[{"text_idx": "#000000", "text": "Pakri poolsaart a\u0308a\u0308ristav Pakri pank on Harju lavamaa piir, mis siin ulatub mereni"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Harju lavamaa, pinnamoe suurvorm ja Loode-Eesti maastikurajoon, paikneb peamiselt Harju ja Rapla maakonna alal; 3948 km2. Ulatub loodes Pakri poolsaarest (ho\u0303lmab ka Pakri saared ja Osmussaare) Kolgani ning lo\u0303unas Ma\u0308rjamaa, Ja\u0308rvakandi ja Kaiu u\u0308mbrusse. La\u0308a\u0308nest ja lo\u0303unast piirneb ta La\u0308a\u0308ne-Eesti madalikuga, idast Ko\u0303rvemaaga ja po\u0303hjast piirab teda Soome lahe rannikumadalik."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Paikneb tektoonilistest lo\u0303hedest la\u0308bitud paelaval, mida po\u0303hjast a\u0308a\u0308ristab Po\u0303hja-Eesti paekallas (Pakri, Tu\u0308risalu, Rannamo\u0303isa jmt pank). Pankade vahel paiknevad ja\u0308a\u0308ajaeelsete jo\u0303eorgude suudmealadest tekkinud ja mandriliustike su\u0308vendatud klindilahed (Va\u0308a\u0308na, Iru, Ja\u0308gala). Hiljem on neis olnud ja osaliselt on nu\u0308u\u0308disajalgi merelahed (Lahepere, Lohusalu jt.). U\u0308lemiste ja\u0308rvest la\u0308a\u0308ne-edelas paikneb laiaulatuslik liivik (sellel asub No\u0303mme linnaosa). Liiva alla on mattunud ka Mustama\u0308e klint. Laiaulatuslikke alasid (47%) ho\u0303lmavad paeku\u0308hmudega (eriti Kernu, Varbola ja Rapla u\u0308mbruses) ja kohati ka voorelaadsete ku\u0308nnistega (Ma\u0308rjamaast kagus, Raasikul) ra\u0308hksed moreenitasandikud. Paetasandikud (11%) on kohati (Kostiveres, Kuimetsas, Tuhalas) tugevasti karstunud. Kulutusno\u0303gudesse tekkinud suurimad sood on Mahtra soostik (80,3 km2) ning Peningi (75,5 km2), Ohtu (37,1 km2), Kodila-Linnuraba (31,6 km2), Hagudi (26,8 km2) ja Kostivere soo (23,8 km2)."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Soome lahte suubuvad jo\u0303ed moodustavad klindilt laskudes joa (Keila, ko\u0303rgus 5,7 m, Ja\u0308gala, 8,1 m), joastiku (Treppojal, 5,6 m, Va\u0308a\u0308na jo\u0303el, 4,5 m, Jo\u0303ela\u0308htme jo\u0303el, 2,1 m) vo\u0303i ka\u0308restiku (Pirital Nehatus). Ja\u0308rvi on va\u0308he, suurim neist U\u0308lemiste (9,85 km2). Ma\u0308nniku liivakarja\u0308a\u0308ridesse on kujunenud tehisja\u0308rvestik."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Ko\u0303ige enam on gleimuldi, rohkesti ka soostunud ja soomuldi. Ko\u0303rgemate alade paepealsetel ja ra\u0308hksetel rendsiinadel on kadakatega looniidud ja ho\u0303redad looma\u0308nnikud, paksema pinnakatte peal kujunenud viljakad leostunud ja leetjate muldadega alad on kas suures osas po\u0303llustatud (33%) vo\u0303i kasvab neil tootlik salu- ja su\u0308rjamets."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Harju lavamaal on iidseid asulakohti (Rebala muinsuskaitseala), nu\u0308u\u0308disajal on ala vo\u0303rdlemisi tihedasti asustatud, palju on linnu (osa Tallinnast, Keila, Paldiski, Maardu, Kehra, Saue, Rapla) ning puhke- ja suvituspiirkondi."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Keila jo\u0303gi moodustab Harju lavamaalt Soome lahe madalikule laskude joa"}, {"text_idx": "#000009", "text": "I. Arold. Eesti maastikud. Tartu, 2005"}]