[{"text_idx": "#000002", "text": "UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVa\u0308rsked raadiouudisedVa\u0308lisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv"}, {"text_idx": "#000005", "text": "\"Osoon\" seikles mo\u0308o\u0308da Eesti salajasi taliteid"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Aastasadu tagasi ka\u0308is po\u0303hiline liiklus Eestis mo\u0308o\u0308da taliteid ja suuremate keskuste vahel olid olemas lausa talimaanteed. \"Osoon\" otsustas ka\u0308ia ja vaadata, kuidas na\u0308eb ta\u0308napa\u0308eval va\u0308lja omal ajal u\u0308le-Eestilise ta\u0308htsusega talimaantee."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Eesti teedevo\u0303rk areneb. Mo\u0308o\u0308da Eestit ringi so\u0303ites on pea ko\u0303igil po\u0303himaanteel na\u0308ha tee-ehitusi ning kaugel pole ka uute raudteede rajamine. Enne to\u0308o\u0308stusrevolutsiooni ka\u0308is aga suurem osa raskemate kaupade veost just talvel, kui ku\u0308lmunud maapind vo\u0303imaldas so\u0303ita saanide ja regedega otse u\u0308le soomassiivide. Aja jooksul kujunesid va\u0308lja koguni konkreetsed talimaanteed, millest mo\u0303nede ja\u0308lgi vo\u0303ib na\u0308ha maastikus ta\u0308naseni."}, {"text_idx": "#000008", "text": "\"Eesti ha\u0308da on see, et siin on tohutud sooalad ja suvisel ajal u\u0308hest paikkonnast teise tee ehitamine eeldab suurte soosildade rajamist. Nii palju, kui ma olen va\u0308lja uurinud, olid Eesti algsed maismaa-teed ikka taliteed ja olid lausa talimaanteed. Sest olgem ausad, on maru kergem ehitada rege, mille alla saad panna puujala vo\u0303i sepistatud raudaluse, kui teha vankrit ja vankriratast. Ja eks ole ajaloos ka palju na\u0308iteid, kus vankriratas on purunenud, mis hullemal juhul on lo\u0303ppenud reisija hukuga,\" to\u0303des Eesti muistseid taliteid uurinud Valdo Praust."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Valdo Praust on taliteid uurinud u\u0308le ku\u0308mne aasta. Ta\u0308naseks on ta kindlaks teinud kolmteist kunagist po\u0303himaanteed, sealhulgas ka talimaanteed. Autor/allikas: \"Osoon\""}, {"text_idx": "#000010", "text": "Ko\u0303igele lisaks oli Eesti maastik enne 20. sajandi suuri maakuivendamisi praegusest oluliselt soisem ja soomassiivid ulatuslikumad, misto\u0303ttu oli aasta ringi ko\u0303va pinda ka lihtsalt va\u0308hem. Lu\u0308hematele soolo\u0303ikudele sai ku\u0308ll rajada teetamme ja soosildu, kuid pikematel lo\u0303ikudel ei olnud see vaid inimrammu ja veoloomade jo\u0303ul vo\u0303imalik."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Erialalt on Valdo Praust ku\u0308berneetik, kuid taliteede juurde viis teda huvi Eesti mo\u0303isate vastu - mo\u0303isaid la\u0308bi ka\u0308ies tekkis u\u0308hel hetkel arusaamine, et nende paiknemine ei sobitu tihtipeale nu\u0308u\u0308disaegse teedevo\u0303rguga. Mo\u0303ned vanad teed kulgesid teatud aja otse, kuid tegid siis ja\u0308rske ootamatuid 90-kraadiseid kurve. Kogu pilt oli ebaloogiline, misto\u0303ttu hakkas Praust asja uurima. Vanade u\u0308rikute, maama\u0308rkide ja kaartide po\u0303hjal on ta\u0308naseks saanud kokku mudel sellest, milline vana teedevo\u0303rk olla vo\u0303is."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Prausti ja\u0308rgi on paljud meie ta\u0308nasedki maanteed kujunenud vanade taliteede trassidele. U\u0308ks selline on na\u0308iteks nu\u0308u\u0308disaegne Tallinn-Tartu maantee, mille trassist kulges kolm lo\u0303iku varasemalt la\u0308bi soode taliteedena. Kuna Tallinn-Tartu on ta\u0308naseks korralikult va\u0308lja ehitatud, ei ole selle talitee-osast enam ka kuigi palju na\u0308ha. Ku\u0308ll aga on Eestis olemas u\u0308ks koht, kus vana talitee on Valdo Prausti so\u0303nul eriti markantselt na\u0308ha. Selleks on kunagine Viljandi-Pa\u0308rnu talitee, mis kulges otse u\u0308le Kikepera raba."