[{"text_idx": "#000005", "text": "Taimegeneetik: Eestis vastandatakse mahe- ja tavaviljelust liiga teravalt"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Eesti asub mahedalt viljeldud po\u0303llumaa osakaalu poolest maailmas kolmandal kohal. Samas na\u0308itas Eesti Maau\u0308likooli teadlaste uuring, et mulla mikroorganismidele sobib ka mo\u0303o\u0303dukas mineraalva\u0308etise kasutamine. Samuti otsivad nad edasi geeni, mis aitaks taimel paremini va\u0308etist omastada ja pa\u0308rsiks seega toitainereostust."}, {"text_idx": "#000008", "text": "\"U\u0308ldiselt arvatakse, et kui on maheviljelus, kus ei kasutata mineraalva\u0308etiseid ega su\u0308nteetilisi taimekaitsevahendeid, siis seal on mikroorganismidel va\u0308ga hea elu,\" u\u0308tleb Eesti Maau\u0308likooli taimekasvatuse dotsent Evelin Loit. Enamasti on see o\u0303ige. Niisamuti arvatakse, et tavaviljeluse po\u0303llukeemia mo\u0303jub mikroorganismidele halvasti. \"Meie katses see aga nii ei olnud,\" ma\u0308rgib Loit."}, {"text_idx": "#000009", "text": "\"Meil on suur ambitsioon viia kokku taimekasvatus po\u0303llul ja geneetika taimeraku sees.\""}, {"text_idx": "#000010", "text": "Kahe aasta eest juhtis ta uurimisprojekti, kus uuris erinevate viljelusviiside mo\u0303ju taimede geenide aktiivsusele. Ta\u0308psemalt pu\u0308u\u0308dis to\u0308o\u0308ru\u0308hm odra na\u0308itel leida geeni, mis aitaks taimel mineraalva\u0308etist paremini omastada \u2013 nii jo\u0303uaks u\u0308lema\u0308a\u0308rast va\u0308etist ka va\u0308hem po\u0303hjavette. Luubi alla vo\u0303etud geen soovitud tulemust ei andnud ja nu\u0308u\u0308d ja\u0308tkub otsing uues viie-aastases uuringus."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Milline geen annaks toitained taimele?"}, {"text_idx": "#000012", "text": "\"Meil on suur ambitsioon viia kokku taimekasvatus po\u0303llul ja geneetika taimeraku sees,\" u\u0308tleb Evelin Loit. Geneetikud ja agronoomid u\u0308le maailma teevad tema so\u0303nul tasemel to\u0308o\u0308d, kuid kokkupuutepinda on neil va\u0308he. \"Meie tahamegi vo\u0303tta oma mahe- ja tavaviljeluse vo\u0303rdluskatse ja vaadata seal geenide aktiivsust vastavalt viljelusviisile ja mineraalla\u0308mmastiku normile,\" u\u0308tleb dotsent."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Ta\u0308psemalt on neil katses seitse va\u0308etusvarianti, millest kolme viljeletakse mahedalt ja nelja tavaviljeluse reeglite ja\u0308rgi. Lisaks saagile ja terade kvaliteedile vaatasid nad, kuidas taime geenid kasvuperioodi ajal erinevatele va\u0308etusvariantidele reageerivad."}, {"text_idx": "#000014", "text": "\"Kurbloolisus po\u0303llukultuuride juures on, et isegi kui neile anda toitainet, siis nad ei suuda seda ko\u0303ike omastada,\" osutab Loit. Nii la\u0308heb muist toitaineid lendu ja muist leostub, po\u0303hjustades keskkonnaprobleeme. Loidu to\u0308o\u0308ru\u0308hm otsibki taimedest geene, mis muudaks viimaste la\u0308mmastiku omastamise to\u0303husamaks. \"Ta\u0308na on po\u0303himo\u0303tteliselt kandidaate, milliseid geene vo\u0303iks kasutada. Samas puuduvad teadmised, kas ja kui suurt rolli need geenid po\u0303llul ma\u0308ngivad,\" selgitab ta."