[{"text_idx": "#000002", "text": "Oktoobris ta\u0308histab Kohila gu\u0308mnaasiumi koolipere kooli 150. aastapa\u0308eva. Tavaks on aga saanud, et koos vilistlastega ta\u0308histatakse aastapa\u0308eva veebruari alguses. Kooli alguseks loetakse 1870. aastal asutatud Kohila vallakooli,\nmis tegutses Urge ma\u0308el talumajas."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Vilistlaspa\u0308ev 1. veebruaril oli ta\u0308is su\u0308ndmusi ja seda mitte vaid Kohila gu\u0308mnaasiumi hoones. Samal pa\u0308eval avati raamatukogus na\u0308itus \u201cKuidas me koolis ka\u0308isime\u201d, kus saab kuni 29. veebruarini uudistada endisaegset koolielu. Kuna enamik raamatukogu to\u0308o\u0308tajatest on ka\u0308inud Kohila koolis, on nad na\u0308itusele pannud isiklikke ning samuti so\u0303prade ja tuttavate ma\u0308lestusesemeid. Vilistlased said vo\u0303imaluse ka\u0308ia ringi ka vanas koolimajas Tohisoo mo\u0303isas, kus toimus o\u0303ppeto\u0308o\u0308 enne uue o\u0303ppehoone valmimist 1961. aastal."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Eelmisel aastal valminud algklasside majaosas vo\u0303ttis esmalt ku\u0308lastajaid vastu piletimu\u0308u\u0308gilaud, kus sai ka endale kooli logoga meeneid ja koduloolist kogumikku soetada. Kooli tunnuslause \u201eTulevik algab ta\u0308na\u201c oli tru\u0308kitud ka meeneks mo\u0303eldud poekottidele. On ju loodusla\u0308hedus ja pakendite va\u0308hendamine u\u0308ks kooli suundadest.\nMitmeid aastaid paistab Kohila kool silma ka oma o\u0303pilasfirmade poolest. Ennelo\u0303unasel ajal tervitaski ku\u0308lastajaid u\u0308heksa o\u0303pilasfirmat ning nendegi toodetes ja\u0308i silma, et taaskasutus ja keskkonnaso\u0303bralik la\u0308henemine on noorte seas kanda kinnitanud. Vanale materjalile on uue elu andnud puuvilja- ja sussikotte tegev O\u0303F Hoodiebags ning O\u0303F Yuki, kes teeb poekotte, kuid selliseid, millele on juurde lisatud tasku, helkur ja vo\u0303tmero\u0303ngas. Looduslikke materjale on oma toodetes kasutanud ka O\u0303F Puitering, kes teeb puidust ja poolva\u0308a\u0308riskividest so\u0303rmuseid.\nO\u0303F Lona pakutavad kehakoorijad ja huulepalsamid lo\u0303hnasid nii ha\u0308sti, et neid oleks tahtnud lausa su\u0308u\u0308a ja arvestades koostisosade looduslikkust, vo\u0303iks seda peaaegu et tehagi. Peale seepide pakkus O\u0303F JaMiCa:Ki ka mesilasvahast ku\u0308u\u0308nlaid. Ka O\u0303F Amper toode on mo\u0303eldud just kodu kaunistamiseks \u2013 vanadest veinipudelitest (mis pa\u0308rinevad Kohila so\u0308o\u0308gikohtadest) valminud LED-tuledega meeleolulambid. O\u0303F Puit-Est lampidega saab aga lausa tu\u0308kikese ajalugu endaga koju kaasa. Nimelt oli noortel juba siis, kui Hageri rahvamaja po\u0303rand mo\u0303ned aastad tagasi uue vastu vahetati, plaan vanu po\u0303randalaudu millekski a\u0308ra kasutada. Ja nu\u0308u\u0308d on need leidnud rakenduse disainvalgustitena.\nHoopis teist rada on la\u0308inud aga O\u0303F Deja Vu, kes toote asemel pakub teenust, ta\u0308psemalt tantsutrennivo\u0303imalust. Kuigi o\u0303pilasfirmad peaksid kooli lo\u0303ppedes tegutsemise lo\u0303petama, on Deja Vu workshopi vo\u0303imalik broneerida ka suvisesse aega.\nNii mo\u0303negi vilistlase jaoks mo\u0308o\u0308dus pa\u0308evane aeg aga sporti tehes. Vo\u0303isteldi korvpallis ja lauatennises ning kes end liigutada ei soovinud, sai mo\u0303ttesporti teha kabe- vo\u0303i malelaua taga. Jo\u0303udu u\u0308leja\u0308a\u0308nud pa\u0308ev vastu pidada sai ammutada kooliso\u0308o\u0308klast, mille lo\u0303una oli niivo\u0303rd maitsev, et teeks isegi mo\u0303nele restoraniso\u0308o\u0308gile silmad ette."