[{"text_idx": "#000007", "text": "Atmosfa\u0308a\u0308ri osas, milles ilma su\u0308ndmusi on vo\u0303imalik na\u0308ha u\u0308sna ho\u0303lpsasti ning mis ulatub pea kosmose algussesse, ilmneb va\u0308hetuntud va\u0308lk. Need teist tu\u0308u\u0308pi va\u0308lgulo\u0308o\u0308gid kestavad palju lu\u0308hemat aega kui oleme harjunud; vaid viimase kolmeku\u0308mne aasta jooksul on teatud nende olemasolust. Need tundusid nii kummalistena, et suurtel ko\u0303rgustel lendavad piloodid, kes neid na\u0308gid, kartsid oma to\u0308o\u0308 pa\u0308rast, [...]"}, {"text_idx": "#000009", "text": "Pool Maa soojuskiirgusest on radioaktiivset pa\u0308ritolu"}, {"text_idx": "#000011", "text": "Ligi 50% Maast eralduvast soojusest pa\u0308rineb radioaktiivsete elementide, na\u0308iteks uraani ja tooriumi, lagunemisest. Sellisele ja\u0308reldusele jo\u0303udis rahvusvaheline Jaapanis asuva KamLAND (loe siit) detektori tulemusi analu\u0308u\u0308sinud fu\u0308u\u0308sikute meeskond. Maa-sisestest lagunemisprotsessidest pa\u0308rit antineutriinode voogu mo\u0303o\u0303tva seadme andmed on varasemate radioaktiivse soojuskiirguse teooriatega heas koosko\u0303las. To\u0308o\u0308 tulemused vo\u0303imaldavad edasi arendada Maas tekkiva soojuse mudelprotsesse. Geofu\u0308u\u0308sika teooriate kohaselt levib [...]"}, {"text_idx": "#000014", "text": "Euroopa astronoomide ru\u0308hm on eesotsas ESOVLT (European Southern Observatory\u2019s Very Large Telescope) ja hulga teiste teleskoopide abil leidnud seniavastatuist kaugeima kvasari. Kauge ta\u0308histaeva hele taevakeha on seniavastatutest varase Universumi heledaim. Avastust kajastav artikkel ilmub ta\u0308na ajakirjas Nature. \u201cLeitud kvasar on oluline otsetee varase Universumi loosse. Tegemist on va\u0308ga haruldase leiuga, mis aitab meil supermassiivsete mustade [...]"}, {"text_idx": "#000015", "text": "Astronoomid andsid ta\u0308he vanuse ma\u0308a\u0308ramisele uue vaatenurga"}, {"text_idx": "#000017", "text": "Nagu mo\u0303ned inimesedki, vo\u0303ivad ta\u0308hed olla oma vanuse suhtes salalikud. U\u0308ks astronoomide meeskond on hiljuti teinud olulise esimese sammu uue meetodi va\u0308lja arendamiseks ta\u0308he vanuse hindamisel selle po\u0308o\u0308rlemise kaudu. \u201cKuna ta\u0308he po\u0308o\u0308rlemine aeglustub aja jooksul stabiilselt, saab seda kasutada justkui kellana ta\u0308he vanuse u\u0308le otsustamiseks,\u201d va\u0308idab astronoom S\u00f8ren Meibom Harvard-Smithsoniani Astrofu\u0308u\u0308sika Keskusest. Meibom esitles oma [...]"}, {"text_idx": "#000020", "text": "A\u0308ikesetormi eel: kas metsatulekahjude suits nurjas soojarekordi?"}, {"text_idx": "#000024", "text": "I vaatus\u00b7: Toetuse tipul Aasta 2007. Va\u0308rskelt on ilmunud IPCC (Intergovernmental Panel on Climate Change, toim.) neljas kliimaraport ning BBC uuringu kohaselt arvab keskmiselt 79% ku\u0308sitletutest 22 riigist, et globaalset soojenemist po\u0303hjustab eelko\u0303ige inimtegevus. Isegi arengumaades arvab napp enamus, et valitsused peaksid probleemi lahendamiseks midagi tegema. Vaimustus tipnes Nobeli rahupreemia andmisega U\u0308RO kliimapaneelile ning Al [...]"