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Taimed omastavad la\u0308mmastikku ammooniumi vo\u0303i nitraadina. Oma katses keskendusid Loit ja kolleegid ammooniumtransporteri-nimelisele geenile \u2013 see vastutab taimes ammooniumi omastamise eest. Odra na\u0308itel vaatas to\u0308o\u0308ru\u0308hm, kui aktiivne on see geen taimes ko\u0303rsumisest o\u0303itsemiseni."}, {"text_idx": "#000017", "text": "\"Kuni o\u0303itsemiseni olid ammooniumtransporteri geenid nii mahe- kui ka tavakatselapil va\u0308hem aktiivsed kui kontroll-katselapil, mis u\u0308ldse la\u0308mmastikku ei saanud,\" toob Loit va\u0308lja. Just ko\u0303rsumise ajal oli na\u0308ha, et mida rohkem anti taimele mineraalva\u0308etist, seda va\u0308hem uuritud geen aktiveerus. O\u0303itsemise ajal hakkas geen aga tavaviljeldud po\u0303llul vo\u0303rreldes kontrollpo\u0303lluga aktiivsemalt to\u0308o\u0308le. Mahepo\u0303llul Loidu so\u0303nul huvitaval kombel geeni to\u0308o\u0308s muutusi polnud ja o\u0303itsemise ajal oli aktiivsus vo\u0303rdne kontrollpo\u0303llu taimedega."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Samuti ootab analu\u0308u\u0308si odrataime ta\u0308ielik transkriptoom \u2013 ko\u0303ik RNA molekulid, mis taimes proovivo\u0303tu hetkel olid. \"Idee on ja\u0308rgmise sammuna vaadata sealt u\u0308leu\u0308ldiselt, millised geenid on aktiivsemad, millised va\u0308hem aktiivsed ja millised u\u0308ldse midagi ei mo\u0303juta. Ehk tuleb sealt va\u0308lja mo\u0303ni paremgi geenikandidaat,\" selgitab Loit."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Ta\u0308psemalt huvitasid uurijaid ta\u0308rkliseterad, mis moodustavad nisutera koostisest 80 protsenti. So\u0303ltuvalt viljelusviisist olid need pallikesi meenutavad terad kas suuremad ja neid oli va\u0308hem, vo\u0303i va\u0308iksemad ja neid oli palju. \"Mo\u0303tlesime edasi, et ta\u0308rkliseterade suurus ma\u0308a\u0308rab a\u0308ra, kui palju neil on eripinda. See omakorda ma\u0308a\u0308rab, kui ha\u0308sti nad seovad vett,\" arutleb Loit. Nii vaatasidki nad, kui kiiresti tekkis ja kui kaua pu\u0308sis sellest nisust tehtud taigen."}, {"text_idx": "#000023", "text": "\"Lu\u0308hike ja\u0308reldus oli, et kui me tahame stabiilselt ko\u0303rge kvaliteediga tainast, mis venib ha\u0308sti ja on hea struktuuriga, siis selleks on vaja kasutada hektari kohta 150 kilogrammi mineraalla\u0308mmastikku,\" u\u0308tleb Loit. Jutt ka\u0308ib just la\u0308bi aastate pu\u0308sivast kvaliteedist: mahepo\u0303llult vo\u0303ib dotsendi so\u0303nul saada samuti kvaliteetse taigna, kuid seal so\u0303ltub kvaliteet suuresti aastast. \"Mo\u0303nel aastal on sademete hulk ja kasvuperioodi temperatuur talinisule sobivam kui teisel. See mo\u0303jutab la\u0308mmastiku omastamist ja see omakorda tervet tera koostist,\" selgitab ta."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Eestis on Evelin Loidu so\u0303nul umbes miljon hektarit po\u0303llumaad, millest 22 protsenti on maheviljeldud. Mahemaa protsendi poolest paigutub Eesti seega maailmas Liechtensteini ja Austria ja\u0308rel kolmandale kohale. \"Meil Eestis on piir mahedasse ja mittemahedasse suhtumise vahel kuidagi va\u0308ga ja\u0308ik,\" ma\u0308rgib Loit samas."