[{"text_idx": "#000002", "text": "UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVa\u0308rsked raadiouudisedVa\u0308lisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv"}, {"text_idx": "#000003", "text": "UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsu\u0308u\u0308hikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumU\u0308hiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepo\u0308o\u0308reEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuO\u0303pilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini o\u0303ppida?Lugeja ku\u0308sibNipid jooksuvo\u0303istluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuha\u0308a\u0308lingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi"}, {"text_idx": "#000004", "text": "EriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepo\u0308o\u0308reEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuO\u0303pilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini o\u0303ppida?Lugeja ku\u0308sibNipid jooksuvo\u0303istluseks"}, {"text_idx": "#000005", "text": "\"Osoon\": looduse linna toomine aitab ka a\u0308a\u0308rmuslike ilmaolude vastu"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Kliimamuutustest vo\u0303imendatud a\u0308a\u0308rmuslike ilmaoludega pihta saanud Euroopa linnad to\u0308o\u0308tavad aktiivselt tulevaste tulvade ja kuumalainete kahjude va\u0308hendamise nimel."}, {"text_idx": "#000007", "text": "\"2011. aastal sadas Kopenhaagenis kahe tunniga maha kuu aja kogus sademeid. Hiljem kategoriseeriti see kord 1000 aasta jooksul esinevaks su\u0308ndmuseks. Sademeid oli u\u0308le 120 millimeetri ja kahjud u\u0308letasid miljardi euro piiri. See avas kopenhaagenlaste silmad to\u0303siasjale, et me peame midagi ette vo\u0303tma,\" u\u0308tles intervjuus \"Osoonile\" Taani pealinna kliimamuutustega kohanemise ekspert Jan Rasmussen."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Ennustavad kliimamudelid Kopenhaagenile, et la\u0308hema 100 aasta jooksul kasvab tavapa\u0308raste sademete hulk linnas 30 protsenti, tugevamate sadude esinemise sagedus ja ulatus aga koguni 40 protsenti."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Kopenhaageni kliimamuutustega kohanemise ekspert Jan Rasmusseni so\u0303nul maksab linna kliimakindlaks tegemine poolteist miljardit eurot, kuid mitte midagi teha oleks siiski palju kallim. Autor/allikas: \"Osoon\""}, {"text_idx": "#000010", "text": "Kuigi tugevamaid vihmasid ja kuuma- vo\u0303i ku\u0308lmalaineid esineb aeg-ajalt ikka, on teadlased juba praegu na\u0308idanud paljude viimase aja ekstreemsete ilmasu\u0308ndmuste kohta, et ilma inimmo\u0303juta oleksid need olnud ma\u0308rksa leebemad. Na\u0308iteks 2021. aasta suvel La\u0308a\u0308ne- ja Kesk-Euroopat tabanud suured u\u0308leujutused, mille tekitatud kahju ulatus miljarditesse. Kliimamuutuste rolli ekstreemsetes ilmaoludes hindava teadlaste u\u0308henduse World Weather Attribution arvutuste kohaselt oleksid tulvad ilma kliimasoojenemiseta olnud lu\u0308hemad ja ka nende esinemise to\u0303ena\u0308osus oleks olnud va\u0308iksem."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Selleks, et tulevaste u\u0308leujutuste mo\u0303ju va\u0308hendada, on Kopenhaagen to\u0308o\u0308tanud va\u0308lja terve hulga meetmeid, mille keskmes on kliimakvartalid ja -pargid. Kogu la\u0308henemise po\u0303hiline idee on, et suuremate sademete korral ei suuda kanalisatsioonisu\u0308steem vett minema juhtida. Selleks on ehitatud linna mitmeid sadevee reservuaare, mis toimivad n-o\u0308 puhkeajal avaliku ruumi osana."