[{"text_idx": "#000003", "text": "Valeinfo mo\u0303ju on pikem kui seni arvatud"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Va\u0308a\u0308rteave ei too u\u0308ksnes kaasa ekslikke ja\u0308reldusi ja halbu otsuseid, vaid selle mo\u0303ju inimese mo\u0303tlemisele kestab edasi ka siis, kui see on u\u0308mber lu\u0308katud ja kui inimene on teadmiseks vo\u0303tnud, et teave oli va\u0308a\u0308r. Sellisele ja\u0308reldusele tuli rahvusvaheline teadlaste ru\u0308hm Austraalia, U\u0308hendriikide, Saksamaa ja Suurbritannia u\u0308likoolidest teadusajakirjas Nature Reviews Psychology avaldatud artiklis \u201cVa\u0308a\u0308rinfo uskumise psu\u0308hholoogilised tegurid ja selle vastupanu korrektsioonile\u201d."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Levinud arusaama kohaselt saab valeteavet lihtsalt korrigeerida \u2013 piisab, kui tuua va\u0308lja o\u0303iged faktid ja meie mo\u0303tlemisprotsessis asendatakse vale teave o\u0303ige teabega. Selgub aga, et o\u0303ige teabe saamine ei kustuta ega asenda va\u0308a\u0308rteavet, vaid mo\u0303lemad ja\u0308a\u0308vad alles ja mo\u0303lemad vo\u0303ivad mo\u0303tlemisprotsessis aktiveeruda."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Seda nimetatakse ja\u0308tkuva mo\u0303ju efektiks ning selle seletamiseks toovad teadlased ja\u0308rgmise na\u0308ite. Ru\u0308hmale tutvustatakse raportit mingi su\u0308ndmuse (na\u0308iteks tulekahju) kohta, mis sisaldab olulist teavet su\u0308ndmuse po\u0303hjusest (tulekahju po\u0303hjustas ilmselt su\u0308u\u0308tamine). Pausi ja\u0308rel antakse ru\u0308hmale teada, et su\u0308u\u0308tamine ei olnud tulekahju po\u0303hjuseks, tegu oli va\u0308a\u0308rteabega. Ja\u0308rgmise pausi ja\u0308rel palutakse ru\u0308hmal vastata ku\u0308simusele, mida peaksid ametivo\u0303imud tulekahju osas ette vo\u0303tma. Oma vastuses la\u0308htuvad ru\u0308hma liikmed sageli esimesena saadud teabest, hoolimata sellest, et see sai u\u0308mber lu\u0308katud ja valeinfona teadvustatud."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Sarnaselt ma\u0308ngib ja\u0308tkuva mo\u0303ju efekt rolli valeteabel po\u0303hinevate sotsiaalmeedia postituste jagamisel. Inimene vo\u0303ib jagada postitust, et vaktsiinid po\u0303hjustavad autismi, hoolimata sellest, et ta teab, et selle arusaama puhul on tegu u\u0308mber lu\u0308katud valeinfoga, ja to\u0303endid, et tegu on valeinfoga, on tema jaoks olnud veenvad. Korrektsioon on ku\u0308ll lisatud ma\u0308llu ja inimene on selle po\u0303hjal korrigeeritud oma teadmisi, kuid valeteave on ja\u0308a\u0308nud ma\u0308llu alles ja vo\u0303ib suvalisel hetkel aktiveeruda."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Lisaks kognitiivsetele teguritele, mis seda na\u0308htust seletavad, on ka rida sotsiaalseid ja emotsionaalseid tegureid, mis mo\u0303jutavad, kui sageli ja mis olukordades valeteave aktiveerub. Artikli autorid nimetavad selliste teguritena allikate usaldusva\u0308a\u0308rsust, inimese enda va\u0308a\u0308rtuste ja uskumuste su\u0308steemi, soovi va\u0308ltida korrektsiooniga seostuvaid ebameeldivaid emotsioone ja soovi kogeda valeinfo poolt a\u0308ratatud tugevaid emotsioone."}, {"text_idx": "#000009", "text": "U\u0308ks lahendustest, mida autorid artiklis pakuvad, on va\u0308a\u0308rteabe ennetamine. Ennetus koosneb kahest elemendist. Esimene on hoiatamine, et va\u0308a\u0308rteavet vo\u0303idakse inimeste veenmiseks kasutada. Hea na\u0308ide sellest on Eestis aset leidnud juhtum, kus Eesti Kaitseva\u0308gi hoiatas ajakirjanduse vahendusel avalikkust Venemaa propagandava\u0308ljaande Sputnik plaanitud valeinforu\u0308nnakust."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Teine on inimeste teavitamine tehnikatest, mida va\u0308a\u0308rteabe edastamisel kasutatakse \u2013 na\u0308iteks et tegu on faktide valikulise esitamisega vo\u0303i valeekspertide kasutamisega. Mo\u0303istmine, kuidas selliseid eksitavaid veenmistehnikaid kasutatakse annab inimesele kognitiivsed vahendid, mille abil end sarnaste veenmiste eest kaitsta."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Va\u0308a\u0308rinfo ennetamisest on Propastop teinud ka eraldi u\u0308levaate."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Pildid loo juures on lehelt ja kuvato\u0303mmised loos viidetud teadusartiklist."}]