[{"text_idx": "#000000", "text": "Valitsus otsustas eraldada tuleva aasta eelarves 2,1 miljonit eurot varisemisohtliku Keri tuletorni kordategemiseks. Veeteede amet loodab Viimsi valla po\u0303hjapoolseima tuletorni pa\u0308rast rekonstrueerimist taas huvilistele avada. To\u0303ena\u0308oliselt saab kapitaalremont valmis uue ku\u0308mnendi esimestel aastatel."}, {"text_idx": "#000001", "text": "\u201cVeeteede amet on va\u0308ga ro\u0303o\u0303mus, et meile eraldati raha ajaloolise meresu\u0308mboli taastamiseks. Keri tuletorni rekonstrueerimine on olnud meie prioriteet juba mitu aastat. Keri on lisaks La\u0308a\u0308nemere u\u0308hele vanimale toimivale navigatsioonima\u0308rgile ka hindamatu kultuuriva\u0308a\u0308rtusega,\u201d u\u0308tleb ameti peadirektori aseta\u0308itja Kaidi Katus. Nu\u0308u\u0308d hakkab Veeteede amet ette valmistama tuletorni rekonstrueerimist, mis koosneb mitmest etapist."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Veeteede ameti kommunikatsioonijuht Madle Puusepp u\u0308tles Harju Elule, et torn on olnud halvas seisus juba aastaku\u0308mneid. \u201c1990-ndal varises kokku torni paekivist po\u0303hjasein ning suure varisemisohu to\u0303ttu pole tuletorni avalikkusele/ku\u0308lastajatele avatud,\u201d lisab Puusepp. Ohutuse tagamiseks ei soovitata tornile la\u0308hedale minna ega selle ro\u0303dule to\u0303usta. 1990-ndatel algasid ka avariito\u0308o\u0308d. Aastal 1996 kindlustati torni va\u0308liskehandit ja paigaldati seda u\u0308mbritsevad uued raudvitsad. 2004. aastal remonditi tuleruumi, katkised aknad asendati ja likvideeritud lekked. Lisaks paigaldati uus LED latern."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Millised on torni po\u0303hiha\u0308dad ja ohtlikumad kohad? \u201cKo\u0303ige ohtlikum on olnud va\u0308lisseinte osaline sissevarisemine, misto\u0303ttu nu\u0308u\u0308d varisevad kivid ka tervel va\u0308liskehandi osal. Va\u0308ga halvas seisukorras on ka muud torni osad, kuna vihmavesi ja lumi pa\u0308a\u0308sevad torni sisemusse,\u201d seletab Puusepp."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Mari Pent on vabatahtlik saarevaht Keri Selts MTU\u0308-st. Naine u\u0308tleb, et mingil hetkel vo\u0303ib tornis tulla ette mo\u0303ni ja\u0308rgmine suurem varing. \u201cSeeto\u0303ttu oleme pu\u0308u\u0308dnud selle murega ka pildil olla, lootes et seela\u0308bi leitakse kiiremini vo\u0303imalusi torni renoveerimiseks. Ilmselt vo\u0303ib ro\u0303o\u0303mustada, et leiti. Keri Seltsi poolt suur ta\u0308nu ko\u0303igile,\u201d ro\u0303o\u0303mustab Pent. Naine ra\u0308a\u0308gib, et alustas 2015. aasta suvel ko\u0303rvalhoone katuse vahetusega. Aasta hiljem sai see tema onu ja venna poolt lo\u0303petatud. Nu\u0308u\u0308d on hoonel katus peal ja selle vo\u0303rra on lagunemine pidurdatud."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Seltsi panus torni pa\u0308a\u0308stmiseks on olnud pidev pildilolek ja suhtlus Veeteede ametiga, kes omakorda suhtleb siis valitsusega. \u201cSuur abi oli ka meie teabeno\u0303ude kirjutamine Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumisse, mis vallandas lumepalliefekti kuni siis raha eraldamise ro\u0303o\u0303muso\u0303numini. La\u0308bi aastate on Keri Seltsist saanud tugev isetoimiv vabatahtlike organisatsioon, mis ajab saare asju ja arendab elu saarel. Sellel saarel, kus keegi ei ela, on va\u0308ga suur toetajaskond. Teeme selle kallal pidevalt to\u0308o\u0308d, et meie selts saaks veelgi toimivamaks,\u201d kirjeldab Pent."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Ehitusega kaasnevatest muredest mainib Mari Pent seda, et Keril ei ole korralikku su\u0308vendatud sadamat. Seeto\u0303ttu on ehitusmaterjalide transport u\u0308ks ko\u0303ige keerukamaid ku\u0308simusi."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Ehitamise juures on kindlasti vaja ka elektrit, mis on saarel u\u0308sna suur luksus. \u201cTo\u0308o\u0308meeste majutamisega peaksime hakkama saama. Elamistingimused selleks oleme suutnud luua. Samuti sai 2017. aasta su\u0308gisel valmis vints, millega saab raskemaid ehitusmaterjale saarele vintsida,\u201d ra\u0308a\u0308gib Pent."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Keri tuletorn on La\u0308a\u0308nemere u\u0308ks vanim, ent kahjuks u\u0308ks lagunenumaid tuletorne. Seejuures on rajatis valitud Rahvusvahelise Merema\u0308rkide ja Tuletornide Administratsioonide Liidu poolt maailma saja silmapaistvama ja erilisema tuletornide sekka."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Ta\u0308navu ta\u0308histas Viimsi vallas, Soome lahes asuv endine Kokska\u0308ri merema\u0308rk enda 300. aastapa\u0308eva. Praegune kivitorn ehitati puidust torni asemele aastal 1858. Koos metallosaga on merema\u0308rgi ko\u0303rgus merepinnast 31 meetrit. Eemalt vaadates meenutab torn karahvini, sest selle allosa on kivist ja selle peal peenike metalltorn."}]