}, {"text_idx": "#000014", "text": "\"O\u0308eldakse, et kui astud soosse, siis ja\u0308a\u0308b sinu jalaja\u0308lg sinna mitmesajaks aastaks ja eks kui on rohkem ka\u0308idud, ja\u0308a\u0308b loodusesse ka korralik ja\u0308lg. Vahel on aga na\u0308ha rohkemgi. Na\u0308iteks la\u0308ks Viljandi-Pa\u0308rnu, ehk siis muinasaegse nimetuse ja\u0308rgi Sakala-Soontagana talimaantee risti u\u0308le Kikepera raba. Kuna sealt palju ka\u0308idi, siis tekitas see veerez\u030ciimis niisuguse muutuse, et keset Kikepera raba on seniajani kuskil saja meetri laiune ja pooleteise kilomeetri pikkune ma\u0308nnimetsaga kaetud riba. See na\u0308ib looduslik, aga selle po\u0303hjus on inimtekkeline,\" selgitas Praust."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Vanade taliteede uurimiseks tuleb esmalt teha selgeks Eesti kunagised olulisemad keskused. Na\u0308iteks vo\u0303ib ta\u0308nane Tallinn-Pa\u0308rnu maantee kulgeda ku\u0308ll osaliselt mo\u0308o\u0308da vanu talimaanteid, kuid muinasajal oli selle peamine lo\u0303unapoolne sihtma\u0308rk mitte Pa\u0308rnu, vaid Soontagana muinasmaakond, mille piirid ulatusid to\u0303ena\u0308oselt Pa\u0308rnu jo\u0303e suudmest Vigala u\u0308lemjooksuni ning To\u0303stamaast Lavassaare soode la\u0308a\u0308neserva."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Ta\u0308na ei ole kunagisest keskusest enam sa\u0308ilinud midagi peale keset Avaste sood ko\u0303rguva linnama\u0308e. 13. sajandil kulgeski po\u0303hiline talitee just siia ja va\u0308hemta\u0308htsamad harud viisid edasi ta\u0308napa\u0308eva Pa\u0308rnu suunas. Valdo Prausti hinnangul oligi Revala-Soontagana talimaantee u\u0308ks kolmeteistku\u0308mnest muinasaegsest po\u0303himaanteest."}, {"text_idx": "#000018", "text": "La\u0308bi Avaste soo kulgev talitee on osa kunagisest Revala-Soontagana maanteest, mille po\u0303hjal on va\u0308lja kujunenud ka ta\u0308nane Tallinn-Pa\u0308rnu maantee. Autor/allikas: \"Osoon\""}, {"text_idx": "#000019", "text": "\"Na\u0308iteks ko\u0303ik Kivi-Vigala kiriku kivid on toodud Kurese ku\u0308last mo\u0308o\u0308da seda sama ta\u0308napa\u0308evast Avaste-Soontagana talimaanteed,\" to\u0303i ta na\u0308ite selle tee olulisusest. Just Avaste-Soontagana viiekilomeetrine lo\u0303ik ongi see, mida \"Osooni\" meeskond koos u\u0308hel veebruarikuu lo\u0308rtsisel pa\u0308eval avastamas ka\u0308is, teejuhiks matkajuht Romet Vaino."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Kui vanasti la\u0308biti taliteid peamiselt regedega, siis meie liiklusvahendiks olid matkasuusad. Vo\u0303rreldes aastasadade taguse ajaga on praegused talved pehmemad. Meie la\u0308bisime oma marsruudi koguni ta\u0308ieliku lo\u0308rtsiga, kuid va\u0308hemalt ja\u0308a\u0308 kandis ja kus lund oli, seal oli sellest ikkagi liikumisel abi."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Romet Vainoga keset Avaste sood Ka\u0308rje ma\u0308el. Omal ajal oli siin taliteede ristumiskoht ning pa\u0308rimuse kohaselt toimusid siin 18. sajandini aset koguni talilaadad. Autor/allikas: \"Osoon\""}, {"text_idx": "#000022", "text": "Samas muul ajal oleks Avaste talitee la\u0308bimine juba pa\u0308ris keeruline. Nagu u\u0308tles Romet Vaino, on selline madalsoo peaaegu nagu eestlaste po\u0303rgu - ma\u0308rg ja ra\u0308nkraskelt la\u0308bitav maastik, kus suvel kiusavad putukad ja talvel ulub tuul."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Mo\u0308o\u0308da vana taliteed kulgedes ei ole kilomeetrite kaupa u\u0308htegi ma\u0308rki inimtegevusest. Muudkui ko\u0303nnid ja ko\u0303nnid ja midagi peale soo enda u\u0308mber ei na\u0308e, aga kunagi on just see sama paiguti vaevu aimatav tee olnud u\u0308ks Eesti olulisematest magistraalidest."