}, {"text_idx": "#000028", "text": "Looduslikud kliimatsu\u0308klid on Alpide ja\u0308a\u0308katte va\u0308henemises ma\u0308nginud suurt rolli. Alpide suurim liustik Valais\u2019s on 20. sajandi jooksul muutunud rohkem kui kahe kilomeetri vo\u0303rra lu\u0308hemaks ning ka S\u030cveitsi 1,500 va\u0308iksema liustikuga ei ole asjalood paremad. Liustike ha\u0308a\u0308bumine ei ole aga hiljutise uurimuse kohaselt pelgalt inimtegevuse tulemus, lisanduvad looduslikud kliimamuutused. Tulemus kehtib to\u0303ena\u0308oliselt ka maailma u\u0308leja\u0308a\u0308nud liustike [...]"}, {"text_idx": "#000031", "text": "Teadlased on kaua aega uskunud, et soojem kliima suurendab La\u0308a\u0308nemerre suunduvate jo\u0303gede veehulka, muutes sellega merd magedamaks, kuid Go\u0308teborgi u\u0308likooli uurimus na\u0308itab, et viimase 500 aasta jooksul on see La\u0308a\u0308nemerd hoopis vastupidiselt mo\u0303jutanud. La\u0308a\u0308nemeri on noor ja suhteliselt va\u0308he soolane ning seeto\u0303ttu on mereo\u0308kosu\u0308steem unikaalne ja a\u0308a\u0308rmiselt tundlik, sisaldades nii mere -kui ka magevee liike. [...]"}, {"text_idx": "#000032", "text": "Lekitatud helilindid paljastavad Kopenhaageni kliimakonverentsi dramaatilise viimase vaatuse"}, {"text_idx": "#000034", "text": "Saksa ajakiri Der Spiegel avaldas lekitatud helilintide va\u0308ljavo\u0303tted, mis paljastavad Euroopa ja USA riigijuhtide kokkupo\u0303rked India ja Hiina osapooltega U\u0308RO la\u0308bikukkunud kliimakonverentsi viimastel tundidel. Reede hommik. Suletud uste taga toimuva kohtumisel osalevad 25 riigijuhti olid a\u0308sja saanud kasvuhoonegaaside o\u0303hkupaiskamist piirava lepingu mustandi. Ma\u0308a\u0308ramata olid veel 2020. ja 2050. aastaks seatavate emissioonide va\u0308hendamise ta\u0308psed protsendid. Konverentsi [...]"}, {"text_idx": "#000035", "text": "Tabamatu soojus muudab tuleviku kliimamustrid ma\u0308a\u0308ramatuks"}, {"text_idx": "#000036", "text": "16.04.2010 by Jaan-Juhan Oidermaa 2 Comments"}, {"text_idx": "#000037", "text": "Rohkem kui pool Maani jo\u0303udvast Pa\u0308ikese soojuskiirgusest kaob pa\u0308rast atmosfa\u0308a\u0308ri sisenemist piiratud vo\u0303imalustega satelliitide ning ookeanivaatlusplatvormide to\u0303ttu ja\u0308ljetult, mis toob ebakindluse tuleviku kliimamuutuste ennustamisse. Boulderi rahvusliku atmosfa\u0308a\u0308riuurimiskeskuse (NCAR) teadlased hoiatavad, et praegused satelliitsensorid, ookeaniplatvormid ning teised vaatlusvahendid ei pruugi olla piisavad kogu kliimasu\u0308steemi ja\u0308lgimiseks. Maani jo\u0303udev soojuskiirgus vo\u0303ib talletuda ookeanisu\u0308gavustesse vo\u0303i mujale, kus selle avastamine [...]"