[{"text_idx": "#000001", "text": "So\u0303na isur vo\u0303ib olla pa\u0308rit Neeva lisajo\u0303e venekeelsest nimest iz\u030cora."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Rahva enesenimetus on inkeroin vo\u0303i iz\u030cora, karjalain ning u\u0308ldistavalt maava\u0308ci. So\u0303na isur vo\u0303ib olla pa\u0308rit Neeva lisajo\u0303e venekeelsest nimest iz\u030cora, millele vastab la\u0308a\u0308nemeresoome nimi inkeri."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Vanemas eesti traditsioonis on isureid ka ingerlasteks nimetatud. Soomes peetakse isureid u\u0308ldiselt o\u0303igeusklikeks ingerisoomlasteks, Venemaal ja NSV Liidus on aga isurite ja ingerisoomlaste vahel alati vahet tehtud ning peale II maailmaso\u0303da levis see vahetegemine kindlamalt ka Eestis."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Isurid on koos vadjalastega Ingerimaa po\u0303lisasukad. Ingerimaa on Narva jo\u0303e ja Laadoga ja\u0308rve vahele ja\u0308a\u0308v 15 000 km2 suurune ala. Isurid elavad mo\u0303nedes Ingerimaa po\u0303hja- ja loodeosa ku\u0308lades Lauga jo\u0303e alamjooksul, Kurgola ja Soikkola poolsaartel ning Hevaha (Kovas\u030ci) jo\u0303gikonnas. Administratiivselt kuuluvad nende asualad Leningradi oblasti Kingissepa ja Lomonossovi rajooni."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Isurite rahvaarv on vastavalt Venemaa 2010. aasta loendusele 266 inimest. 2002. aastal oli isureid 327, va\u0308henemine on 13%. Isuri keele oskajaid on aga selle ajaga va\u0308hemaks ja\u0308a\u0308nud 66% \u2013 2002. aastal oli isuri keele ra\u0308a\u0308kijaid 362, 2010. aastal 123."}, {"text_idx": "#000006", "text": "2002. aasta seisuga elas 177 isurit Leningradi oblastis ning 53 Peterburis. 53,1% Leningradi oblasti ja Peterburi isuritest ra\u0308a\u0308kis isuri keelt emakeelena. 1989. aastal elas Venemaal 449 isurit, kellest 41,9% pidas oma emakeeleks isuri keelt.e"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Isuri keel kuulub koos soome, karjala ja vepsa keelega la\u0308a\u0308nemeresoome keelte hulka, la\u0308himad keeled on aunusekarjala ja soome keele idamurded. Isuri keel, karjala keele pa\u0308riskarjala murre ja soome keele idamurded pa\u0308rinevad u\u0308hisest algkeelest, mida nimetatakse muinaskarjala keeleks."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Isuri keel jaotub neljaks peamurdeks:"}, {"text_idx": "#000010", "text": "Isurite esivanemad eraldusid karjalastest arvatavasti II aastatuhande algul pKr ning liikusid Karjala kannaselt (vo\u0303ib-olla ka Iz\u030cora jo\u0303gikonnast) la\u0308a\u0308nde ja edelasse, vadjalaste asualale, hilisemale Ingerimaale."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Ingerimaa kuulus tollal Kiievi Venemaa koosseisu, alates 12. sajandist Novgorodi feodaalvabariiki. Isuri ho\u0303imuu\u0308likud tegutsesid Novgorodi vasallidena ning venestusid ajapikku. Isurite ja vadjalaste asuala oli sageli Novgorodi ning selle katoliiklike la\u0308a\u0308nenaabrite (Vana-Liivimaa, Rootsi) vahelise so\u0303jategevuse tallermaaks."