[{"text_idx": "#000003", "text": "Jaan Lahe: milleks on vaja kirikut?"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Paljude eestlaste jaoks on jo\u0303ulud ja kirik lahutamatult seotud. Kui seal ka muul ajal ei ka\u0308ida, siis jo\u0303ululaupa\u0308eva o\u0303htul minnakse sinna ometi. Siit on tulnud ka u\u0308tlemine, et eestlased olevat \"jo\u0303uluusku\". Ku\u0308llap on inimeste motiivid jo\u0303ulujumalateenistusele minekuks erinevad, kuid on kindel, et paljude \"jo\u0303uluusklike\" jaoks on see miski, mis aitab luua jo\u0303ulutunnet, kirjutab Jaan Lahe."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Olen kuulnud jutlusi, milles pahandatakse, et inimesed tulevad kirikusse ainult jo\u0303uluo\u0303htul ja muul ajal mitte. Minu arvates on aga siin noomimine kohatu, sest nii inimese suhe Jumalaga ehk \"kiriku keeles\" usk on midagi intiimset ja isiklikku, peaks seda olema ka selle va\u0308ljendumine jumalateenistusel osalemise na\u0308ol."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Igasugune sund usuvaldkonnas on ta\u0308napa\u0308evase luterliku arusaama ja\u0308rgi taunitav (aga nii ei olnud see veel sada aastat tagasi, ra\u0308a\u0308kimata siis varasemast ajast, mil inimeste kirikus ka\u0308imise ja\u0308rgi pu\u0308u\u0308ti valvata ning kui selgus, et seda kohustust ei ta\u0308ideta, olid selle eest ette na\u0308htud karistused) ja seepa\u0308rast ei ole ka vo\u0303imalik no\u0303uda, et inimesed jumalateenistustel ka\u0308iksid."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Teisiti on see mo\u0303nes teises, na\u0308iteks roomakatoliku kirikus, kus missal ka\u0308imine on kiriku ka\u0308sk, mida tuleb ta\u0308ita (iseku\u0308simus on, kas seda muidugi tehakse). Ja ometi on ko\u0303igis kirikutes neid, kes tulevad jumalateenistusele ka tavalisel pu\u0308hapa\u0308eval ning seda ta\u0308iesti vabatahtlikult."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Tegelikult saabki ko\u0303ige o\u0303igem motiiv kirikusse tulekuks olla inimese siiras soov seda teha ja kuigi kirik on jumalateenistusteks avatud ko\u0303igile, tunnen minagi vaimulikuna ko\u0303ige rohkem heameelt nende kirikuska\u0308ijate pa\u0308rast, kes teevad seda ro\u0303o\u0303muga, sest nad on kogenud, et kirik pakub neile midagi, mida u\u0308kski teine institutsioon pakkuda ei suuda. Kuid mis on ikkagi see salapa\u0308rane \"miski\", mis inimesi jumalateenistusele toob?"}, {"text_idx": "#000011", "text": "Teoloogina vo\u0303iks sellele vastata, et see on igatsus Jumala ja\u0308rele, mis peitub varjatuna iga inimese su\u0308dames - ka nende su\u0308dames, kes seda eitavad, kuid kirikuva\u0308liseid inimesi see ei ko\u0303neta, see oleks vaid u\u0308he tundmatu asendamine teisega. Seepa\u0308rast vo\u0303ib vastuse so\u0303nastada ka teisiti."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Paljud religiooniteadlased, nagu na\u0308iteks Charles Glock (1919-2018), Rodney Stark (snd 1934) ja Ninian Smart (1927-2001), on eristanud religioonis erinevaid aspekte vo\u0303i dimensioone, terminoloogia on varieeruv ja ka erinevate uurijate aspektide vo\u0303i dimensioonide loetelud ei kattu."