[{"text_idx": "#000000", "text": "Siin on raamat peatu\u0308kkide kaupa"}, {"text_idx": "#000002", "text": "- Eesti Lugemisu\u0308hing ja \u201eLugemispesa\u201c projekt"}, {"text_idx": "#000003", "text": "See raamat on ko\u0303igile, kes kirjaoskusega kokku puutuvad \u2013 o\u0303petajad, haridusjuhid, eripedagoogid, raamatukoguto\u0308o\u0308tajad. Muidugi on lugema oodatud ka lapsevanemad, kes on laste kirjaoskuse esimesed toetajad ja o\u0303pikeskkonna loojad."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Kirjaoskust vajab iga inimene: la\u0308hedastega suhtlemisel, o\u0303ppimisel, info otsimisel ja talletamisel, oma arvamuse avaldamisel, oma to\u0303e ja o\u0303iguse eest seismisel. Eesti rahvas on ikka va\u0308a\u0308rtustanud kirjaso\u0303na ja haridust ning tundnud uhkust oma harituse u\u0308le. Ometi na\u0308itas aastatel 2011\u20132012 toimunud rahvusvaheline uuring, et 13 protsendil Eesti ta\u0308iskasvanutest on funktsionaalses lugemisoskuses vaid esimene tase vo\u0303i alla selle. See ta\u0308hendab, et nad ei oska lugeda ja kirjutada tasemel, mis lubaks neil elus edukalt hakkama saada. Rahvusvahelised uuringutulemused na\u0308itavad, et inimesed, kes vabal ajal midagi ei loe, ei suuda tekstidest aru saada nii ha\u0308sti kui inimesed, kes vabatahtlikult lugemisega tegelevad."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Meie koolides po\u0308o\u0308ratakse ku\u0308ll suurt ta\u0308helepanu emakeele ja kirjanduse o\u0303petamisele, kuid paljud noored ja ta\u0308iskasvanud ei armasta ega taha lugeda. Kust saab alguse lugemisnauding? Kust saab alguse lugemise vihkamine? Mo\u0303lemate juured on varastes kogemustes, mis saadud koolist, kodust, lasteaiast. Kui paluda inimestel meenutada oma esimesi lugemiskogemusi, siis on need pea alati va\u0308rvikad \u2013 ta\u0308is oja vulinat, rohelist valgust, mis la\u0308bi lehtede imbub, ning puuriida vaigust lo\u0303hna. Vo\u0303i kodust hubast pliidituld, vanaema ha\u0308a\u0308lt ja ku\u0308pseva o\u0303unakoogi ootust. Ka negatiivsetel kogemustel on oma va\u0308rv ja maitse \u2013 tolmune klassiruum, kriidilo\u0303hn ja sund vigast vormi u\u0308ha uuesti tahvlile kirjutada. Vo\u0303i kiirlugemise hirmus higistavad peopesad ja o\u0303petaja vaenulik pilk."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Selles raamatus ka\u0308sitletakse kirjaoskust terviklikult \u2013 vaadeldakse nii kirjaoskuse tehnilist ku\u0308lge \u2013 nii ta\u0308htede ja ha\u0308a\u0308likute seost; silpide, so\u0303nade ja tekstide lugemist/kirjutamist kui ka seda, mida kirjaoskuse abil teha saab. Kujuneva kirjaoskuse teooria kohaselt kasutavad juba va\u0308ga noored lapsed kirjalikku teksti eelko\u0303ige suhtlemiseks \u2013 oma asjade eristamiseks, reeglite kokku leppimiseks, o\u0303ppimiseks, ma\u0308ngimiseks, loomiseks."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Kirjaoskuse kui to\u0308o\u0308riista \u201etehnilised joonised\u201c ja erinevad kirjaoskuse funktsioonid (ko\u0303ik need toredad asjad, mida selle to\u0308o\u0308riistaga teha saab), toob kokku kirjaoskust toetav keskkond lasteaias, koolis ja kodus. Selle keskkonna muudab eriliseks ja motiveerivaks see, kui sinna luua lugemispesa. Lugemispesa on Eestis ainulaadne ja ka rahvusvahelist tunnustust leidnud lo\u0303imitud kirjaoskuskeskus, mille tunnuseid selles raamatus po\u0303hjalikumalt avame."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Loodame, et selle raamatu abiga suudame koos u\u0308ha enam lapsi mo\u0303nusal moel kirjaoskuse juurde tuua ning raamatuarmastusega nakatada. Kirjaoskus on meile ko\u0303igile praktilises elus ha\u0308davajalik, kuid see pakub palju enam. Inimene, kellele lugemisest saab hobi, vo\u0303ib ra\u0308nnata nii ajas kui ka kohas, elada justkui mitut elu ja o\u0303ppida teiste kogemustest. Lugemisnauding kestab la\u0308bi elu ning toetab elukestva o\u0303ppe ideed."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Raamatu autorid on Eesti Lugemisu\u0308hingu liikmed ning erinevate kirjaoskusega seotud alade eksperdid \u2013 lasteaia- ja klassio\u0303petajad, keele- ja haridusteadlased, logopeedid ja eripedagoogid. Rohketele rahvusvahelistele uuringutele toetudes tuuakse va\u0308lja kirjaoskuse arengut toetava keskkonna olulised tunnused: kirjeldatakse fu\u0308u\u0308silist ja vaimset keskkonda, o\u0303petaja rolli ja erinevaid kirjaoskust toetavaid o\u0303ppetegevusi. Enamik peatu\u0308kke on su\u0308ndinud mitme autori koosto\u0308o\u0308s, ent on ka neid, milles u\u0308ks konkreetne o\u0303petaja jagab oma kogemust. Sellistes peatu\u0308kkides kasutatakse lugejaga suhtlemisel ka \u201emina\u201c vormi. Mo\u0303ningane kordus on raamatusse teadlikult sisse ja\u0308etud, et erinevate autorite peatu\u0308kid oleksid ka eraldiseisvalt loetavad."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Eesti Lugemisu\u0308hing osales aastatel 2014\u20132015 rahvusvahelises ELINET projektis, milles koondati ha\u0308id ja teaduspo\u0303hiseid praktikaid kirjaoskuse arengu toetamiseks erinevates vanuseru\u0308hmades. Selle projekti toel valmis Anneli Laamanni magistrito\u0308o\u0308, mille tulemustest selgub, et Maili Liinevi (tollal Vesiko) poolt 2004. aastal algatatud \u201eLugemispesa\u201c projekt on meie lasteaedade o\u0303pikeskkonda oluliselt rikastanud. Pesadega lasteaedades va\u0308a\u0308rtustatakse enam laste tekste, mo\u0303nusat ja huvipo\u0303hist lugemiskeskkonda, laste loovust ja valikuid. Lugemispesa mentorid Anneli Laamann ja Kaja Kivisikk pakuvad nii lasteaia- kui ka algklassilastele va\u0308lja vahvaid ja\u0308releproovitud ma\u0308nge keeleteadlikkuse, kirjaoskuse, loovuse ja mo\u0303tlemisoskuse arengu toetamiseks. Kadi Lukanenok, Kadi Ku\u0308nnapuu ja Mari Ta\u0308ht ra\u0308a\u0308givad lastest, kelle jaoks kirjaoskuse omandamine keeruline on, ja annavad no\u0303u, kuidas neid aidata."