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Maheviljelus toimib mullaga ka\u0308sika\u0308es, sa\u0308ilitab ja parandab mullaviljakust orgaaniliste va\u0308etistega, nagu so\u0303nnik, kasutab libliko\u0303ieliste rikkaid ku\u0308lvikordi ja katab maapinna talveks mo\u0303ne po\u0303hi- vo\u0303i vahekultuuriga. Tavaviljelus kasutab seevastu mineraalva\u0308etisi ja su\u0308nteetilist taimekaitset."}, {"text_idx": "#000027", "text": "\"Meil Eestis on piir mahedasse ja mittemahedasse suhtumise vahel kuidagi va\u0308ga ja\u0308ik.\""}, {"text_idx": "#000028", "text": "Loidu so\u0303nul on maailmas lisaks kasutuses vahevariant, kus kasutatakse ku\u0308ll mineraalva\u0308etisi, kuid va\u0308lditakse su\u0308nteetilisi taimekaitsevahendeid. \"Meie na\u0308eme, et tegelikult oleks see ta\u0308iesti ja\u0308tkusuutlik taimekasvatuse viis,\" ma\u0308rgib ta. Kuna taim vajab toitaineid, ja so\u0303nnikust on teadupa\u0308rast suur puudus, siis neid talle mineraalva\u0308etise na\u0308ol ka antakse, ent taimekaitse ja\u0308a\u0308b alternatiivsetele kaitsevahenditele. \"Eestis see millegipa\u0308rast ei ole leidnud ko\u0303lapinda, aga vo\u0303iks olla ta\u0308iesti mo\u0303istlik vo\u0303imalus,\" pakub Loit."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Tema to\u0308o\u0308ru\u0308hm on selle kohta juba alates 2008. aastast oma katsepo\u0303llul teinud vahelduva ku\u0308lvikorra katset. \"Meie ku\u0308lvikorras on viis kultuuri: suvioder punase ristiku allaku\u0308lviga, siis punane ristik u\u0308ksi, talinisu, po\u0303ldhernes, kartul ja siis hakkab suviodraga otsast peale,\" loetleb Loit. Katse teeb eriliseks see, et kuigi igal aastal ku\u0308lvatakse uus kultuur, kasvatavad EMU\u0308 teadlased katsepo\u0303ldudel ko\u0303iki kultuure igal aastal. \"Meil on vo\u0303tta ajaline ja\u0308rgnevus samast fu\u0308u\u0308silisest kohast,\" toob ta va\u0308lja."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Esimesed mullaproovid vo\u0303ttis to\u0308o\u0308ru\u0308hm 2013. aastal peale esimest ja ja\u0308rgmised 2018. aastal peale teist viie kultuuri ringi. \"Vaatasime igas proovis mullaseeni ja -baktereid, nende arvukust ja mitmekesisust,\" so\u0303nab dotsent. Nende hu\u0308potees oli, et maheviljeldud mullas ka\u0308ib seente ja bakterite ka\u0308si igal juhul paremini kui tavaviljeluse puhul. Ennustus ta\u0308ielikku kinnitust ei leidnud."}, {"text_idx": "#000031", "text": "\"Tegelikult ka tavaviljeluses, kus hektari kohta lisatakse kuni 100 kilogrammi la\u0308mmastikku, sobib see norm mikroorganismidele va\u0308ga ha\u0308sti,\" osutab Loit. La\u0308mmastik on tema so\u0303nul taimede jaoks po\u0303hiline toit, kuid seda vajavad ka mulla mikroorganismid. \"Taim omastab toitaineid mineraalva\u0308etisest oluliselt paremini kui la\u0308bi so\u0303nniku, sest so\u0303nniku puhul tuleb toitained mikroorganismide abil teha taimedele omastatavaks ja see vo\u0303tab aega,\" to\u0303deb ta."}, {"text_idx": "#000032", "text": "Mikroorganismide ka\u0308si ka\u0308is katses ha\u0308sti ka so\u0303nnikuga va\u0308etatud po\u0303llul, kuid Loidu so\u0303nul ei pruugi so\u0303nnikut alati saada olla. \"Siis on vaja alternatiive ja juba arendataksegi la\u0308mmastikva\u0308etiseid, mis sobivad maheviljelusse,\" u\u0308tleb ta."