[{"text_idx": "#000001", "text": "MTU\u0308 Eesti MaaturismOtsi lehelt ettevo\u0303tetU\u0308hingu liikmed"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Tori Hobusekasvandus on hobumajandusega tegelev ning ajaloolist kultuuripa\u0308randit sa\u0308ilitav, tutvustav ja arendav muuseum, mis on aastaringselt avatud.\nTori Hobusekasvandus alustas tegevust 1856. aastal, eesma\u0308rgiga aretada vastupidavat ja va\u0308heno\u0303udlikku eesti hobust.\nTori hobuseto\u0303u alguseks vo\u0303ib pidada 1892. aastat, kui Tori Hobusekasvandusse toodi tori hobuseto\u0303u esiisa, ta\u0308kk Hetmann. Ta\u0308nasel pa\u0308eval sa\u0308ilitatakse, va\u0308a\u0308rtustatakse ning tutvustatakse kasvanduses tori- ja eesti to\u0303ugu hobuseid."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Tori Hobusekasvanduse muuseumis na\u0308itus \u201eTori po\u0308o\u0308ning\"."}, {"text_idx": "#000008", "text": "\u2022 Hobusekasvandust tutvustavad ringka\u0308igud jalgsi, ratsa ja hobuvankril.\n\u2022 Ratsutamine kasvanduses ja maastikul (pikniku vo\u0303imalus).\n\u2022 Ratsutamistreeningud u\u0308ksikisikutele ja gruppidele maneez\u030cis ning va\u0308lialal.\n\u2022 Lastele hobuteemalised programmid ja ratsutamistunnid."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Hobumajandusega tegelev ning ajaloolist kulutuuripa\u0308randit sa\u0308ilitav, tutvustav ja arendav muuseum"}, {"text_idx": "#000010", "text": "Eesti Muuseumraudtee Lavassaares on suurim kitsaro\u0308o\u0308pmelise raudtee muuseum Balti Riikides ja u\u0308ks suurimaid Euroopas, kus on eksponeeritud u\u0308le 65 veeremi. Esimene kitsaro\u0308o\u0308pmeline raudtee Eestis avati 5. oktoobril 1896 Pa\u0308rnu ja Valga vahel. Suvekuudel on ka\u0308igus muuseumirong ning vo\u0303imalik on korraldada piknik piknikurongis."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Kihnu saar on Eesti suuruselt seitsmes saar. Esimesed inimasutuse ja\u0308ljed Kihnu saarel ulatuvad 3000 aasta taha. Kirjalikes allikates mainitakse saart esimest korda 1386. aastal. Kihnu elanikkond kujunes Saare- ja La\u0308a\u0308nemaalt ning Muhust tulnud eestlastest. Saarel on elanud ka liivlasi ja rootslasi. Kihnus on ta\u0308napa\u0308evani sa\u0308ilinud muistne elustiil, rahvaro\u0303ivad ja pa\u0308rimused. Ku\u0308lastada tasub muuseumi, kirikut ja tuletorni. Kihnu folkloor, ka\u0308sito\u0308o\u0308 ja kombestik kanti 2003.aastal UNESCO pa\u0308rismuskultuuride maailmanimekirja."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Kurgja Talumuuseum asub maadel, mis kunagi kuulusid tuntud Eesti a\u0308rkamisaja tegelasele C. R. Jakobsonile. Algsed hooned on sa\u0308ilinud vo\u0303i taastatud jooniste ja\u0308rgi. Ko\u0303ik to\u0308o\u0308d talupidamises toimuvad ka ta\u0308na siin nii, nagu neid tehti esivanemate poolt u\u0308le saja aasta tagasi. Kurgja talumuuseumis ta\u0308histatakse rahvalikke ta\u0308htpa\u0308evi ja tutvustakse ku\u0308lalistele po\u0303llu- ja majapidamisto\u0308id 19.sajandist."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Nigula Looduskaitseala ho\u0303lmab 6400 ha ulatuses puutumatuid soid, metsi ning niite. Loodusega tutvumiseks on ku\u0308lastajate tarbeks ettevalmistatud mitmeid matkarajad ning vaatetornid, millest unikaalsemaid on Kubaru lehmatorn, kust huvilistel on vo\u0303imalik vaadelda Eesti maato\u0303ugu veiseid."