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Kirjaoskus on ko\u0303ige u\u0308ldisemas ta\u0308henduses lugemise ja kirjutamise oskus. On autoreid, kes eristavad lugemisoskust ehk oskust lugeda ta\u0308hti, so\u0303nu ja lihtsamaid tekste, ning kirjaoskust, mis eeldab ko\u0303rgema taseme oskusi: kasutada ja luua erinevaid tekste erinevates funktsioonides (vt nt White & McCloskey, 2003). \u201eHariduse ja kasvatuse so\u0303naraamatus\u201c (Eesti Keele Instituut, 2014) eristatakse kolme kirjaoskuse liiki: formaalne, funktsionaalne ja rekreatiivne kirjaoskus ehk oskus lugeda, vo\u0303ime loetut mo\u0303ista ning oskus luua eesma\u0308rgipa\u0308raseid tekste. Ta\u0308napa\u0308evaste uuringutulemuste kohaselt kujuneb kirjaoskus va\u0308lja terviklikult \u2013 juba koolieelses eas saab paralleelselt formaalsele kirjaoskusega alguse ka funktsionaalse ja rekreatiivse kirjaoskuse kujunemine. Seeto\u0303ttu on oluline pakkuda juba va\u0308ikestele lastele vo\u0303imalusi puutuda kokku kirjalike tekstidega nende ko\u0303ige erinevamates vormides ja funktsioonides."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Kirjaoskuse ka\u0308situs 21. sajandil ho\u0303lmab palju aspekte: lugemistehnikat, motiveeritud ja reflekteerivat lugejaka\u0308itumist ja aktiivset loovat kujutlust ja mo\u0303istmist. Aga ka suutlikkust vallata tehnilisi vahendeid, teha lugedes ja kirjutades koosto\u0308o\u0308d, valitseda samaaegselt mitut infovoogu, luua ja analu\u0308u\u0308sida multimeediatekste, anduda nautivale lugemisele ning vo\u0303tta eetiline vastutus kirjalikus suhtluskeskkonnas osalejana. Ta\u0308napa\u0308eva kirjaoskaja peab suutma mo\u0303ista ja luua multimodaalseid tekste ekraanidel, mis eeldab va\u0308hemalt elementaarset digipa\u0308devust. Kuna joonised, graafikud, arvandmed jms on samuti tekstide osaks, sisaldab kirjaoskuse mo\u0303iste ka arvutamist ning visuaalse materjali (pildid, kaardid, videomaterjal) to\u0308o\u0308tlust."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Formaalse kirjaoskuse olemasolu vo\u0303i puudumise ku\u0308simus tundub olevat lihtne: inimene kas oskab vo\u0303i ei oska lugeda, oskab vo\u0303i ei oska kirjutada. Oskuse tasemest annab infot tehtavate vigade hulk. Kui see u\u0308letab teatud piiri, siis pole loetud vo\u0303i kirjutatud tekst arusaadav, st oskus puudub. Ta\u0308iuslik vigadeta kirjaoskus on ideaal, mille poole pu\u0308u\u0308dlevad o\u0303petajad ja filoloogid, kuid ta\u0308napa\u0308eval ra\u0308a\u0308gitakse pigem kujunevast kirjaoskusest (ingl k emergent literacy). See la\u0308henemine sai alguse juba 1960ndatel (vt Mary Clay 1967), ning 1980ndatel to\u0303estati mitmete uuringutega selle teaduslik paikapidavus. Kujuneva kirjaoskuse puhul ka\u0308sitletakse kirjaoskust kui pa\u0308devust, mille alged ilmnevad juba va\u0308ga va\u0308ikestel lastel (nt oskus raamat o\u0303igetpidi ette vo\u0303tta, tootelt hinnasilti otsida, oma nime algusta\u0308ht a\u0308ra tunda) ent mille areng on pidev protsess, mis kestab kogu elu."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Raamatus kasutatakse terminit \u201ekirjaoskust toetav o\u0303pikeskkond\u201c (literacy enviroment). Ingliskeelsetes artiklites, raamatutes ja teadusuuringutes on lisaks kasutusel veel terminid nagu \u201ekeeleliselt rikas keskkond\u201c (language rich enviroment), \u201ekeele- ja kirjaso\u0303narikas o\u0303pikeskkond\u201c (language and literacy rich enviroment) ning \u201ekirjaso\u0303narikas/tekstirikas o\u0303pikeskkond\u201c (print rich environment). Sisuliselt ta\u0308hendavad need terminid sama \u2013 o\u0303pikeskkonda, mis toetab laste varajase kirjaoskuse arengut."}, {"text_idx": "#000015", "text": "\"Eesti Lugemisu\u0308hing ja \u201eLugemispesa\u201c projekt\""}, {"text_idx": "#000016", "text": "MTU\u0308 Eesti Lugemisu\u0308hing on 1992. aastal asutatud organisatsioon, mille eesma\u0308rk on toetada oma liikmete professionaalset arengut. Lugemisu\u0308hingu liikmete seas on o\u0303petajaid, raamatukoguto\u0308o\u0308tajaid, u\u0308lio\u0303pilasi ja o\u0303ppejo\u0303ude, kirjanikke ja lapsevanemaid. U\u0308hing koondab inimesi, kes tegelevad oma kutseto\u0308o\u0308s kirjaoskusega: lugemise ja kirjutamise o\u0303petamise, uurimise ja arendamise erinevate aspektidega. Veebilehel leiab infot u\u0308hingu tegemistest ning vastuseid kirjaoskusega seotud ku\u0308simustele."}, {"text_idx": "#000017", "text": "\u201eLugemispesa\u201c on u\u0308ks Eesti Lugemisu\u0308hingu edukamaid projekte, mis on saanud ka rahvusvahelist tunnustust. Lugemispesa on eesma\u0308rgistatud lugemistegevusteks loodud ja sisustatud koht ruumis, kus laps saab va\u0308ikestes gruppides, paaris ja individuaalselt turvaliselt ja mo\u0303nusalt raamatuid uurida, lugeda, kirjaso\u0303naga ma\u0308ngida ja seda luua. Lugemispesad on oma olemuselt tegevuskeskused. O\u0303pikeskkonna organiseerimine keskustena on Eestis laiemalt tuntust kogunud Hea Alguse (Step by Step) pedagoogika kaudu. Keskuste va\u0308a\u0308rtus ei ole u\u0308ksnes vo\u0303imalus va\u0308ikeses grupis tegutseda, vaid ka o\u0303ppimine teadlikult valikuid tegema, mis toetab oluliste 21. sajandi pa\u0308devuste arengut \u2013 eneseregulatsioon, ettevo\u0303tlikkus, valmisolek elukestvaks o\u0303ppeks."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Lugemispesa vo\u0303iks olla igas ru\u0308hma- vo\u0303i klassiruumis, ka juhul, kui muus osas on o\u0303pikeskkond organiseeritud traditsioonilisel viisil. Kui edaspidi on juttu \u201eLugemispesast\u201c (suure algusta\u0308hega ja jutuma\u0308rkides), on tegu Eesti Lugemisu\u0308hingu sellenimelise projektiga."