinevuse to\u0303ttu osutuda loomakasvatajale ohtlikuks."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Loomade kokku kogumist ja sorteerimist on sageli lihtsam teha 1-2 inimesega, kellega loomad ha\u0308sti harjunud on. Paljude vo\u0303o\u0303raste inimeste kaasamine to\u0303stab loomade a\u0308revust ning vo\u0303ib muuta nad va\u0308hem koosto\u0308o\u0308altiks. Kui plaanis on suuremad to\u0308o\u0308d ja vaja on kaasata lisato\u0308o\u0308jo\u0303udu, siis loomade kokku kogumise vo\u0303iks ikka varem va\u0308iksema kodumeeskonnaga a\u0308ra teha."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Veisekari ja inimene. Foto: Liina Ulm"}, {"text_idx": "#000011", "text": "Lihaveiste pidamise su\u0308steemid on va\u0308ga eripalgelised ja so\u0303ltuvad konkreetsest ettevo\u0303tetest. Ko\u0303ige olulisem on see, et su\u0308steem to\u0308o\u0308taks loomakasvataja ja loomade jaoks mugavalt ja ohutult."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Karjaaiad vo\u0303ivad olla elektrikarjused, pidust aiad, virtuaalsed aiad. Ajutise iseloomuga ja pu\u0308sivamad. Ta\u0308iskasvanud loomad respekteerivad sageli 1-2 traadiga elektrikarjust. Vasikate puhul peab ja\u0308lgima, et alumine traat/no\u0308o\u0308r on piisavalt madalal, et keegi kogemata aia alt la\u0308bi ei eksle."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Veised on reeglina rahuliku ja austavad va\u0308gagi tinglikke piirdeid. Teine lugu on loomadega, kes on hirmunud, na\u0308ljased, janus vo\u0303i rahutud na\u0308iteks sigimisega seotud po\u0303hjustel."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Kui loomi on sorteeritud ja eraldatud, kui neid viiakse uude kohta, kui karjas on tiinestamata emasloomi vo\u0303i pullid on emasloomadega naaberaias, siis tuleb loomade rahunemiseni kasutada vastava tugevusega aedu vo\u0303i panna loomad kinni lauta. Ka sellisel juhul peab arvestama, et loom/loomad ei tunneks ennast u\u0308lema\u0308a\u0308raselt kitsikuses, sest see vo\u0303ib po\u0303hjustada katseid aedade alt, pealt vo\u0303i vahelt la\u0308bi ronida."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Loomad, kellel on koht, kus saab kuival asemel puhata, on tervemad ja kasvavad paremini. Va\u0308heneb so\u0308o\u0308dakulu ja koormus keskkonnale. Avaras ja ha\u0308sti valgustatud laudas vo\u0303i varjualuses on loomad tervemad ja kasvavad paremini, kui madalas ja umbses ruumis."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Selleks, et mu\u0308u\u0308giloomi eraldada, vasikaid vo\u0303o\u0303rutada, loomi kaaluda, uusi gruppe moodustada, tiinuseid kontrollida, veterinaartoiminguid la\u0308bi viia jne on vaja kohta, kuhu karja saab piiratud alale kokku koguda, sorteerida ja vajadusel eraldatud looma fikseerida."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Va\u0308iksemates karjades on loomade ha\u0308davajalikud hooldustegevused a\u0308ra teha ka nutikate isetehtud lahendustega \u2013 pa\u0308itsed ja suurem puu vo\u0303i maasse lo\u0308o\u0308dud postid, mo\u0303ni kogumisaiapaneel."}, {"text_idx": "#000029", "text": "U\u0308ks to\u0303ena\u0308olisemaid olukordi ammede pidamise, kus looma on vaja fikseerida, on poegimisabi andmine. Mo\u0303tle la\u0308bi, kuidas sa saad vajadusel looma eraldada ja fikseerida!"}, {"text_idx": "#000031", "text": "Lihaveiste pidamisel ra\u0308a\u0308gitakse peamiselt nende talvisest pidamisest, kuna suveperioodil on nad karjamaal. Mo\u0303ningate eranditena on lihaveiseid vo\u0303imalik pidada ka suvel laudas vo\u0303i lauda ko\u0303rval jalutuskoplis, kui karjamaa puudub. Sel juhul so\u0308o\u0308tmine on lahendatud haljasso\u0308o\u0308da ettevedamisega."}, {"text_idx": "#000032", "text": "Lihaveistele sobivad lautadena kergehitised, kus oleks loomadel alati vaba va\u0308ljapa\u0308a\u0308s lauda ko\u0303rval olevasse jalutusaeda. Rakendada tuleks muidugi vabapidamist su\u0308gavallapanul paarku\u0308mmend looma u\u0308hes aias. Veised tunnevad end ha\u0308sti nii nullila\u0308hedases temperatuuris kui 15 kraadise ku\u0308lma puhul. Tuleb arvestada, et iga vasikaga lehma kohta oleks laudas 6...7 m2. Lauda ossa, kus peetakse lehmi koos vasikatega, tuleb eraldada latrid lehmade poegimiseks, mille mo\u0303o\u0303tmed soovitatakse 2,5\u00d73,0 m2. Sesoonse poegimise korral oleks on 100 lehma kohta vaja 18...20 latrit."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Ta\u0308istsu\u0308klilise tootmise korral on lihaveiseid soovitav pidada ja\u0308rgmiste ru\u0308hmadena: lehmad koos vasikatega, tiined mullikad, lehmikud, nuumpullid, sugupullid. Va\u0308iksema arvu loomade puhul vo\u0303ib kahte esimest gruppi pidada ka koos."}]