}, {"text_idx": "#000039", "text": "Merepo\u0303hja rauaga rikastamine atmosfa\u0308a\u0308ris CO2 hulga va\u0308hendamiseks vo\u0303ib kaasa tuua mu\u0308rgise planktoni vohamise. Kanada La\u0308a\u0308ne-Ontario u\u0308likooli o\u0308koloogi Charles Tricki juhitud to\u0308o\u0308ru\u0308hma leiud seavad kahtluse alla praeguste plaanide otstarbekuse su\u0308sihappegaasi tarbivate organismide kasvu kiirendamisest \u201eSee on to\u0303sine na\u0308ide sellest, et mil me arvame, et teame, mis keskkonnas toimub, me seda siiski tegelikult ei tea. Igas mastaapses [...]"}, {"text_idx": "#000040", "text": "NASA uuring annab aluse teadliku kliimapoliitika kujundamiseks"}, {"text_idx": "#000042", "text": "NASA Goddardi kosmoseuuringute instituudi tehtud uurimus reastab globaalse soojenemise po\u0303hjused majandussektorite alusel ning annab aimu kliimamuutuste tulevikust. Aastaku\u0308mneid on teadlased uurinud gaase ja osakesi, mis potentsiaalselt muudavad Maa kliimat. Selle ajaga on selgeks saanud, et teatud o\u0303hus leiduvad kemikaalid pu\u0308u\u0308avad Pa\u0308ikese valguse kinni ning soojendavad sellega kliimat, mil teised hoopiski peegeldavad Pa\u0308ikese kiiri, po\u0303hjustades [...]"}, {"text_idx": "#000043", "text": "NASA analu\u0308u\u0308s na\u0308itab ka viimase aastaku\u0308mne kliimamuutusi tumedates toonides"}, {"text_idx": "#000045", "text": "21. jaanuaril avaldatud NASA uurimus leiab, et viimane aastaku\u0308mne oli soojeim alates usaldusva\u0308a\u0308rsete ilmavaatluste algusest 1880. aastal. Lisaks platseerub 2009. aasta keskmise pinnatemperatuuri ja\u0308rgi soojemate aastate edetabelis teisele kohale. Lo\u0303una poolkeral oli aga mo\u0308o\u0308dunud aasta soojeim, mis eales mo\u0303o\u0303detud. Kuigi 2008. aasta oli aastaku\u0308mne jahedaim aasta tugeva troopilist Vaikset ookeani jahutava La Nina na\u0308htuse to\u0303ttu, [...]"}, {"text_idx": "#000046", "text": "24.12.2009 by toimetaja Leave a Comment"}, {"text_idx": "#000047", "text": "Postimees: Kas inimene mo\u0303jutab kliimat?"}, {"text_idx": "#000048", "text": "21.12.2009 by toimetaja Leave a Comment"}, {"text_idx": "#000050", "text": "U\u0308ks arvamuste vahetus kliimasoojenemise teemal"}, {"text_idx": "#000051", "text": "27.11.2009 by toimetaja Leave a Comment"}, {"text_idx": "#000052", "text": "Allja\u0308rgnev on va\u0308ljavo\u0303te fu\u0308u\u0308sikute listis toiminud kliimasoojenemisteemalisest diskussioonist. \u2014\u2014\u2014\u2014\u2014\u2014\u2014\u2014\u2014\u2014\u2014\u2014\u2014\u2014\u2014\u2014\u2014 Minu tellitud Cyclesi list to\u0303i to\u0303siseid kahtlusi kliima soojenemise teooria suhtes. Toon viited: The report below should not anymore include the question mark, because now there is no doubt that all these scientists were falsifying real data and creating bogus data far and wide, all quite [...]"