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Eesti Lugemisu\u0308hingu projekt \u201eLugemispesa\u201c su\u0308ndis eesma\u0308rgiga anda o\u0303petajatele uusi teadmisi ja oskusi, kuidas kohandada lugemiskeskkonda lasteaias ja I kooliastmes ning muuta raamatud ja lugemistegevused lastele huvitavaks. Hiljem laienes \u201eLugemispesa\u201c idee ka raamatukogudesse, kodudesse ja mujale."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Lugemispesa projekt algatati selleks, et"}, {"text_idx": "#000021", "text": "suurendada laste huvi raamatute ja lugemise vastu;\ntoetada laste omaalgatust ja loovust;\nennetada sotsiaalseid probleeme vaba aja ta\u0308itmisel;\ntoetada o\u0303pioskuste arengut ja ennetada va\u0308hese lugemiskogemusega seotud o\u0303piprobleeme;\nanda o\u0303petajatele ideid ja inspiratsiooni ning julgustada neid olema loov;\nkaasata lapsevanemad koosto\u0308o\u0308sse kodu ja haridusasutuse vahel, innustada neid looma kirjaoskust toetavat keskkonda ka oma kodus;"}, {"text_idx": "#000022", "text": "Uue lugemiskeskkonna idee to\u0303i Lugemisu\u0308hingusse 2003. aastal u\u0308hingu tollane esimees Meeli Pandis, kes sai inspiratsiooni Leedus toimunud Hea Alguse juhtumianalu\u0308u\u0308si koolituselt, kus na\u0308idati lapsekeskset o\u0303ppimist tegevuskeskustes, sh lugemiskeskustes. Tekkis mo\u0303te populariseerida lugemiskeskuste ideed ka neis lasteaedades ja koolides, kus Hea Alguse metoodikat ei kasutata. Samuti kaasata pered ja kogukond, kes vo\u0303iks aidata keskuste loomisel ja tegevuste korraldamisel."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Heade asjaolude kokkusattumisena oli just avatud Hollandi Suursaatkonna MATRA-KAP projektide taotlusvoor ning Tallinna U\u0308likooli eripedagoogika tudeng Maili Vesiko (nu\u0308u\u0308d nimega Maili Liinev) oli huvitatud lugemise teemadel lo\u0303puto\u0308o\u0308 tegemisest. Nimi \u201elugemispesa\u201c tekkis koduses arutelus \u2013 Meeli Pandise tu\u0308tre Made pakutud so\u0303na andis edasi just seda o\u0303dusust ja turvatunnet, mida projekti algatajad soovisid ta\u0308htsustada."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Lugemisu\u0308hingu koosolekul so\u0303nastati projekti eesma\u0308rgid ja tegevusplaan, mo\u0303eldi va\u0308lja mentorite su\u0308steem ja koostati esimene rahataotlus, mis osutus edukaks. Projekt sai ametliku alguse 2004. aasta augustis, mil toimus esimene lugemispesa mentorite koolitus Tallinna Pedagoogikau\u0308likoolis. Teemad olid lugemispesa loomine, toimimine ja sisustamine; teistmoodi lugeja, lugemisoskus ja lugemishuvi ning ta\u0308iskasvanute koolitamine. Osales 86 inimest, neist 54st said edaspidi aktiivsed lugemispesa mentorid. U\u0308ks grupp lugemispesa mentoreid oli vene o\u0303ppekeelega lasteaedadest ja koolidest, kellele tagati koolitusel to\u0303lge nende emakeelde."}, {"text_idx": "#000025", "text": "\u201eLugemispesa\u201c projekti oli algusest peale sisse kavandatud kirjaoskust toetava keskkonnaga seonduvate ideede levitamine, et need jo\u0303uaksid vo\u0303imalikult paljudesse koolidesse ja lasteaedadesse. 2004. aasta oktoobris\u2013novembris koolitasid 54 lugemispesa mentorit omakorda o\u0303petajaid u\u0308le Eesti, igau\u0308ks oma piirkonnas. Iga mentor koolitas ja juhendas 10\u201325 o\u0303petajat. O\u0303petajad, kes la\u0308bisid \u201eLugemispesa\u201c projekti koolituse, said tutvuda ta\u0308napa\u0308evaste teaduspo\u0303histe arusaamadega lugemisest ja lugemiskeskkonna olulisusest ning luua oma ru\u0308hma vo\u0303i klassi lugemispesad. Esimesel aastal koolitati 1042 lasteaia ja I kooliastme o\u0303petajat. Projektis osales 194 lasteasutust (112 lasteaeda, 68 kooli ja 14 lasteaed-algkooli)."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Esimesel aastal tegutses projekt Hollandi Suursaatkonna toel, alates 2006. aastast hakkas \u201eLugemispesa\u201c projekti toetama Hasartma\u0308ngumaksu No\u0303ukogu. 2012. aastaks oli \u201eLugemispesa\u201c projektifaasist va\u0308lja kasvanud ning arenes edasi koolitussu\u0308steemiks, mille visioon on \u201elugemispesa kui mo\u0303tteviis\u201c."}, {"text_idx": "#000027", "text": "\u201eLugemispesa\u201c projekti raames on saanud koolituse u\u0308le 200 lugemispesa mentori, tasuta on koolitatud ligi 4000 o\u0303petajat u\u0308le Eesti. Eesti Lugemisu\u0308hing pakub ja\u0308tkuvalt \u201eLugemispesa\u201c ja teisi kirjaoskuse arengu toetamisega seotud koolitusi lasteaedadele, koolidele, raamatu\u00adkogudele ja teistele organisatsioonidele, samuti lapsevanematele."}, {"text_idx": "#000028", "text": "\u201eLugemispesa\u201c on la\u0308bi aegade u\u0308ks Eesti Lugemisu\u0308hingu edukamatest algatustest, mis on elujo\u0303uline ka ta\u0308na. Projekti tegi eriliseks to\u0303ik, et see baseerus suuresti vabatahtlikul to\u0308o\u0308l ning algusest peale oli kavandatud info liikumine o\u0303petajalt o\u0303petajale lumepalli po\u0303himo\u0303ttel. Va\u0308a\u0308rtusteks on olnud vo\u0303rgustiku kujundamine, koosto\u0308o\u0308 mo\u0303ttekaaslastega, kogemuste jagamine ja teistelt o\u0303ppimine. Lugemisu\u0308hingu iga-aastased konverentsid on toonud kokku va\u0308rskete ideedega praktikud ja uuemad uuringutulemused."}, {"text_idx": "#000029", "text": "\u201eLugemispesa\u201c projekt on toonud Eestile kuulsust ka va\u0308lismaal, saades 2007. aastal Rahvusvahelise Lugemisu\u0308hingu Euroopa parima lugemisprojekti tiitli (International Reading Association Award for Innovative Reading Promotion in Europe), mida antakse va\u0308lja vaid kord kahe aasta jooksul. Esile to\u0303steti seda, et projekt po\u0303hineb ta\u0308napa\u0308evasel, teaduslikult kinnitust leidnud arusaamal kirjaoskuse arengust ja motivatsiooni ning vabalugemise ma\u0308a\u0308ravast rollist selles. Ko\u0303ige rohkem on leidnud rahvusvahelist tunnustust projekti ideede levitamisviis ja ja\u0308tkusuutlikkus \u2013 sadade o\u0303petajateni jo\u0303udmine nii lu\u0308hikese aja jooksul ja nii piiratud ressurssidega."