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Katse na\u0308itas samas, et tavaviljelus vo\u0303iks omakorda laenata u\u0308he nipi maheviljeluselt: talvised vahekultuurid. \"U\u0308ks halvemaid asju, mida saab maale teha, on ja\u0308tta maapind talveks katmata,\" ma\u0308rgib dotsent. Paljalt maapinnalt kannavad tuul ja vesi va\u0308a\u0308rtusliku la\u0308mmastiku ja su\u0308siniku minema. Vahekultuur samas hoopis seob la\u0308mmastikku. Kui see kevadel mulda ku\u0308ntakse, on muld uue po\u0303hikultuuri jaoks toitainerikkam."}, {"text_idx": "#000034", "text": "\"Tegelikult ka tavaviljeluses, kus hektari kohta lisatakse kuni 100 kilogrammi la\u0308mmastikku, sobib see norm mikroorganismidele va\u0308ga ha\u0308sti.\""}, {"text_idx": "#000035", "text": "\"Vahekultuuride peale ei pea mo\u0303tlema ainult suurtel po\u0303ldudel. Ka lugeja, kellel on va\u0308ike aiapidamine, kas vo\u0303i suvelillepeenar, vo\u0303iks vahekultuure proovida,\" soovitab Loit. Kui suvelillede aeg la\u0308bi saab, vo\u0303iks talveks peenrale ku\u0308lvata na\u0308iteks kaera vo\u0303i suisa Jaapanist tulnud ja\u0308medat kesaredist. \"Kesaredis on ku\u0308ll mo\u0303eldud mullahoidmiseks ja parandamiseks, aga sellest saab teha talvel ka mo\u0303nusat salatit,\" lisab dotsent."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Laias laastus hindab Loit Eesti taimekasvatajate to\u0308o\u0308d praegu ja\u0308tkusuutlikuks. \"Taimekasvatajad mo\u0303tlevad hooaja alguses toitainebilansi la\u0308bi. Mis kultuuri nad ka ei ku\u0308lvaks, mo\u0303tlevad nad sealjuures juba saagikoristuse ajale,\" u\u0308tleb ta."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Eesti keskmine on nisusaak on neli-viis tonni hektari kohta. Nii palju liigub mullast inimese toidulauale ka toitaineid, mille talunik so\u0303nniku vo\u0303i kunstva\u0308etise na\u0308ol su\u0308steemi tagasi paneb. \"Lu\u0308hike vastus on, et kui me ja\u0308tkame nii, nagu ta\u0308na on, siis mina arvan, et saja aasta pa\u0308rast on meil ja\u0308tkuvalt heas korras mullad,\" u\u0308tleb Loit."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Osa po\u0303llumehi peab hakkama u\u0308lesharitud pu\u0308sirohumaid taastama"}, {"text_idx": "#000039", "text": "Eesti po\u0303llutaimede toitmiseks ja\u0308a\u0308b kodumaisest so\u0303nnikust vajaka"}, {"text_idx": "#000040", "text": "Tallinna valgusreostus on koroona ja\u0308rel hu\u0308ppeliselt kasvanud"}, {"text_idx": "#000047", "text": "O\u0303husaaste to\u0303ttu sureb Eestis enneaegselt tuhat inimest aastas"}, {"text_idx": "#000050", "text": "Eestis levib suurel kiirusel hapukas vo\u0303o\u0303rseen"}, {"text_idx": "#000051", "text": "Linnud on hakanud kasutama linnuto\u0303kkeid pesade ehitamiseks"}, {"text_idx": "#000055", "text": "September to\u0303i Eestile uue linnuliigi \u2013 pikkjalg-ru\u0308di"}, {"text_idx": "#000067", "text": "Eesti mudakivi ehk graptoliitargilliit \u2013 kas oht vo\u0303i kasulik maavara?"}, {"text_idx": "#000070", "text": "Puulehtede a\u0308ravedu on tarbetu ja lausa kahjulik"}, {"text_idx": "#000072", "text": "Suur u\u0308levaade: ko\u0303ik, mida peaks teadma orkaanidest"}]