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Ekskursioon kooli vanas, uues ja veel uuemas osas"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Oma teadmised kooli ja Kohila kandi ajaloo kohta sai proovile panna ma\u0308luma\u0308ngus, mida viisid la\u0308bi Hageri rahvamaja juhataja Maria Saarna ja o\u0303pilane Mihkel Juhkam. Kokku osales kuus meeskonda, mis olid kahe-kolmeliikmelised. Ku\u0308simused puudutasid Kohila kandi inimesi, maju, loomi ja loodust. Na\u0308iteks ku\u0308siti, mis on nende kivide nimed, mis on Pahkla Suurkivi juures, naise nimega nutukivi ja loomanimeline kivi. Ja mis oli see toiduaine, mille kuu toidunormiks internaadis elavatel o\u0303pilastel oli 8 kg. A\u0308ra pidi arvama ka, millise mo\u0303isa mo\u0303isapreili oli Gertrud Wrangel ja mis alal vo\u0303isteldakse Kohila LAN-il. Ko\u0303ige suuremaid teadmisi ma\u0308luma\u0308ngus na\u0308itas meeskond, kuhu kuulusid o\u0303pilased Kevin Kristofer Laanmets, Siim Kaarel Maasalu ja Karel Meerbach.\nO\u0303htust kontsert-aktust \u201eVilistlaselt vilistlasele\u201c juhtisid Anneliis Ko\u0303iv ja Kert Markus Valdek.\nKooli direktor Kirsti Solvak ra\u0308a\u0308kis oma avaso\u0303nades, et kooli su\u0308da on lo\u0308o\u0308nud erinevates hoonetes ja erinevates koolitu\u0308u\u0308pides erinevate riigikordade ajal ja\u0308rjepidevalt juba 150 aastat. Kooli on lo\u0303petanud ta\u0308naseks 60 lendu o\u0303pilasi, kokku on oma teed unistuste poole ja\u0308tkanud 2242 noort. Hetkel o\u0303pib koolis 928 o\u0303pilast ning koolis on 128 to\u0308o\u0308tajat. \u201eMeil on ettevo\u0303tlik, isamaalisust, keskkonnahoidlikkust, tervislikkust ja koosto\u0308o\u0308d va\u0308a\u0308rtustav organisatsioon. Julgen va\u0308ita, et kooli selgroog on sirge ja kogukond on haridust toetav,\u201c so\u0303nas Solvak.\nTema eriline ta\u0308nu la\u0308heb o\u0303petajatele, kes on hoidnud kooli meelt virgena ja oma pu\u0308hendumisega seadnud sirgemaks nii mo\u0303negi ta\u0308nase vilistlase teeraja, olles innustajaks, toetajaks ja suunajaks. Kohila kooli vilistlaste teod paistavad silma u\u0308le kogu Eesti ja kaugemalegi. Kooli traditsioon on valida auvilistlasi ja tunnustada neid ta\u0308naste o\u0303pilaste inspireerimise eest. Sel aastal nimetati esimeseks auvilistlaseks hingelt ja ametilt arst Andrus Remmelgas, kes on jo\u0303udsalt arendanud katastroofimeditsiini. Teine auvilistlane on tuntud lastekirjanik Reeli Reinaus, kelle sulest on ilmunud ligi 30 raamatut. Kolmas auvilistlane on loodusest lugu pidav praegune Eesti Loodusmuuseumi zooloogiaosakonna juhataja Lennart Lennuk.\nOma meenutusi koolist jagasid endised direktorid Ruth Raudsep ja Raivo Heinaru. Akadeemik ja auvilistlane Tarmo Soomere ra\u0308a\u0308kis teaduse viimase so\u0303na rakendamisest, mille alustalaks on tugev haridustala, mis hetkel on meil va\u0308ga hea ja annab tugeva tagatise maailmas hakkama saamiseks.\nAktust ilmestasid so\u0303navo\u0303ttude vahel vilistlaste esinemised. Korraldajate soov oli leida igast ku\u0308mnendist inimesi, kelle soov on oma annet koolikaaslastega jagada. Kokkusaadud mees- ja naisansamblid olid pa\u0308ris muljetavaldavad ja andsid rohkelt positiivseid emotsioone, millega pa\u0308rast ametlikku osa o\u0303htusse edasi minna."}]