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Lugemispesa projekt on algusest peale olnud va\u0308ga praktiline. Lihtsate no\u0303uannete ja\u0308rgimine aitab o\u0303petajal teadvustada, millised on kirjaoskuse arengut toetava keskkonna olulised tunnused ja kuidas seda keskkonda oma ru\u0308hmaruumis vo\u0303i klassis luua. Va\u0308ga oluline on, et koolitajad \u2013 lugemispesa mentorid \u2013 on ise praktikud. Nad on oma klassi vo\u0303i ru\u0308hmaruumi pesa pununud ja teavad oma kogemustest, kuidas selline keskkond mo\u0303jub laste lugemismotivatsioonile ja kirjaoskuse arengule ning mida po\u0303nevat sellises pesas saab ette vo\u0303tta."}, {"text_idx": "#000031", "text": "2005. aastal kaitses Maili Liinev Tallinna U\u0308likoolis Kasvatusteaduste teaduskonna eri- ja sotsiaalpedagoogika o\u0303ppetoolis oma magistrito\u0308o\u0308 \u201eLugemiskeskkond lasteasutuses: lugemispesa loomine ja toimimine\u201c. To\u0308o\u0308 kvantitatiivses uuringus osales 227 lasteaia ja algkooli o\u0303petajat, kes olid la\u0308binud projekti \u201eLugemispesa\u201c lugemispesa mentori la\u0308biviidud koolituse. To\u0308o\u0308 tulemused kinnitasid ka varem teaduskirjanduses kinnitust leidnud seisukohta, et lapse lugemisoskus on seotud lugemishuviga: mida huvitatum laps kirjaso\u0303nast on, seda rohkem ta loeb ja tegeleb raamatutega; lapse lugemisaktiivsus omakorda soodustab lugemisoskuse arengut."}, {"text_idx": "#000032", "text": "Uuringust selgus, et 2005. aastal oli lugemiskeskkond lasteaias pigem vabama\u0308ngu koht, kus lastel oli hea ja huvitav raamatuga tegeleda. 57% keskkondadest olid \u201elugemispesalikud\u201c ja 43% \u201etraditsioonilised\u201c; raamatuid oli erinevat liiki ja erineva va\u0308a\u0308rtusega, enamik neist lahtisel riiulil. Vaatlustest ja vestlustest selgus, et suur osa lapsi kasutas lasteaias ja koolis raamatuid aktiivselt nii tegevustes/tundides kui ka vabategevustes ja oli huvitatud lugemisest ka kodus. O\u0303petajad leidsid, et laste kirjaoskuse paremaks arenguks peavad lapsevanemad ka ise lapsega tegelema, kuid ei pidanud eriti oluliseks kodu ja haridusasutuse vahelist koosto\u0308o\u0308d."}, {"text_idx": "#000033", "text": "\u201eLugemispesa\u201c projektis osalenud o\u0303petajad hindasid ko\u0303rgelt lugemispesa loomist, loovma\u0308ngude kasutamist ja raamatute meisterdamist. Projekti positiivsete mo\u0303judena nimetati, et o\u0303petajad kasutavad lasteaedades ja koolides rohkem raamatuid ning muid tekste. Ta\u0308nu mitmekesise kirjaso\u0303na kasutamisele ru\u0308hmas ja klassis to\u0303usis o\u0303petajate hinnangul laste lugemishuvi. Veel selgus, et laste aktiivsus on lugemistegevustes ko\u0303rgeim siis, kui o\u0303petaja on loovam ega pu\u0308u\u0308a tegevusi pidevalt ise juhtida, vaid laseb lastel endal ideid algatada ja ellu viia, toetab nende initsiatiivi ja valikute tegemist. Liiga aktiivselt laste lugemistegevusi suunav ja juhtiv o\u0303petaja ei ja\u0308ta lastele vo\u0303imalust oma initsiatiivi tekkimiseks, omas tempos ja just endale huvi pakkuvate raamatute uurimiseks ja avastamiseks. Seega on lisaks motiveerivale fu\u0308u\u0308silisele lugemiskeskkonnale va\u0308ga vajalik o\u0303petaja arusaam lugemist toetava vaimse keskkonna tunnustest ning oskus korraldada lugemistegevusi o\u0303ppijate huvi arvestades ja lapsi aktiivsete partneritena kaasates."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Iga lugemispesa peaks kujunema koosto\u0308o\u0308s o\u0303petajate, laste ja lapsevanematega ning olema just oma kasutajate na\u0308gu. Pesade su\u0308ndimisel on uus tehnoloogia andnud ha\u0308id ideid, kuidas lugemispesa sisustada ja milliseid tegevusi seal teha; kassettmakke ja plaadima\u0308ngijaid asendavad nutiseadmed, millest saab samuti jutte kuulata ja mille abil oma tekste luua. Parimad ideed on koondatud siia raamatusse, aga loend pole lo\u0303plik \u2013 nii nagu kogu maailm, on ka kirjaoskust toetav keskkond ning lugemispesa pidevas arengus."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Lugemispesa on loodud kohaks, milles spetsiaalselt va\u0308a\u0308rtustatakse ja o\u0303pitakse lugemist ning kirjaoskust laiemalt. Oluline on saavutada suhteline eraldatus muust ruumist (klassist, ru\u0308hmast), et laps saaks turvaliselt ja mo\u0303nusalt kirjaso\u0303naga tegelda."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Lugemispesa olemasolu on kirjaoskuse toetamise seisukohast va\u0308ga ta\u0308htis, kuid kirjaoskust tuleks va\u0308a\u0308rtustada ka ko\u0303igis teistes keskustes ning u\u0308ldse kogu ru\u0308hma- vo\u0303i klassiruumis."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Ka siis, kui klassi- vo\u0303i ru\u0308hmaruum pole muus osas keskustena organiseeritud, on oluline erinevate tekstide \u2013 teemakohased ma\u0308rkso\u0303nad, illustratsioonid, skeemid, laste to\u0308o\u0308de kavandid ja valmis to\u0308o\u0308d, ru\u0308hma/klassi reeglid jne \u2013 eksponeerimine ja va\u0308a\u0308rtustamine."}, {"text_idx": "#000039", "text": "Mo\u0303nus koht, kuhu pugeda, ka\u0308ttesaadav kirjaso\u0303na ja meisterdamisvahendid \u2013 see ko\u0303ik hakkab to\u0308o\u0308le vaid siis, kui lugemisepesas on ka kirjaoskuse arengut toetav vaimne keskkond."}, {"text_idx": "#000040", "text": "Positiivne meeleolu, mis meelitab pessa pugema, ning ahvatlev teksti- ja raamatuvalik, mis toetab huvi tekkimist.