[{"text_idx": "#000003", "text": "Vaata saateso\u0303na ja artikli 1. osa siit."}, {"text_idx": "#000005", "text": "3. Proovikivid: siduvus \u2013 vastuvo\u0303tt \u2013 katoolsus 3.1. Siduvus 3.2. Vastuvo\u0303tt (retseptsioon) 3.3. Katoolsus"}, {"text_idx": "#000006", "text": "2.1. Kiriku kui Kristuse ihu ja pu\u0308hade osadus"}, {"text_idx": "#000007", "text": "(39) Kirik on oma olemuse poolest Kristuse ihu (1Kr\n12:12j.27). Osaduses Jeesusega saavad inimesed osa osadusest Jumalaga ja\nu\u0308ksteisega. Piibellik ko\u0303nelemine Kristuse ihust teeb selgeks, et kirikut leidub\nu\u0308ksnes osaduses Kristusega kui selle peaga (vrd Ef 4:15j; Kl 1:18) ja et seega\n\u201ekiriku u\u0308htsuse alus pole mitte temas eneses, vaid Kristuses kui Vaimus\nkohalolevas ja toimivas kiriku Issandas\u201c (JKK I.2.1)."}, {"text_idx": "#000011", "text": "2.2. Osadus So\u0303nas ja sakramendis"}, {"text_idx": "#000015", "text": "(46) Oikumeenilises liikumises on saksa keeles saanud valdavaks mo\u0303iste \u201eKirchengemeinschaft\u201c [kirikuosadus \u2013 tlk], et anda edasi ladina so\u0303na communio. Nii on see mo\u0303iste jo\u0303udnud algselt saksa keeles koostatud Leuenbergi konkordiasse. Seejuures on oluline arvestada, et saksa keelest leiab nii communio kui ka communitas\u2019e vasteks u\u0308ksnes osaduse mo\u0303iste. \u201eKirchengemeinschaft\u201c to\u0303stab esile communio ja sellega va\u0308ljendatud eklesiaalse kvaliteedi [kirikliku iseloomu \u2013 tlk]. Prantsuse keel teeb vahet communaute\u0301 ja communion\u2019i vahel, inglise keel fellowship\u2019i, community ja (ecclesial) communion\u2019i vahel. Alates Leuenbergi konkordiast kasutati EKOE prantsuse tekstides \u201ekirikuosaduse\u201c vastena mo\u0303istet \u201ecommunion eccle\u0301siale\u201c, inglise tekstides aga mo\u0303istet \u201echurch fellowship\u201c. No\u0303nda nimetati ka Leuenbergi kirikuosadust Leuenberg Church Fellowship. Seevastu teistes [ingliskeelsetes \u2013 tlk] oikumeenilistes tekstides, nii evangeelsete kirikute kui konfessioonidevaheliste ko\u0303neluste puhul, on saanud valdavaks mo\u0303iste \u201ecommunion\u201c (vahel \u201eecclesial communion\u201c, vahel \u201echurch communion\u201c). Et va\u0308ltida va\u0308a\u0308ritimo\u0303istmist ja luua koosko\u0303la rahvusvahelise oikumeenilise keelekasutusega, tuleks [ka EKOE ingliskeelsetes tekstides \u2013 tlk] edaspidi eelistada mo\u0303istet \u201echurch communion\u201c."}, {"text_idx": "#000017", "text": "2.3. Usutunnistus, o\u0303petus ja elu"}, {"text_idx": "#000021", "text": "(51) Kirikuosaduse teostamiseks on olemuslik, et aktuaalsete\nva\u0308ljakutsete kontekstis ja suhestudes u\u0308ksikute usutunnistustraditsioonidega\nsu\u0308vendatakse pidevalt ja kinnitatakse u\u0308ksmeelt evangeeliumi mo\u0303istmises (vrd LK\n37j). Seda u\u0308lesannet ta\u0308idavad o\u0303petusko\u0303nelused kui osa protsessist, milles\nteostatakse kirikuosadust erinevate usutunnistusega kirikute vahel."