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Pa\u0308rnu linn on ko\u0303rgelt hinnatud puhkusepaik, kuurort ning arvestatav kultuurilinn. Varjulised pargid, kaunis liivarand ja heal tasemel so\u0308o\u0308gikohad, tervisekeskused ning peopaigad pakuvad vo\u0303imalusi \u201cpatareide laadimiseks\u201d nii perepuhkuse pidajale kui seikluste otsijale. Kunsti- ning kultuurihuvilistele pakuvad aastaringseid elamusi arvukad kunstigaleriid, na\u0308itused, Uue Kunsti Muuseum, Endla teater ja Kontserdimaja. Maarja-Magdaleena Gildi () to\u0308o\u0308kodades on ku\u0308lastajatel endil vo\u0303imalus ka\u0308tt proovida erinevates kunsti- ja ka\u0308sito\u0308o\u0308 tehnikates. Lastele on suurimaks magnetiks veekeskus ning suvel kindlasti kaunis ja atraktsioonide rikas rand ja rannapark. Avastamisro\u0303o\u0303mu pakub Minizoo oma madude ja teiste kahepaiksetega.\nPa\u0308rnu vallika\u0308a\u0308r koos sinna disainitud linnamakettidega ja - kaartidega, oma Venuse bastionis asuva sepikojaga ja huvitavate skulptuuridega raamatukogu ees on huvitav nii ta\u0308iskasvanutele kui ka lastele."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Soomaa rahvuspark on 39 640 hektarit (sellest Pa\u0308rnumaal 7092 ha) soid, rabasid, u\u0308rgmetsi ja jo\u0303gesid. Lisaks matkamisele, saad kanuuga so\u0303ites vo\u0303i hobumatkal la\u0308hikontakte metsiku ja puutumatu loodusega. Piirkond on Po\u0303hja-Euroopas ainulaadne oma regulaarsete kevadiste u\u0308leujutuste poolest. Enne kaitsealal matkamist on soovitatav la\u0308bi astuda rahvuspargi ku\u0308lastuskeskusest, kust saad infot matkaradade ja puhkamisvo\u0303imaluste kohta.\nRahvuspark on rahvusvahelise po\u0303lislooduse vo\u0303rgustiku PAN-park liige."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Soontagana maalinn asub Ja\u0308rve soo lo\u0303unaserva soosaarel. Maalinn on olnud mitme sajandi va\u0308ltel inimestele pelgupaigaks vallutajate eest. Maalinna viinud vaid va\u0308ga salajane tee la\u0308bi soo. Tee olnud vee all ja ainult teadjad inimesed osanud seda mo\u0308o\u0308da linnuse juurde minna. 13 sajandil tegid Soontaganasse mitmeid ru\u0308u\u0308steretki sakslased koos liivlaste ja Pihkva venelastega ja samuti rootslased.\nLinnusema\u0308ge u\u0308mbritseb ta\u0308na kaunis pa\u0308randkultuurmaastik \u2013 niidud, vanad talukohad ja kiviaiad. Lisaks mo\u0303nusale jalutuska\u0308igule ja kaunitele vaadetele ootavad Sind lo\u0303kkekohad ja matkaonn."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Tori mo\u0303isa on esimest korda mainitud 1528. aastal. 19. saj. alguses renditi mo\u0303is Liivimaa ru\u0308u\u0308telkonnale meriino lammaste ja to\u0303uveiste pidamiseks. 1854. aastal sai peasuunaks hobusekasvatus. Liivimaa ru\u0308u\u0308telkond po\u0303hjendas hobusekasvanduse loomist kohalikku hobuse ha\u0308vimisohuga. Hobusekasvatus tegutseb mo\u0303isatallides ta\u0308naseni. Tori mo\u0303isahoonetest on veel sa\u0308ilinud viljaait, viinako\u0308o\u0308k, taastatud on ko\u0303rtsihoone. Tori asulat la\u0308biv Pa\u0308rnu jo\u0303gi on silla la\u0308hedale liivakivikaldasse uuristanud 8,5 m pikkuse koopa, mida rahvasuus kutsutakse Tori po\u0303rguks. Nagu po\u0303rgus ikka, elab ka siin rahvajuttude ja\u0308rgi oma vanapagan.\nTori kirik kui rahva poolt taastatud so\u0303jameeste kirik vo\u0303iks olla ma\u0308rgitud."}, {"text_idx": "#000019", "text": "To\u0303stamaa mo\u0303is on oma ja\u0308relklassitsistliku ilme saanud 1876-1877 aastatel toimunud u\u0308mberehituste ka\u0308igus. Maja vanimas osas on sa\u0308ilinud mantelkorstnaalune ruum ning mo\u0303isa uhkuseks on lae- ja seinamaalingud. Mo\u0303isakompleksi kuuluvad lisaks peahoonele veel tall, kutsarimaja, peahoone portikus, kasvuhoone varemed, ait-kuivati, tuuleveski ja tall. Mo\u0303isa u\u0308mbritseb park, mis rajati XIX sajandi teisel poolel. To\u0303stamaa mo\u0303isas on su\u0308ndinud silmapaistev teadlane Aleksander Stael von Holstein (1.01.1877 - 16.03.1937), kes oli sanskriti keelte professor ja kateedrijuhataja Pekingi U\u0308likoolis. 1921. aastast alates on mo\u0303isahoones tegutsenud kool. Vo\u0303imalik on tellida mo\u0303isa-ekskursioone"}]