}, {"text_idx": "#000012", "text": "\"Oma kliimamuutustega kohanemise tegevuskava raames kaardistasime hulga ohtusid ja pidime u\u0308hel hetkel endalt ku\u0308sima, et mis nu\u0308u\u0308d? Kas hakkame ehitama suuremaid kanalisatsioonitorusid ja suuremaid veehoidlaid, mis saaksid nii suure vee kogusega hakkama? Vo\u0303i a\u0308kki saaksime ka muud moodi ja odavamalt? A\u0308kki saaksime vee liikumist kontrollida hoopis maapinnal ja teha seda ka sa\u0308a\u0308stlikumalt?,\" kirjeldas Rasmussen aastate taguseid arutelusid."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Tulemuseks on tervet linna ho\u0303lmav kliimakvartalite vo\u0303rgustik, mille u\u0308ks na\u0308ide ongi ajalooline Enghave park, mis tavaoludes na\u0308eb va\u0308lja nagu tavaline purskkaevude, jalgradade, hokiva\u0308ljaku ja rulaso\u0303idu alaga linnapark."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Juhul, kui linna peaks tabama tavatult suured sademed, muutub Enghave park aga suureks veehoidlaks. Suurem osa piirkonna veest liigub seda u\u0308mbritseva maastiku reljeefi to\u0303ttu parki, mille ala ho\u0303lmab endas hulka u\u0308ksteisest eraldatavaid reservuaare. Pargi u\u0308leujutamine toimub kolme etapina ning kui ko\u0303ik neist korraga ka\u0308ivituma peaksid, ta\u0308ituksid pargi kinnised alade tuhandete kuupmeetrite veega."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Rohelised pargid ja u\u0308ldine rohestamine ongi u\u0308ks kliimamuutustega kohanemise kesksetest ka\u0308situstest. Kopenhaagenis on selle saavutamiseks linnaruumi mo\u0303nel pool ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rselt u\u0308mber kujundatud. Na\u0308iteks oli Sant Kjeldi plats veel mo\u0303ned aastad tagasi tavaline halli asfaldi va\u0308li, mis suuremate vihmadega alati u\u0308le ujutas. Praegu aga vo\u0303ib ku\u0308lastaja leida sealt eest ta\u0308iesti to\u0303etruu ma\u0308rgala, mida la\u0308bivad jalgrajad on osa linna ko\u0303nniteede vo\u0303rgustikust."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Kristoffer Holm Pedersen to\u0303i va\u0308lja, et arusaamine linnaruumist on muutunud ning halli betooni ja asfaldi ko\u0303rval na\u0308hakse siin nu\u0308u\u0308d kohta ka elusloodusele. See teeb linna ka vastupidavamaks."}, {"text_idx": "#000017", "text": "\"Enne meid oli siin ainult hall taristu: teed, autod, parklad ja suur ringtee. Polnud ruumi ei puudele, vihmaveele ega ka sotsiaalsele la\u0308bika\u0308imisele. Seeto\u0303ttu tekitasimegi siia palju rohelist ruumi ja lo\u0303ime tingimused, et vihmaveel oleks vo\u0303imalus maa sisse imbuda. Kui nu\u0308u\u0308d vihma sajab, siis ei ujuta see hooneid u\u0308le ja saame seda hiljem taimede kastmiseks kasutada. Ja lisaks hoolitsesime selle eest, et need alad oleksid ka osa linna sotsiaalsest elust, kuna linnaruumi kujundamisel on va\u0308ga oluline, et inimesed saaksid selles ruumis kohtuda ja koos elada, mitte lihtsalt koos eksisteerida,\" u\u0308tles San Kjeldi platsi kujundanud arhitektuuribu\u0308roo SLA kommunikatsioonijuht Kristjan Holm Pedersen."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Maastikuarhitektide ja botaanikute koosto\u0308o\u0308s valminud ma\u0308rgala taimekooslus on unikaalne, kuna koosneb ku\u0308ll kohalikest liikidest, kuid ko\u0303ik need on valitud nende vastupidavuse ja\u0308rgi nii, et need peaksid vastu nii kuumalainetele kui ka u\u0308leujutustele. Tulemus on tavapa\u0308rase pargiga vo\u0303rreldes palju metsikum ja vajab ka va\u0308hem hooldamist \u2013 muru siin niitma ei pea."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Pederseni so\u0303nul on avalikkuse kujutlus linnaruumist aja jooksul oluliselt muutunud \u2013 kui veel 100 aastat tagasi mo\u0303eldi linnakeskkonnas vaid hoonetest, teedest ja hallist taristust, siis praegu mo\u0303eldakse pigem elukeskkonnast, kuhu peavad mahtuma nii inimesed, taimed, loomad ja palju muudki."