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Ent olulisematena neist on toodud va\u0308lja emotsionaalset dimensiooni (religioon tekitab teatud positiivseid emotsioone, nagu seda on ro\u0303o\u0303m ja ta\u0308nulikkus, annab inimesele kindlustunde ja aitab tal vabaneda hirmust), eetilist dimensiooni (religioon annab eetilisi orientiire ja kohati ka va\u0308ga konkreetseid ka\u0308itumisnorme), o\u0303petuslikku ehk intellektuaalset dimensioon (religioon pakub vastuseid elu suurtele ku\u0308simustele vo\u0303i va\u0308hemalt aitab neile vastuseid otsida ning seela\u0308bi elu mo\u0303testada), rituaalset dimensiooni (religioon sisaldab hulgaliselt religioosseid toiminguid ehk rituaale, mis aitavad luua ja hoiavad alal inimese suhet u\u0308leloomuliku/transtsendentse/pu\u0308haga) ja institutsionaalset dimensiooni, mis va\u0308ljendub religioonide vo\u0303imes luua institutsioone."}, {"text_idx": "#000014", "text": "U\u0308ks nendest institutsioonidest on kirik, mis on ristiusule eriomane mo\u0303iste, sest ei ole olemas \"budistlikku\" vo\u0303i \"islami kirikut\". Kirik on otsekui punkt ruumis, milles ristuvad ko\u0303ik nimetatud dimensioonid ning mis avavad inimeses u\u0308he uue, varjatud dimensiooni, milleks on su\u0308gavus."}, {"text_idx": "#000015", "text": "See on meie olemise su\u0308gavaim po\u0303hi, milles me kohtume kogu olemise su\u0308gavaima po\u0303hja ja -alusega ehk \"kiriku keeles\" Jumalaga. Konkreetselt on selleks kohaks, kus need dimensioonid lo\u0303ikuvad, jumalateenistus, mis on kirikuelu kese. Siin on miski, mis puudutab emotsionaalset, jutlus, mis aitab kristliku o\u0303petuse kaudu mo\u0303testada meie elu, rituaalid, milles osalevad jumalateenistuse ajal kirikulised, kuid ko\u0303ige selle korraldajaks on kogudus, mis on osa kirikust kui institutsioonist."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Institutsionaalne dimensioon on seotud religiooni sotsiaalse dimensiooniga. Inimene vajab kuuluvust ja na\u0308iteks antiikreligiooni uurija Eric R. Dodds (1873-1979) arvab oma raamatus \"Paganad ja kristlased a\u0308ngistuse ajastul\", et varase kristluse leviku u\u0308ks peapo\u0303hjuseid oli inimestevahelise kokkukuuluvustunde loomine."}, {"text_idx": "#000018", "text": "\"Siiski oletan, et veel ta\u0308htsam ainelisest kasust oli kokkukuuluvustunne, mida kristlik kogukond sai anda. Ta\u0308napa\u0308eva sotsiaaluuringud on meile selgeks teinud, kui universaalne on \"vajadus kuuluda\" ja kui ootamatud on viisid, kuidas see inimka\u0308itumist vo\u0303ib mo\u0303jutada, eriti suurlinnade juurteta elanike puhul. Ma ei na\u0308e po\u0303hjust mo\u0303elda, et see oleks antiikajal teisiti olnud: Epiktetos (stoa filosoof - J.L) on kirjeldanud meile kohutavat u\u0308ksindust, mis vo\u0303ib vallata keset kaasinimesi.Sellises olukorras inimestele vo\u0303is liikmeksolu kristlikus koguduses olla ainus tee sa\u0308ilitada austust enese vastu ja anda oma elule mingi ta\u0308henduse vari. Kogudus pakkus inimlikku soojust: keegi oli neist huvitatud, siin ja ka hiljem. Nii pole u\u0308llatav, et ko\u0303ige varasem ja ha\u0308mmastavam edu saatis kristlust suurlinnades - Antiookias, Roomas, Aleksandrias. Kristlased olid enam \"u\u0308ksteise liikmed\" kui pelgalt vormilises ta\u0308henduses; usun, et see oli peapo\u0303hjus, vo\u0303ib-olla ko\u0303ige olulisem kristluse leviku po\u0303hjus.