\nKoostegutsemise ro\u0303o\u0303m ja eeskuju \u2013 nii kaaslaste kui ka o\u0303petaja oma. Pessa vo\u0303iks kutsuda ka vanemaid, kirjanikke ning erinevate po\u0303nevate elualade esindajaid \u2013 na\u0308iteks vo\u0303ib lastele oma lemmikraamatut lugeda mo\u0303ni jalgpallur, na\u0308itleja, kokk.\nHea seltskond ja turvalised lugemiskaaslased. Tihti on pesa elanikuks ka lugemishimuline maskott, mille on meisterdanud o\u0303petaja, vanemad vo\u0303i lapsed ise.\nPesa omaksvo\u0303tmine laste poolt \u2013 lastel on regulaarne vo\u0303imalus o\u0303ppetegevuse teatud momentidel ja vabal ajal pesas tegutseda ja raamatuid kasutada, nad naudivad seda vo\u0303imalust.\nKaasav o\u0303pikultuur \u2013 lapsed ja vanemad tunnevad, et pesa on nende oma, nad on kaasatud pesa loomisse, sisustamisse, tegevuste kavandamisse. Lastega koos on loodud vo\u0303i u\u0308le vaadatud lugemispesa reeglid/lepped, need on positiivses so\u0303nastuses.\nVa\u0308ikeste (ka imetillukeste) edusammude tunnustamine."}, {"text_idx": "#000041", "text": "Lugemispesa fu\u0308u\u0308siline ja vaimne keskkond koos loovad vo\u0303imaluse selleks, et laste kirjaoskus ja samuti motivatsioon lugeda ja kirjutada saaksid loomulikult, eakohaselt ja ma\u0308nguliselt areneda."}, {"text_idx": "#000042", "text": "Just o\u0303petaja (kodus lapsevanem) on fu\u0308u\u0308silise ja vaimse keskkonna peamine kujundaja. Tema u\u0308lesanne on luua positiivne atmosfa\u0308a\u0308r. Hea o\u0303petaja teab, kuidas lapsi arendada, tunneb erinevaid lugemishuvi a\u0308ratamise nippe, pakub lastele erinevaid raamatuid ja tekste lugemiseks ning oskab o\u0303pet individualiseerida."}, {"text_idx": "#000043", "text": "O\u0303petaja u\u0308lesandeks lugemispesas peaks olema"}, {"text_idx": "#000045", "text": "Ja\u0308rgnevates peatu\u0308kkides kirjeldatakse po\u0303hjalikumalt seda, mida saab teha kodu, ru\u0308hma vo\u0303i klassi lugemispesas. Esmalt aga va\u0308ike kokkuvo\u0303te tutvustamaks, kuidas pesa loomisega algust teha. Hiljem saab ideede lisandudes seda rikastada ja ta\u0308iendada."}, {"text_idx": "#000047", "text": "Kindlasti on laste jaoks nauditavad lugemisma\u0308ngud. Eesti Lugemisu\u0308hing on koosto\u0308o\u0308s kirjastusega Koolibri avaldanud juba viis kohvrita\u0308it ma\u0308nge, mille seas nii pa\u0308ris algajale kui ka kogenumale lugejale sobilikke. Anneli Laamann on avaldanud ta\u0308hema\u0308ngude raamatu ja ka vastava kohvrikese. Ka siin raamatus on a\u0308ra toodud nii mo\u0303ned vanad lemmikud kui ka mo\u0303ned va\u0308rsked ideed kirjaoskuse omandamise ma\u0308ngulisemaks muutmiseks."}, {"text_idx": "#000048", "text": "Lugemisma\u0308ngude hulka kuuluvad ko\u0303ik ma\u0308ngud, milles vajalik kirjaoskus \u2013 nt Aliase ma\u0308ngimisel on vaja esmalt selgitatav so\u0303na kokku lugeda. Kui liigitada lugemisma\u0308nguks ka rollima\u0308ng, milles kasutatakse tekste, siis on selge, et iga lasteaia- vo\u0303i klassio\u0303petaja vo\u0303ib luua ja peakski koos oma o\u0303pilastega looma aina uusi ja uusi lugemisma\u0308nge."}, {"text_idx": "#000049", "text": "Edasi vaadeldakse raamatus ko\u0303iki nelja aspekti \u2013 lugemispesa fu\u0308u\u0308silist ja vaimset keskkonda, tegevusi ja ma\u0308nge pesas ning o\u0303petaja rolli \u2013 po\u0303hjalikumalt."}, {"text_idx": "#000050", "text": "Anneli Laamann viis 2014. aastal Eesti lasteaedades la\u0308bi kirjaoskust toetava keskkonna uuringu. Magistrito\u0308o\u0308 \u201eKirjaoskust toetav o\u0303pikeskkond lasteaia tavaru\u0308hmas ja lugemispesaga ru\u0308hmas\u201c valimisse kuulusid 15 lasteaiaru\u0308hma Tallinnast, Tartust ja Harjumaalt. Neist kaheksa olid ilma lugemispesata ja seitse lugemispesaga ru\u0308hmad. Lisaks vaatlustele intervjueeriti 15 o\u0303petajat, igast vaadeldavast ru\u0308hmast u\u0308hte."}, {"text_idx": "#000051", "text": "To\u0308o\u0308 tulemustest selgus, et lugemispesaga ru\u0308hmades oli laste kirjaoskuse arengut toetav keskkond mitmes aspektis parem kui vo\u0303rdlusru\u0308hmades: raamatud olid paremini organiseeritud ning eksponeeritud, loodud olid spetsiaalsed kohad raamatutega tegelemiseks. Lugemispesaga ru\u0308hmad said paremaid tulemusi isea\u0308ranis o\u0303ppekava ja o\u0303pikeskkonna tekstilise rikkuse ja laste kirjaoskuse toetamise vallas. Ja\u0308rgnevalt, erinevate kirjaoskust toetava keskkonna aspektide kirjeldamisel, tutvustatakse Laamanni to\u0308o\u0308 peamisi tulemusi paralleelselt rahvusvaheliste uuringute ja teiste autorite seisukohtadega. (Laamann, 2014)"}, {"text_idx": "#000053", "text": "- Ma\u0308ngud ja vahendid kirjaoskuse toetamiseks"}, {"text_idx": "#000055", "text": "Klassi- vo\u0303i ru\u0308hmaruumis on mo\u0308o\u0308bel paigutatud nii, et lastel on vo\u0303imalik \u201epessa pugeda\u201c, tegutseda seal u\u0308ksi, paariti vo\u0303i va\u0308ikeses grupis."}, {"text_idx": "#000056", "text": "Meie koolides ja lasteaedades on tihti suure grupi tegevusi, palju la\u0308rmi ja iga o\u0303ppija ei saa piisavalt kogeda kompetentsust, autonoomiat ja seotust (mis on aga ko\u0303ik olulised komponendid autonoomse motivatsiooni tekkeks, vt Ryan ja Deci, 2008). Kui tahame, et lugemise ja kirjutamisega seostuks lastel turvatunne ja positiivsed emotsioonid, on pesa, millesse to\u0303esti mo\u0303nusasti pugeda saab, oluliseks eelduseks."}, {"text_idx": "#000058", "text": "Na\u0308iteks vo\u0303ivad lugemispesas olla padjad, diivan, tugitool, madrats, kaltsuvaip, riiulid, laud, toolid jne. Lastel on vo\u0303imalus kasutada erinevaid valgusallikaid, et u\u0308ksi vo\u0303i koos turvaliselt kirjaso\u0303naga tegelda."}, {"text_idx": "#000059", "text": "Lugemispesa muudab hubaseks see, kui seal on erinevaid mo\u0303nusaid kohti, kus raamatuga tegeleda \u2013 padjad, kott-tool, vaip ja suured pehmed loomad, kelle peal saab lugeda vo\u0303i keda lugedes endale kaenlasse vo\u0303tta."