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Vrd selle kohta [Kirikute Maailmano\u0303ukogu] usu ja kirikukorra komisjoni [uurimusdokumenti]: Kirik. Teel u\u0308hise visiooni poole, \u00a7 22: \u201eKirik on katoolne Jumala piiritu headuse to\u0303ttu, sest Jumal \u201etahab, et ko\u0303ik inimesed pa\u0308a\u0308seksid ja tuleksid to\u0303e tundmisele\u201c (1 Tm 2:4). Ta\u0308nu Jumala eluandvale va\u0308ele on kiriku missioon suurem kui mis tahes to\u0303kked ning kirik kuulutab evangeeliumi ko\u0303igile rahvastele. Kus iganes on kohal kogu Kristuse mu\u0308steerium, seal on kirik katoolne (vt Antiookia Ignatius, Kiri smu\u0308rnalastele, 6), nagu na\u0308iteks armulaua toimumisel. Kiriku olemuslikku katoolsust o\u0303o\u0303nestab see, kui kultuurilistel ja muudel erinevustel lubatakse kasvada lo\u0303hestavaks. Kristlased on kutsutud ko\u0303rvaldama ko\u0303ik takistused, mis ei lase seda Pu\u0308ha Vaimu va\u0308es kirikule antud to\u0303e ja elu ta\u0308iust teostada.\u201c"}, {"text_idx": "#000034", "text": "(59) Evangeelse arusaama kohaselt on jumalateenistusele kogunenud\nkogudus kiriku elementaarne teostumisvorm [nn kohalik kirik \u2013 toim]. Kuid nii nagu iga kohalik kirik\non oma olemasolu eest ta\u0308nuvo\u0303lgu kolmainu Jumala o\u0303igeksmo\u0303istvale tegutsemisele,\non ka kirikud kohalike kirikute osaduses, ja samuti erinevate kirikute\nkirikuosadused oma olemasolu eest ta\u0308nuvo\u0303lgu sellele pa\u0308a\u0308ste vahendamise"}, {"text_idx": "#000036", "text": "(61) Et kujundada sellist osaduse u\u0308htsuse teenimise vastutust, on olulised suhtluse, otsusekujundamise ja ha\u0308a\u0308letamise siduvad vormid. U\u0308ksnes nii on vo\u0303imalik kanda hoolt ka selle eest, et u\u0308ksmeel evangeeliumi mo\u0303istmises peab kirikujuhtimise ja eetika ku\u0308simustes vastu ega murene proovikivide ees."}, {"text_idx": "#000045", "text": "(68) Sama kehtib u\u0308henduses teiste\nkirikuosaduse deklaratsioonide siduvusega, mille on Leuenbergi konkordiale alla\nkirjutanud kirikud teinud koos metodistidega vo\u0303i osad EKOE kirikud koos anglikaanidega."}, {"text_idx": "#000050", "text": "(72) See arusaam siduvusest tugineb\nreformatsiooni po\u0303hiotsuste u\u0308levo\u0303tmisel oikumeenia konteksti."}, {"text_idx": "#000056", "text": "vastuvo\u0303tuprotsess on ta\u0308iesti vo\u0303rreldav selliste kirikuloo protsessidega, milles\non lokaalsed kirikud vastu vo\u0303tnud kohau\u0308leseid sinoditel ja kontsiilidel\notsustatud avaldusi. Alles kohapealse vastuvo\u0303tu kaudu omandab mingi kontsiiliotsus\noma konkreetse autoriteedi. Sellele lisandub, et o\u0303petusotsused \u2013 na\u0308iteks esimeste\nkontsiilide omad \u2013 on olnud alati mo\u0303lemat: nii vastuvo\u0303tu la\u0308htepunkt kui ka\nsihtpunkt. See kehtib ka u\u0308henduses oikumeeniaga, milles on sageli vaja vastu vo\u0303tta\nmidagi, mis on kohapeal tegelikkus juba pikemat aega."}, {"text_idx": "#000059", "text": "to\u0303eline lepitus. Vastastikune tunnustamine avab tee tegelikule u\u0308hisele elule \u2013\nlegitiimselt erinevate kirikute to\u0303elisele osadusele mingis paigas. Nii on\nvormelis \u201eU\u0308htsus lepitatud erinevuses\u201c eriline ro\u0303hk lepituse aspektil."}, {"text_idx": "#000062", "text": "(81) Kuna Jumala pa\u0308a\u0308ste on suunatud\nkogu maailmale, on tema rajatud kirik ko\u0303ikeho\u0303lmav (katoolne) osadus. Selles on\nuskujad ristimise to\u0303ttu alati juba osalised. Katoolsus on u\u0308htsuse, pu\u0308haduse ja\napostlikkuse ko\u0303rval Jeesuse Kristuse kiriku olemustunnus. See u\u0308ks kirik rajaneb\nko\u0303iki inimesi ho\u0303lmava osaduse to\u0303otusel. Katoolsus ta\u0308hendab piireu\u0308letavat u\u0308hist\nkirikolemist u\u0308le ko\u0303igi konfessionaalsete, etniliste, keeleliste ja rahvuslike\npiiride (vrd Gl 3:28). U\u0308ksnes katoolsuse teadvus annab ko\u0303igile oikumeenilistele"}]