}, {"text_idx": "#000020", "text": "U\u0308heks suureks edulooks peab Pedersen vestlusi, kus vastaspool u\u0308tleb, et ei pea o\u0303igeks, et sellised loodusalad linnakeskkonda jo\u0303udnud on, kuid tunnistab samas, et tahes tahtmata meeldivad need neile siiski."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Laias laastus vo\u0303ib ekstreemsed ilmaolud jagada u\u0308leujutusteks ja kuumalaineteks. Saksamaal suri nende u\u0308leujutuste ka\u0308igus 184 inimest ning hinnanguliselt olid u\u0308letasid Euroopat tabanud kahjud 2,5 miljardi euro piiri. 2003. aasta u\u0308leeuroopalises kuumalaines suri aga 70 000 inimest, kusjuures ka selle puhul on tagantja\u0308rgi na\u0308idatud inimtekkeliste kliimamuutuste vo\u0303imendavat mo\u0303ju."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Samamoodi nagu Kopenhaagen, on ka Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaa pealinn Du\u0308sseldorff viimastel aastatel, eriti 2021. aasta suurte tulvade jooksul kannatada saanud. Samas na\u0308itavad prognoosid, et Du\u0308sseldorfi peamine oht poile mitte u\u0308leujutused, vaid hoopis kuumalained \u2013 kogu linn on Saksamaa keskmisest 1,7 kraadi soojem ja viimased aastad on u\u0308ksteise ja\u0308rel muudkui erinevaid kuumarekordeid murdnud."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Na\u0308iteks la\u0308ks aasta 2018 ajalukku ko\u0303ige kauem kestnud kuumalainetega. 2019 mo\u0303o\u0303deti linnas ajaloo ko\u0303ige ko\u0303rgem temperatuur. 2020 oli aga ko\u0303ige soojem aasta keskmine temperatuur linna ajaloos."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Du\u0308sseldorfi linna kliimamuutustega kohanemise ekspert Elke Cardeneo to\u0303i va\u0308lja soojeneva kliimaga kaasnevad terviseriskid kui u\u0308he po\u0303hjuse, miks kohanemisega tegeleda."}, {"text_idx": "#000025", "text": "\"Kui vaadata aastakeskmise temperatuuri muutusi alates 1881. aastast, mil neid mo\u0303o\u0303tmisi tegema hakati, siis on just viimase 30 aasta puhul na\u0308ha ja\u0308rsku to\u0303usu ja see teeb meid va\u0308ga murelikuks,\" u\u0308tles Du\u0308sseldorfi kliimamuutustega kohanemise ekspert Elke Cardeneo."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Kuidas aga kaitsta elanikke kuumalainete eest? Ka siin on oluline osa vastusest seotud just nimelt rohealade loomisega. Puud pakuvad varju ja seela\u0308bi a\u0308ra ka kuumasaarte tekkimist. Viimast on na\u0308ha ka Du\u0308sseldorfi kuumakaardilt \u2013 pa\u0308evasel ajal on kuumemad alad ko\u0303ik peamiselt musta asfaldiga kaetud ta\u0308navad, samas kui pa\u0308riselus roheliste taimedega piirkonnad on kaardil kujutatud jahedamat temperatuuri ta\u0308histava sinise tooniga. Sama on ta\u0308heldanud ka SLA bu\u0308roo \u2013 rohealadel vo\u0303ivad temperatuurid olla u\u0308le ku\u0308mne kraadi madalamad."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Du\u0308sseldorfi kesklinna kuumakaardilt on selgelt na\u0308ha, et suvisel keskpa\u0308eval on ko\u0303ige kuumemad (kujutatud punasega) just tumedad asfaldiplatsid, samas kui puudega a\u0308a\u0308ristatud ta\u0308navad vo\u0303ivad olla u\u0308le ku\u0308mne kraadi jahedamad. Autor/allikas: Du\u0308sseldorfi linn"}, {"text_idx": "#000028", "text": "Nii nagu Kopenhaagenis, on ka Du\u0308sseldorfis otsitud vo\u0303imalusi tuua linnaruumi rohkem asfaldivaba pinda. Kui na\u0308iteks kunagi kulgesid trammiteed mo\u0308o\u0308da ko\u0303vakattega pinda, siis nu\u0308u\u0308d on relsside vahel vaid muru. See aitab samuti hoida a\u0308ra liigset kuumenemist, u\u0308leujutuste korral aga vo\u0303imaldab veel maapinda imbuda."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Seeto\u0303ttu ongi Du\u0308sseldorf vo\u0303tnud ette ambitsioonika linna rohestamise plaani, mille ka\u0308igus sihitakse katta suurem osa linna katustest roheliste taimedega. Kui vaadata linnavalitsuse loodud roheliste katuste veebirakendust, vo\u0303ib na\u0308ha, et rohekatusteks sobiks suurem osa linna majadest."