}, {"text_idx": "#000060", "text": "Laste motivatsiooni lugemispesas aega veeta suurendab see, kui neid kaasata lugemispesa sisustamisse \u2013 kui pesas on na\u0308iteks laste endi meisterdatud padjad, ja\u0308rjehoidjad, teemasildid vms. Ka vanemaid on mo\u0303istlik pesa sisustamisse kaasata \u2013 mo\u0303ni elutoast remondi ka\u0308igus va\u0308ljara\u0308ndav diivan vo\u0303i tugitool vo\u0303ib lugemispesas osutuda va\u0308ga vajalikuks."}, {"text_idx": "#000061", "text": "Fu\u0308u\u0308silise o\u0303pikeskkonna rolli kirjaoskuse arengus on rohkelt uuritud. On ilmnenud, et va\u0308iksemad, ta\u0308pselt ma\u0308a\u0308ratletud raamatunis\u030cid ja -nurgad julgustasid lapsi omavahel kirjaoskuse ja raamatute teemadel suhtlema ning eakaaslastega koosto\u0308o\u0308d tegema. Ka rahvusvahelised hindamismo\u0303o\u0303dikud peavad oluliseks ruumi jaotust tegevuskeskusteks."}, {"text_idx": "#000062", "text": "Kirjaoskuse toetamiseks oleks nende mo\u0303o\u0303dikute alusel vaja sisse seada lugemiskeskus (reading center) ja kirjakeskus (writing center). Esimeses oleks lastele ka\u0308ttesaadaval mitmekesine, laste vanust, arvu ning huvisid silmas pidav raamatute valik ning teises vajalikud vahendid kirjutamiseks (kirjana\u0308idised, paberid, pliiatsid, to\u0308o\u0308lehed jne). Lugemispesa on keskus, mis koondab nii lugemis- kui kirjakeskuse tunnuseid, loomulikult vo\u0303ib ru\u0308hma- vo\u0303i klassiruumi luua ka kaks erinevat pesa vo\u0303i keskust \u2013 u\u0308ks pigem rahulikuks lugemiseks ja raamatute uurimiseks, teine pigem kirjutamiseks. Ja vo\u0303ib-olla veel kolmas etendusteks ja rollima\u0308ngudeks \u2013 see ko\u0303ik oleneb laste huvidest, ka\u0308sitletavatest teemadest, ruumide olukorrast. Erinevaid keskusi vo\u0303ib juurde luua. Koondada ja u\u0308mber korraldada, ent u\u0308ks peamine lugemispesa peaks klassis vo\u0303i ru\u0308hmas alati olema. (Laamann 2014)"}, {"text_idx": "#000063", "text": "Lugemispesas leidub erinevaid tekste: raamatuid (ilu- ja teabekirjandust), perioodilisi va\u0308ljaandeid, tarbetekste, ka\u0308sikirjalisi materjale ja laste enda loodud raamatuid."}, {"text_idx": "#000064", "text": "Selleks, et noorel lugejal tekiks huvi kirjaso\u0303na vastu, on tal vaja kogeda, et kirjutada saab va\u0308ga erinevatel ja va\u0308ga huvitavatel teemadel. Juba so\u0303imeru\u0308hma lugemispesas ei peaks olema u\u0308ksnes paksukaanelised beebiraamatud, vaid ka pa\u0308ris raamatuid ja erinevaid tekste. Na\u0308iteks pakuvad va\u0308ikestele huvi tehnika- ja moekataloogid, erinevate loomafotodega ajakirjad, toiduretseptid jms. Mida edasi, seda mitmekesisemaks tekstide valik vo\u0303iks minna \u2013 nii saab laps, kellel huvi teatud teema vo\u0303i valdkonna vastu (nt jalgpall vo\u0303i dinosaurused), uurida just selle teema kohaseid raamatuid ja ka vastupidi \u2013 uurides raamatut nt Ameerika po\u0303liskultuuridest, antiikmu\u0308toloogiast vo\u0303i Eesti so\u0303lgedest, vo\u0303ib just selle teema vastu huvi tekkida."}, {"text_idx": "#000065", "text": "Ta\u0308htis on see, et lugemispesas oleks ka tarbetekste, nt vo\u0303ib seal kasutada erinevaid ankeete, retsepte, trahvikviitungeid, lepinguid, seadustekste \u2013 need pakuvad suurt huvi algklassilastele, kuid lihtsamaid saab kasutada ka lasteaias (nt ostunimekiri, retsept, kviitung, ma\u0308ngureeglid, eseme pesemisjuhised jne)."}, {"text_idx": "#000066", "text": "Kui laps areneb keskkonnas, kus on rohkelt teksti, mida uurida, ning lapsed on kaasatud keskkonnas kasutatava teksti loomisse, areneb tema kirjaoskus paremini vo\u0303rreldes lapsega, kel need vo\u0303imalused on napimad. Tekstide all peetakse silmas nii laste nimesid o\u0303pikeskkonnas (toolidel, kappidel) kui ko\u0303iki muid keskkonnas leiduvaid tekste (sildid, plakatid, kuulutused jms), sh tekste teistes keeltes, raamatuid ja lu\u0308hikesi lugemistekste lugemiskeskuses ning kirjana\u0308idiseid kirjapesas. Kasutada vo\u0303iks erinevaid tekste \u2013 nii oma ka\u0308ega kirjutatud, arvutil tru\u0308kitud kui ka masstoodetud teksti (plakatid jms). Eriti tuleks va\u0308a\u0308rtustada laste toodetud teksti, ka esimesi kritseldusi ja kirjutamiskatseid (nii ka\u0308sikirjalisi kui ka arvuti abil looduid)."}, {"text_idx": "#000067", "text": "O\u0303petajatel on sageli ku\u0308simus, et kui lapsed kirjutavad valesti ja teised selliseid kirjutisi na\u0308evad, siis vo\u0303ivad nad ju hakata eeskuju mo\u0303jul ka ise valesti kirjutama? Siin tasub meenutada, et kirjalik ko\u0303ne areneb sarnaselt suulisega. Nooremad lapsed ka ra\u0308a\u0308givad valesti \u2013 u\u0308tlevad na\u0308iteks \u201ekaltur\u201c vo\u0303i \u201ekaltul\u201c kartuli asemel, kasutavad laadivahelduslikes so\u0303nades ebakorrektseid mitmusevorme, nagu \u201evigad\u201c vo\u0303i \u201elambate\u201c, eksivad u\u0308livo\u0303rde moodustamisel, o\u0308eldes na\u0308iteks \u201eko\u0303ige heam\u201c jne jne. Kui ru\u0308hmas on eesti keelt teise keelena ko\u0303nelejaid, vo\u0303ib kuulda veel huvitavamaid va\u0308ljendeid ja vorme. Kas o\u0303petaja peaks siis hoiduma sellest, et lapsed valjusti ra\u0308a\u0308giksid, et teised nende vigu u\u0308le ei vo\u0303taks? Loomulikult mitte \u2013 pigem tuleb o\u0303hutada lapsi veel ja veel ko\u0303nelema, keerukamate vormide moodustamisel ise eeskuju pakkuda, lapsi tunnustada ning samm-sammult muutub ko\u0303ne aina o\u0303igemaks ja arusaadavamaks. Sama lugu on kirjaga \u2013 o\u0303petaja saab pakkuda kirjana\u0308idiseid ka\u0308sitletavate vo\u0303tmeso\u0303nade kohta, tunnustada laste kirjakatseid, pu\u0308u\u0308des nende mo\u0303tet va\u0308lja lugeda ja julgustades ko\u0303iki oma so\u0303numeid ka kirjalikult esitama \u2013 just nii ha\u0308sti, kui see antud hetkel va\u0308lja tuleb. Sest meistriks teeb ju harjutamine!"