}, {"text_idx": "#000054", "text": "21.10.2008 by toimetaja Leave a Comment"}, {"text_idx": "#000055", "text": "La\u0308inud neljapa\u0308eval na\u0308dalalehes Eesti Ekspress ilmunud intervjuu akadeemik Endel Lippmaaga kliima soojenemise teemal [1] su\u0308titas ka laiemas avalikkuses ja enamgi teadlaste ringis tulise arutelu. Kahjuks pani ajakirjanik loo kirja kohatus irooniavo\u0303tmes, mis varjutas tegelikku ku\u0308simust. Mo\u0303neti vahetumalt sai akadeemik Lippmaa seisukohtadega tutvuda ja\u0308rgnenud teledebatis, mida saab vaadata telekanali kodulehelt [2]. Lo\u0303plik to\u0303de muidugi ei selgunud [...]"}, {"text_idx": "#000056", "text": "8.06.2008 by toimetaja Leave a Comment"}, {"text_idx": "#000057", "text": "Et oma praegust modelleerimissuutlikkuse taset to\u0303sta, taotlevad klimatoloogid ulatuslike investeeringute tegemist oma arvutiparki ja uurimisvahenditesse. Taotluste taga on soov pakkuda kliimaprognoose, mis oleks sama kasulikud, ja kasutatavad, nagu ilmaennustused. Inglismaal Readingis neli pa\u0308eva kestnud Euroopa Keskpikkade Ilmaennustuste Keskuse (European Centre for Medium-Range Weather Forecasts) tippkohtumise lo\u0303pus ro\u0303hutasid teadlased vajadust inimgenoomi projekti (Human Genome Project) mo\u0303o\u0303tu [...]"}, {"text_idx": "#000058", "text": "19.07.2007 by toimetaja Leave a Comment"}, {"text_idx": "#000059", "text": "Nobelist Paul Crutzen usub, et visates va\u0308a\u0308velpomme statosfa\u0308a\u0308ri (10-50 km maapinnast) suudame me kliima soojenemise muuta kasvo\u0303i kliima jahenemiseks. Kas u\u0308leilmse soojenemise probleem lo\u0303puks lahendatud? Olgem ausad, see ettepanek ko\u0303lab alul ikka va\u0308ga imelikuna. Miks peaksime me tahtma po\u0303letada va\u0308a\u0308vlit va\u0308a\u0308veldioksiidiks, mis on mu\u0308rgine gaas ning segunedes veeauruga po\u0303hjustab happevihmu. See oleks nagu vabatahtlik \u201cboonussaastamine\u201d. [...]"}, {"text_idx": "#000060", "text": "Sellest, kes vo\u0303i mis meie kliimat soojendab on praegu suhteliselt o\u0303ige aeg ra\u0308a\u0308kida, sest vastvalminud IPCC (Intergovermental panel for climate change) ehk valitsustevaheline kliimamuutuste ekspertkogum su\u0308u\u0308distab kliima soojenemises enneko\u0303ike inimest. IPCC raportile vastuargumente palkas aga USA ku\u0308tusegigant ExxonMobil oma uurimisgrupid, kes saavad o\u0303lito\u0308o\u0308sturilt 10 000 dollarit iga u\u0308mberlu\u0308katud argumendi eest. U\u0308ks, millega mo\u0303lemad osapooled pa\u0308ri [...]"}, {"text_idx": "#000062", "text": "Ilmast on inimesed alati ra\u0308a\u0308kinud. Ta\u0308napa\u0308eval, mil keskkonnaga seotud globaalprobleemid fookusesse on to\u0303usnud, ra\u0308a\u0308gitakse palju ka kliimast. Viimase poole sajandi jooksul on inimkonna teadmised mo\u0303lemas valdkonnas jo\u0303udsalt edasi arenenud. Vo\u0303imalikuks on selle eeska\u0308tt teinud arvutite areng, kuid eks arvuteid juhivad ikka inimesed \u2013 atmosfa\u0308a\u0308rifu\u0308u\u0308sikud. Atmosfa\u0308a\u0308rifu\u0308u\u0308sikud!? Jah just nimelt atmosfa\u0308a\u0308rifu\u0308u\u0308sikud \u2013 inimesed ei tea sageli, et [...]"}]