}, {"text_idx": "#000012", "text": "iz\u030cora ja\u0308tta\u0308nyt maailmalle rikkaan kulttuuriperinto\u0308nsa\u0308 / Viestit Karjala @YT"}, {"text_idx": "#000013", "text": "1478. aastal u\u0308hendati kogu Novgorodi feodaalvabariik Moskva suurvu\u0308rstiriigiga. Osa isureid ku\u0308u\u0308ditati 1480. aastail Venemaa siseosadesse, asemele toodi venelasi. Kui Ingerimaa 1617. aastal Stolbovo rahuga Rootsi koosseisu la\u0308ks, lahkus suur osa sajandite va\u0308ltel o\u0303igeusklikeks saanud isureid luterluse pealesurumist peljates Venemaa siseossa Oredez\u030ci jo\u0303gikonda. Paigaleja\u0308a\u0308nud sulasid osalt kokku lahkunute asemele kolinud luteriusuliste ingerisoomlastega."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Po\u0303hjaso\u0303ja ka\u0308igus vallutas Venemaa Ingerimaa tagasi. 1703. asutati Neeva suudemesse impeeriumi uus pealinn Peterburi, mis to\u0303i kaasa venelaste ulatusliku sissevoolu Ingerimaa idaossa. Samas kujunes nende asuala vahetus naabruses asuv suurlinn isuritele vo\u0303imsaks peibutiseks, kuhu suunduti to\u0308o\u0308le ja elama, eriti peale pa\u0308risorjuse kaotamist 1861. aastal. See ta\u0308hendas vene keele ja pruukide levikut."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Isurite kui rahva murdumine ning po\u0308o\u0308rdumatu ha\u0308a\u0308bumine tuleb kanda No\u0303ukogude vo\u0303imu arvele. Massirepressioonid 1930. aastatel ja II maailmaso\u0303ja ja\u0308rel ha\u0308vitasid fu\u0308u\u0308siliselt nendest enamiku. So\u0303ja lo\u0303pufaasis evakueeriti suur osa isureid koos ingerisioomlastega Soome ja anti 1945. aastal NSV Liidule tagasi, misja\u0308rel nad pillutati Sise-Venemaa oblastitesse ning Ingerimaa asustati vene uusasukatega. 1959. aasta rahvaloendusel registreeriti veel 1062 isurit, neist emakeelseid 34,7%. Niisiis va\u0308henes isurite arv 30 aastaga ligi 97%."}, {"text_idx": "#000018", "text": "1956. aastal lubati isureid oma koduku\u0308ladesse po\u0308o\u0308rduda. Kibedad elukogemused ja elu No\u0303ukogude impeeriumi piiritsoonis venelaste keskel on neid o\u0303petanud vo\u0303imalikult va\u0308he erinema keskkonnast, vo\u0303imalikult va\u0308he silma torkama. Keel on pu\u0308sinud, ent seda kasutavad u\u0308ksnes vanema po\u0303lvkonna esindajad. Kui nemad kaovad, ja\u0308a\u0308b ja\u0308rele na\u0308puta\u0308is (uusasukate meelest pentsikuid) kohanimesid."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Valter Lang: eestlaste esivanemad vo\u0303tsid Virumaa algsaamidelt u\u0308le (EPL, 13.09.2022)Unustatud rahvad: Isuri eepos (ETV, 14.11.1999)Silmaring: isurid (Vikerraadio, 01.11.1993)Maailma mitu palet: ingerisoomlaste ajaloost ja ta\u0308napa\u0308evast (Vikerraadio, 31.07.1989)"}, {"text_idx": "#000022", "text": "Aasta esimene Ho\u0303imuklubi keskendub po\u0303liskeelte ku\u0308mnendile"}, {"text_idx": "#000024", "text": "Ho\u0303imupa\u0308evade konverents keskendub po\u0303lisrahvaste keskkonnamuredele"}, {"text_idx": "#000026", "text": "Leningradi oblasti isurid ta\u0308histavad Lo\u0303okese pa\u0308eva"}, {"text_idx": "#000027", "text": "Isurite pu\u0308ha Kiurun pa\u0308iva\u0308 (Lo\u0303okese pa\u0308ev) ta\u0308histatakse Kingissepa rajoonis Viistinas (Vistinos) 9. aprillil kui perekondlikku ta\u0308htpa\u0308eva, mille peategelasteks on isurid, kes hoiavad oma rahvuslikke traditsioone."}, {"text_idx": "#000028", "text": "MTU\u0308 Fenno-Ugria Asutus u\u0308hendab Eesti organisatsioone ja asutusi, kes teevad koosto\u0308o\u0308d meie ho\u0303imurahvastega \u2013 soome-ugri ja samojeedi rahvastega. Fenno-Ugria loodi 1927. aastal ning taastati 1991. aastal."}]