}, {"text_idx": "#000068", "text": "Ka vanematele tasub selgitada, et ta\u0308htis on, et laps kirjutaks! Ilusti ja o\u0303igesti kirjutamine kujuneb va\u0308lja ajapikku ning olulist rolli ma\u0308a\u0308rab siin lugemisoskus \u2013 lapsed, kes palju loevad, hakkavad ka o\u0303igemini kirjutama. Aga lugema o\u0303ppimine ka\u0308ib paljudel lastel hoopis kirjutamise kaudu \u2013 ise su\u0308steemi avastada proovides, leiutades ja katsetades. Ru\u0308hmaruumis peab pakkuma selleks vo\u0303imalust, jagama lastega avastamisro\u0303o\u0303mu ja julgelt eksponeerima ka va\u0308ga algelisi ja o\u0303igekirjast va\u0308ga kaugel olevaid kirjakatseid."}, {"text_idx": "#000069", "text": "Ehkki nimetus \u201elugemispesa\u201c viitab eelko\u0303ige lugemisele, on fookuses tegelikult kirjaoskuse areng tervikuna. Heas pesas on ka vahendid joonistamiseks ja kirjutamiseks. Lugemispesa osana vo\u0303i eraldi keskusena peaks igas ru\u0308hmas/klassis olema ka kirjakeskus (writing center), mis on varustatud vajalike vahenditega, et lapsed saaksid ise lugusid kirjutada ja raamatuid meisterdada."}, {"text_idx": "#000070", "text": "Mida rohkem on ru\u0308hmaruumis vo\u0303imalusi, mis motiveerivad lapsi kasutama oma kirjutamisoskusi, seda suurem hulk lapsi on kirjaoskusega seotud tegevustes kaasa haaratud. Sel kombel ma\u0308nguliselt tegutsedes, suureneb nii motivatsioon kirjaso\u0303naga tegelemiseks kui ka keelelised oskused."}, {"text_idx": "#000072", "text": "Raamatud/materjalid on ka\u0308ttesaadavad, eakohased, esteetilised, teemakohased, mitmekesised, huvitavad, erineva keerukusastmega."}, {"text_idx": "#000073", "text": "Ahvatlev va\u0308ljapanek on esimeseks stiimuliks, mis meelitab last raamatut avama. Raamatuid saab lastele ka\u0308ttesaadavamaks ja kutsuvamaks muuta, seades lugemispessa vitriinisarnasele avatud riiulile rikkaliku ja mitmekesise valiku raamatuid, kaanepildiga lapse poole. See on oluline esimese lugemisimpulsi tekitamiseks ja laste motiveerimiseks, meelitamaks uut raamatut avama, seda lehitsema ja uurima."}, {"text_idx": "#000074", "text": "Milline on aga eakohane raamat nt 7aastasele? On neid, kes selles vanuses eelistavad lihtsaid lasteraamatuid nagu \u201eMuna\u201c ja neid, kes loevad sarja Harry Potteri seiklustest. Samuti leidub hulk lapsi, kelle huvid ja lugemistase ja\u0308a\u0308vad kuhugi nende kahe vahele. O\u0303petaja saab lapsi ja\u0308lgida \u2013 ta saab lugemispessa tuua erinevaid raamatuid ja neid ka tutvustada ning seeja\u0308rel vaadata, millised lapsed milliste raamatutega tegelevad. Juba 4"}, {"text_idx": "#000075", "text": "Esteetilisus ta\u0308hendab, et raamatud on puhtad ja korras. Katkised raamatud parandatakse hoolega a\u0308ra, seda to\u0308o\u0308d saab edukalt teha koos lastega. Vajadusel otsitakse neile u\u0308mbrispaber. Va\u0308ga kulunud raamat na\u0308itab ju, et see on va\u0308a\u0308rt teos, mida on palju loetud! Mida nooremad lapsed, seda olulisemad on illustratsioonid. Kindlasti ei tasu o\u0303petajal illustratsioonide valikul vaid enda maitsest la\u0308htuda \u2013 on va\u0308ga erinevaid lasteraamatute kujundamise stiile. Nii mo\u0303nigi, mis ta\u0308iskasvanu vaatepunktist ei pruugi tunduda \u201eilus\u201c, vo\u0303ib lapse silma jaoks olla va\u0308ga huvitav ja kaasahaarav."}, {"text_idx": "#000076", "text": "Ma\u0308ngud ja vahendid kirjaoskuse toetamiseks"}, {"text_idx": "#000077", "text": "Pesas vo\u0303iks olla ka audioraamatuid ja helitekste (CD-d, MP3-ma\u0308ngija, jutupliiats vm digiseadmed), kirjutamise ja meisterdamise vahendeid (paberid, pliiatsid, kriidid, ka\u0308a\u0308rid, va\u0308rvid, auguraud, no\u0308o\u0308r, klammerdaja, ja\u0308a\u0308kmaterjalid jms), lugemis- ja pildimaterjale, lugemisma\u0308nge, lauama\u0308nge ja loovma\u0308nge (nukud, kostu\u0308u\u0308mid jms)."}, {"text_idx": "#000078", "text": "Lastele, kes vajavad kirjaso\u0303na avastamisel veel abi, vo\u0303iks pesas olla ka jutupliiats \u2013 ekraanita digiseade, mis pakub lapsele vo\u0303imalusi ise tekstide avastamiseks. Jutupliiats loeb lapsele eelnevalt helindatud raamatuid ette, esitab ku\u0308simusi ja mo\u0303istatusi, annab tegevusele kohest tagasisidet. Jutupliiatsi eeliseks on, et sellel puudub ekraan \u2013 laps saab pliiatsi abiga po\u0303nevalt ja interaktiivselt avastada pa\u0308ris (paber)raamatuid, kaarte, skeeme jms."}, {"text_idx": "#000079", "text": "Kas lugemispesas vo\u0303iks olla ka arvuti? Selles suhtes on o\u0303petajad erinevatel seisukohtadel. Arvuti abil, eriti kui see on vana ja ma\u0308ngimiseks sobimatu mudel, saavad juba va\u0308ikesed lapsed kergesti tekste (kasvo\u0303i ta\u0308heridu) luua ja nii kirjaoskust omandada. Moodsas multimeediaarvutis vo\u0303i nutiseadmes saab ma\u0308ngida mitmeid kirjaoskust arendavaid ma\u0308nge, otsida ja luua tekste. Samas ei tohiks lugemispesa kindlasti muutuda arvutiklassiks."}, {"text_idx": "#000080", "text": "See, kas ja kuidas kasutada pesas kirjutamiseks tehnilisi abivahendeid, on o\u0303petaja, laste ja lapsevanemate kokkuleppe ku\u0308simus. Kui selles osas kindlad kokkulepped so\u0303lmitakse ja neid ka ja\u0308rgida suudetakse, saab arvuti abil pesas kirjaoskuse arengut edukalt toetada. Muidugi ei pruugi pesa sisustus piirduda ta\u0308napa\u0308evaste kirjutamisvahenditega. Lastele pakuvad palju po\u0303nevust ka vanaaegsed to\u0308o\u0308vahendid \u2013 krihvlid, tahvlid, kriidid, suled ja ta\u0308itesulepead, kirjutusmasin jms."