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Juba praegu hoolitsetakse ka olemasolevate puude eest, kattes nende tu\u0308ved nn pa\u0308ikesekreemi, ehk siis valge va\u0308rviga. See aitab a\u0308ra hoida puude u\u0308lekuumenemist ja liigset aurumist."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Iga linn peab leidma kliimamuutustega kohanemiseks omad lahendused, kuid teiste linnade kogemustest on siiski palju o\u0303ppida, to\u0303des Elke Cardeneo."}, {"text_idx": "#000032", "text": "\"Na\u0308iteks vo\u0303ib Lo\u0303una-Euroopa linnadel olla palju enam kogemusi po\u0303uaga ja meie saame neilt o\u0303ppida. Samas oleme meie Saksamaal analu\u0308u\u0308tikas tugevad ja saaksime seda teistele o\u0303petada. Arvan, et kliimamuutustega kohanemisega hakkama saamiseks peame va\u0308ga tihedalt koos to\u0308o\u0308tama,\" u\u0308tles Cardeneo."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Andreas Hoy: Tallinn vajab rohkem rohealasid"}, {"text_idx": "#000035", "text": "Taimede va\u0308hesus vo\u0303imendab linnades kuumalaine mo\u0303ju"}, {"text_idx": "#000036", "text": "Jaapan palub Tokyo elanikel kuumalaine ajal elektrit sa\u0308a\u0308sta"}, {"text_idx": "#000037", "text": "Tallinna valgusreostus on koroona ja\u0308rel hu\u0308ppeliselt kasvanud"}, {"text_idx": "#000038", "text": "Maa ja\u0308rgmine hiidmanner vo\u0303ib suuresti olla eluko\u0303lbmatu"}, {"text_idx": "#000040", "text": "Teadlane: vareslaste elu on linnas liiga mugavaks muutunud"}, {"text_idx": "#000042", "text": "Energiaagentuur ennustab fossiilku\u0308tustele va\u0308ikest langust"}, {"text_idx": "#000044", "text": "O\u0303husaaste to\u0303ttu sureb Eestis enneaegselt tuhat inimest aastas"}, {"text_idx": "#000047", "text": "Eestis levib suurel kiirusel hapukas vo\u0303o\u0303rseen"}, {"text_idx": "#000048", "text": "Hans Va\u0308re: maakonnalehed ei ole omavalitsuste su\u0308lekoerad"}, {"text_idx": "#000055", "text": "Euroopa pa\u0308a\u0308seks ja\u0308a\u0308ajast isegi Golfi hoovuse seiskumisel"}, {"text_idx": "#000057", "text": "Puidu ahju ajamine pa\u0308a\u0308stab poliitikud, kuid mitte kliima"}, {"text_idx": "#000058", "text": "Suur analu\u0308u\u0308s: kas elektriauto ikka sa\u0308a\u0308stab kliimat?"}, {"text_idx": "#000059", "text": "Analu\u0308u\u0308s: bioku\u0308tustest on kasu, kuniks mets pu\u0308sti ja\u0308a\u0308b"}, {"text_idx": "#000060", "text": "Miks 27 aastat pa\u0308rast no\u0303ukaaega endiselt Emajo\u0303e po\u0303hja ei na\u0308e?"}, {"text_idx": "#000061", "text": "U\u0308RO kliimaraport: vo\u0303imalus ko\u0303ige hullema a\u0308ra hoidmiseks on peaaegu ka\u0308est kadunud"}, {"text_idx": "#000062", "text": "2. hoiatus inimkonnale: loodus kukub kokku, inimesel pole enam pikka pidu"}, {"text_idx": "#000065", "text": "17 halli varjundit: kas mahetootmine on tavatootmisest keskkonnaso\u0303bralikum?"}, {"text_idx": "#000067", "text": "Teadlane teab: miks Eesti suvi la\u0308heb aina ku\u0308lmemaks ja kas nii ja\u0308a\u0308bki?"}, {"text_idx": "#000068", "text": "Suur u\u0308levaade: ko\u0303ik, mida peaks teadma orkaanidest"}, {"text_idx": "#000070", "text": "Teadlased ei na\u0308e Emajo\u0303e tselluloositehase plaane loodussa\u0308a\u0308stlikena"}, {"text_idx": "#000072", "text": "Arhiivide u\u0308ldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostu\u0308u\u0308milaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine"}, {"text_idx": "#000073", "text": "Vaegkuuljatele ja -na\u0308gijateleKasutustingimusedIsikuandmete to\u0308o\u0308tlemisestJupiter+Jupiter IOLasteekraanRaadioteater"}]