}, {"text_idx": "#000024", "text": "\"Ma olen ise ka seda mo\u0303elnud, et ta\u0308na on nii raske hoomata seda, kui palju meil tegelikult kunagi neid soid ja rabasid oli. Ikkagi kuskil seitseku\u0308mmend protsenti looduslikest soodest vo\u0303i enamgi on ju kaduma la\u0308inud la\u0308bi nende suurte maaparandusprojektide. Neid soid ja taliteid vo\u0303is ikka va\u0308ga palju olla ja pidi olema ka va\u0308ga hea kohalik teadmine nende kohta. Naljaga pooleks mo\u0303tlen vahel, et vo\u0303ib-olla meie esivanemad olidki natuke nagu sellised sookollid,\" mo\u0303tiskles matkajuht Romet."}, {"text_idx": "#000025", "text": "U\u0308ks koht, kus sookolli-elu eriti ilmekalt vaimusilma kerkib, on keset Avaste sood asuv veidike kuivem koht, mida rahvas on kutsunud Ka\u0308rje ma\u0308eks. Teadaolevalt ristus suur Revala-Soontagana siin u\u0308he teise kohaliku ta\u0308htsusega taliteega ning pa\u0308rimuse kohaselt olla siin 18. sajandini peetud koguni talilaatasid. Ta\u0308napa\u0308evast vo\u0303sastunud soosaart vaadates on seda ku\u0308ll raske uskuda. Teadaolevalt on ka aardeku\u0308tid Ka\u0308rje ma\u0308ge korduvalt ku\u0308lastanud. Kas siit ka midagi leitud on, seda teada ei ole."}, {"text_idx": "#000026", "text": "13. sajandil oli Soontagana u\u0308ks Eesti olulisematest keskustest. Autor/allikas: \"Osoon\""}, {"text_idx": "#000027", "text": "Talitee lo\u0303pus ko\u0303rgub Soontagana maalinn. Nii nagu teest ei oskaks pilgu ja\u0308rgi selle kunagist ta\u0308htsust aimata, ei oskaks ka maalinna soosaarel silma ja\u0308rgi arvata, et siin u\u0308ks Eesti olulisemaid keskusi olla vo\u0303is. Kui praegu on Soontagana rohkem soo-poolsaar, siis enne 20. sajandi suuri kuivendamisi oli ta veel ta\u0308iesti keset sood niimoodi, et saarele pa\u0308a\u0308semiseks tuli teada ka salajasi sooteid. Nagu Romet u\u0308tles - meie esivanemad pidid olema ikka to\u0303elised sookollid."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Ornitoloog: praegu on ha\u0308sti mitmekesine ra\u0308ndeaeg"}, {"text_idx": "#000030", "text": "Suur linn teeb linnu silmad va\u0308ikseks"}, {"text_idx": "#000032", "text": "Geneetikutel o\u0303nnestus ja\u0308rjestada va\u0308ljasurnud tasmaania tiigrite RNA-d"}, {"text_idx": "#000033", "text": "Lillepo\u0303ldude liigirikkusega tasub piiri pidada"}, {"text_idx": "#000034", "text": "Eestist ra\u0308ndavad sookured kolme suunda"}, {"text_idx": "#000035", "text": "Maa ko\u0303ikuv telg on Sahara aeg-ajalt rohetama lo\u0308o\u0308nud"}, {"text_idx": "#000036", "text": "Ro\u0308o\u0308vlinnud eelistavad pu\u0308u\u0308giso\u0308o\u0308stul kindlat po\u0308o\u0308rlemissuunda"}, {"text_idx": "#000037", "text": "Tihaseliikide rohkuse salgas ma\u0308a\u0308rab kisklusrisk"}, {"text_idx": "#000039", "text": "Staatiline elekter aitab puukidel ohvreid tabada"}, {"text_idx": "#000040", "text": "NASA asub uurima asteroidilt toodud materjali"}, {"text_idx": "#000042", "text": "Eesti neljas satelliit saadetakse orbiidile oktoobri alguses"}, {"text_idx": "#000043", "text": "Uuring: enamik Eesti linnapuuke kannab ohtlikke haigustekitajaid"}, {"text_idx": "#000046", "text": "Tartu U\u0308likooli teadlased aitasid avastada mullas ka\u0308iva globaalse so\u0303ja"}, {"text_idx": "#000048", "text": "Maailma vastupidavaimate loomade saladused hakkavad paljastuma"}, {"text_idx": "#000049", "text": "Virtuaaltuur: Tallinna loomaaia ja\u0308a\u0308karud said viimaks uue kodu"}, {"text_idx": "#000052", "text": "Inimeste peeniseluule andis viimase hoobi monogaamia"}, {"text_idx": "#000053", "text": "Hiiglaslik viirus tekitas tulise vaidluse"}, {"text_idx": "#000054", "text": "Arhiivide u\u0308ldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostu\u0308u\u0308milaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine"}, {"text_idx": "#000055", "text": "Vaegkuuljatele ja -na\u0308gijateleKasutustingimusedIsikuandmete to\u0308o\u0308tlemisestJupiter+Jupiter IOLasteekraanRaadioteater"}]