\""}, {"text_idx": "#000020", "text": "Kui eelnev nu\u0308u\u0308d lu\u0308hidalt kokku vo\u0303tta, siis vo\u0303ib o\u0308elda, et religioon rahuldab inimese teatud vajadusi, olgu siis emotsionaalseid vo\u0303i intellektuaalseid vajadusi ning selles seisneb filosoof William Jamesi (1842-1910) ja\u0308rgi religiooni praktiline va\u0308a\u0308rtus."}, {"text_idx": "#000022", "text": "To\u0303si, leidub inimesi, kes va\u0308idavad, et nad ei vaja religiooni ja kes u\u0308tlevad, et neile asendavad seda na\u0308iteks loodus, muusika ja kirjandus. Meil kirikuna pole o\u0303igust neid inimesi alava\u0308a\u0308ristada ega pidada neid end usklikeks pidavatest inimestest halvemateks. See poleks koosko\u0303las ka kristliku o\u0303petusega, sest juba paljud varakristlikud mo\u0303tlejad olid veendunud, et ko\u0303igil inimestel on mingi aimdus Jumalast ja seda mo\u0303tet kinnitab ka na\u0308iteks apostel Paulus."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Ent ometi on inimesi, kellele suudab ko\u0303ike eelnimetatut pakkuda u\u0308ksnes religioon ning just nende inimeste jaoks on vaja ka kirikut. Ja mitte u\u0308ksnes kirikut kui metafu\u0308u\u0308silist ideed, vaid kui organisatsiooni, osaduskonda, kus on vo\u0303imalik olla koos teistega, kes taotlevad samu eesma\u0308rke, kogeda sarnaseid emotsioone, saada vastuseid oma eksistentsiaalsetele ku\u0308simustele, mida nad va\u0308ljastpoolt kristlust pole leidnud ning mis peamine, seda osadus- vo\u0303i kokkukuulumise tunnet, millest ra\u0308a\u0308kis antiikaja puhul Dodds."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Na\u0308itas ju ka Eestis 2011. aastal la\u0308bi viidud rahvaloendus, et meil on tuhandeid inimesi, kes peavad end ku\u0308ll kristlasteks, ent kes ei ole u\u0308hegi kristliku usuu\u0308henduse liikmed. Kuid siiski - vo\u0303ib to\u0303siselt kahelda, kas need inimesed oleksid u\u0308ldse jo\u0303udnud kristluseni, kui ei oleks kirikut kui organisatsiooni, kes on la\u0308bi aastatuhandete andnud edasi kristlikku o\u0303petust."}, {"text_idx": "#000027", "text": "\"Vaevalt oleks ilma kiriku kui institutsioonita saanud kristlusest see u\u0308leilmselt levinud, suurima ja\u0308rgijaskonnaga usund, milleks ta on ta\u0308nini.\""}, {"text_idx": "#000028", "text": "Parimal juhul oleks sellise institutsiooni puudumisel saanud kristlusest ehk va\u0308ike, mandalaste vo\u0303i jeziitide laadne usukogukond La\u0308his-Idas, mis pa\u0308lvib ku\u0308ll religiooniuurijate huvi, kuid vaevalt oleks ilma kiriku kui institutsioonita saanud kristlusest see u\u0308leilmselt levinud, suurima ja\u0308rgijaskonnaga usund, milleks ta on ta\u0308nini ning vaimne jo\u0303ud, mis on tugevalt kujundanud meie o\u0303htumaist tsivilisatsiooni palet, aga kujundanud ka nende inimeste maailmatunnetust ja elu, kes elavad meie kultuurist ruumiliselt hoopis kaugemates piirkondades."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Inimese religioosne kogemus on su\u0308gavalt individuaalne, aga kogemus vajab mo\u0303testamist, vo\u0303imalust ra\u0308a\u0308kida oma kogemusest teistega, kellel on sarnaseid kogemusi ja just selleks pakub kirik vo\u0303imalust oma erinevate konfessioonide ja koguduste na\u0308ol."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Kristlust ja u\u0308ldse religiooni vo\u0303ib mo\u0303ista traditsioonina, nii nagu paljusid teisigi kultuurina\u0308htusi, millega ei su\u0308nnita, vaid mis omandatakse elu jooksul eelnevate po\u0303lvkondade teadmiste ja kogemuste varal."}, {"text_idx": "#000032", "text": "Loomulikult on kristlus la\u0308bi aegade muutunud ja peabki muutuma, sest muutuvad u\u0308hiskond ja kultuur, milles me elame ning selle mo\u0303jul ka meie arusaam maailmast ja iseendast."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Kui kirik on soovinud, et tema so\u0303num ka to\u0303esti inimesteni jo\u0303uaks, on ta pu\u0308u\u0308dnud sellega arvestada, kuigi see ei ole sageli toimunud ilma raskusteta ja on po\u0303hjustanud koguni kirikusiseid konflikte. Neid ei ole ilmselt vo\u0303imalik va\u0308ltida, sest kiriku moodustavad inimesed ja inimestel on alati erinevad arusaamad."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Oluline on vaid, et erinevate kirikute kristlased ja ka kristlased u\u0308he kiriku sees tunnustaksid u\u0308ksteist kristlastena, otsiksid u\u0308hisosa ja otsiksid viimast ka \"ilmaliku maailmaga\", milles ei tuleks na\u0308ha vaenlast, kellele vastanduda, vaid dialoogi- ja koosto\u0308o\u0308partnerit."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Kuid sama oluline on seegi, et kirikud arvestaksid u\u0308hiskonnas ja inimese enesemo\u0303istmises toimunud muutusi ning pu\u0308u\u0308aksid oma so\u0303numit to\u0303lkida vo\u0303imalikult palju keelde, mis on ta\u0308napa\u0308eva inimestele mo\u0303istetav ja neid ko\u0303netav."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Eriti oluline on see seeto\u0303ttu, et paljudele inimestele ei ole ta\u0308napa\u0308eval traditsiooniline kristlik terminoloogia ja ka varasemad teoloogilised mo\u0303tteviisid enam ei mo\u0303istetavad ega ko\u0303neta neid. Kiriku u\u0308lesanne on aga kristluse po\u0303hiso\u0303num ehk evangeelium sellest hoolimata inimesteni tuua ja see neid ko\u0303netama panna. Kui ha\u0308sti kirikud selle u\u0308lesandega toime tulevad, na\u0308itab ilmselt aeg, kuid on selge, et sellest so\u0303ltub kirikute tulevik."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Seepa\u0308rast on kirikutel po\u0303hjust ikka ja ja\u0308lle ku\u0308sida, mida saaks teha teisiti, et so\u0303num, mis pandi so\u0303nadesse kaks tuhat aastat tagasi ja mida on ikka ja ja\u0308lle uutmoodi edasi antud, leiaks tee inimesteni, kes otsivad vastuseid oma eksistentsi po\u0303hiku\u0308simustele, ka ta\u0308na, aastal 2021. Igal korral, kui pean astuma oma koguduse ette ja jutlustama, mo\u0303tlen sellele minagi ja teen seda ka jo\u0303uluo\u0303htul."}, {"text_idx": "#000047", "text": "Ridala kiriku keeruka ajalooga altarimaal jo\u0303udis tagasi oma kohale"}, {"text_idx": "#000048", "text": "Tartu U\u0308likooli muuseum avas toomkiriku saladuste kambri"}, {"text_idx": "#000049", "text": "Kirikud teevad ettevalmistusi rahvarohketeks jo\u0303ulupu\u0308hadeks"}, {"text_idx": "#000050", "text": "Jaan Lahe: mis on jo\u0303ulude mo\u0303te?"}, {"text_idx": "#000051", "text": "Urmas Viilma: kui riik lahkub maalt, siis kirik seda ei tee"}, {"text_idx": "#000054", "text": "Markus Meier: valitsus lo\u0308o\u0308b bussiso\u0303itjatele hingekella"}]