}, {"text_idx": "#000081", "text": "Lugemispesas on olulisel kohal ma\u0308ngud \u2013 erinevad lauama\u0308ngud, ko\u0303ne- ja keelema\u0308ngud ning rollima\u0308ngud. Seeto\u0303ttu on hea, kui pesas leidub erinevaid vahendeid lugude la\u0308bima\u0308ngimiseks ja jutustamiseks, nt paber-, na\u0308pu- ja ka\u0308piknukke. Seal vo\u0303iks olla sirm vo\u0303i lava, nukkude hulgas vo\u0303iks olla nt tuntud muinasjutu- vo\u0303i raamatutegelasi, erinevaid rekvisiite, rollima\u0308ngudeks ka nt kostu\u0308u\u0308me, parukaid, maske jms. Ko\u0303ik na\u0308ite- ja rollima\u0308nguga seotud vahendid vo\u0303ivad olla ka eraldi teatri- vo\u0303i draamakeskuses, kui ru\u0308hmas vo\u0303i klassis selline leidub."}, {"text_idx": "#000082", "text": "Millised ma\u0308ngud ja abivahendid pesas KINDLASTI olema peaksid? Sellele ku\u0308simusele pole u\u0308ht o\u0303iget vastust. Eesti keeles on viimastel aastatel ilmunud rikkalikult o\u0303ppevahendeid lugema o\u0303petamiseks (to\u0308o\u0308vihikud, aabitsad, lugemisma\u0308ngud, pildikaardid jpm). Seega ei tohiks lugema-kirjutama o\u0303petamine vahendite puuduse taha ja\u0308a\u0308da. Pigem tuleb o\u0303petajal teha valikuid, milline vahend ta\u0308idab tema pu\u0308stitatud eesma\u0308rki ko\u0303ige efektiivsemalt. Paljud o\u0303petajad on la\u0308inud seda teed, et valmistavad ka ise vajalikke vahendeid (ma\u0308nge, to\u0308o\u0308lehti jm). Veel kasutatakse liikuvat aabitsat, ta\u0308heklotse, seinatahvlit, plastiliini, magnettahvlit ta\u0308htedega, ta\u0308hematti (po\u0303randapusle) ja kineetilist liiva."}, {"text_idx": "#000083", "text": "U\u0308ks meetod, millest juba eelnevas punktis juttu oli, on tekstirikka o\u0303pikeskkonna loomine: lastel olgu piisavalt tekstina\u0308iteid, et mo\u0303ista, milleks ja kuidas kasutatakse lugemist, neil olgu vo\u0303imalus ma\u0308ngida ta\u0308htede ja so\u0303nadega. \u201eKeskkond on kolmas o\u0303petaja,\u201c on o\u0308elnud Loris Malaguzzi. Teiseks o\u0303petajaks on Malaguzzi nimetanud eakaaslasi \u2013 ru\u0308hma- vo\u0303i klassikaaslasi. Laste rollima\u0308ngudes on sageli teine laps selleks jo\u0303uks, kes kaaslased lugemise-kirjutamiseni viib. Enamasti on ta enda oskused selles vallas tugevamad kui kaaslaste omad, kuid oma eeskuju ja o\u0303hinaga veab ta kaasa ka teised lapsed. Nii juhib ta kaaslasi poema\u0308ngu jaoks rahasid kirjutama, raamatuid tegema vo\u0303i endaga mo\u0303nd lugemisma\u0308ngu ma\u0308ngima."}, {"text_idx": "#000084", "text": "Lugemispesa olemasolu on kirjaoskuse toetamise seisukohast va\u0308ga ta\u0308htis, kuid kirjaoskust tuleks va\u0308a\u0308rtustada ka ko\u0303igis teistes keskustes ning u\u0308ldse kogu ru\u0308hma- vo\u0303i klassiruumis. Na\u0308iteks loovma\u0308ngude keskuses vo\u0303iksid olla seinal vastavalt ma\u0308ngu(de) teemale teatrietenduse plakat, osata\u0308itjate nimekiri, piletid, arsti retseptid, kingsepa hinnakiri ja kviitungid jne; teadus- vo\u0303i looduskeskuses peaks lastel olema vo\u0303imalus oma katsete tulemusi u\u0308les ma\u0308rkida. Ko\u0303igis keskustes vo\u0303iks leiduda temaatilisi raamatuid, plakateid, jooniseid jms. Isegi ehituskeskuses saab kasutada silte erinevate materjalide sorteerimiseks (nt suured ja va\u0308ikesed puuklotsid, legod, loodusmaterjalid). Keskuste seintel saab fotoseeriana tutvustada tehtud to\u0308id (piltide juures vo\u0303iksid olla ka allkirjad, lood, kommentaarid), kavandeid, po\u0303nevamaid ma\u0308nge/projekte jne."}, {"text_idx": "#000085", "text": "Tekstid ja raamatud vahelduvad vastavalt o\u0303ppe temaatikale."}, {"text_idx": "#000086", "text": "Heas o\u0303ppkeskkonnas peaks kajastuma see, mis antud hetkel o\u0303ppeprotsessis aktuaalne on. Na\u0308iteks kui teemaks on no\u0303iad, siis o\u0303pikeskkonnas on no\u0303idade ja no\u0303idumisega seotud tekste, fotosid, joonistusi ja kaarte, ma\u0308nge, vahendeid, laste loodud temaatilisi pilte, skeeme, tekste jne."}, {"text_idx": "#000087", "text": "Nii raamatute kui ka muude materjalide puhul on oluline, et need pole ajast aega samad, vaid muutuvad ja vahelduvad vastavalt o\u0303ppetemaatikale \u2013 tekstide ja tru\u0308kiste vaheldusrikkus meelitab ka lapsi rohkem pesasse \u2013 uurima uusi po\u0303nevaid raamatuid, kaarte jms. Lugemispesa vo\u0303ib sisaldada vanu armsaid pildi- ja muinasjuturaamatuid, mis on alati ka\u0308ttesaadavad, kuid kindlasti vo\u0303iksid seal olla ka hetkel o\u0303pitava teemaga seotud ilukirjandus-, aime- ja teabetekstid."}, {"text_idx": "#000088", "text": "Nii meisterdamis- ja kirjutamisvahendid kui ka ma\u0308ngud vo\u0303iksid samuti aeg-ajalt vahetuda. See muudab pesa laste jaoks po\u0303nevamaks, aitab va\u0308ltida liigse koli kuhjumist ning tagab korra ja hubasuse."}, {"text_idx": "#000089", "text": "Kui ru\u0308hma- vo\u0303i klassiruum on korraldatud keskustena, siis vo\u0303iks igas keskuses olla ka materjale, mis innustaksid kasutama lugemis- ja kirjutamisoskust, na\u0308iteks sildid, paber, pliiatsid, pealkirjad, logod, ajakirjad, raamatud, tahvel ja kriidid, laste kirjutatud tekst, ma\u0308rkmikud, plakatid ja muu tekstimaterjal. Samuti vo\u0303iks igas keskuses olla selle temaatikaga haakuvaid raamatuid, mis vahetuvad vastavalt (projekti) teemale, na\u0308iteks loovma\u0308ngukeskuse juuksurima\u0308ngus juuksurite ajakiri, kokanduskeskuses kokaraamat, ehituskeskuses mo\u0303ni arhitektuuriga seotud raamat, looduskeskuses jutupliiats Lotte loodusma\u0308ngu kaartidega ning gloobus jne."}, {"text_idx": "#000090", "text": "Ko\u0303igi keskuste tekstid, materjalid, ma\u0308ngud vo\u0303iksid olla seotud u\u0308ldise (projekti) teemaga. Na\u0308iteks vo\u0303ib mingist ru\u0308hma- vo\u0303i klassiruumi osast saada teatud ajaks arstikabinet, kosmosejaam, kunstina\u0308itus \u2013 loomulikult koos vastavate tekstidega. Arsti kabinetis vo\u0303ib na\u0308iteks olla anatoomiaraamatuid, erinevate elundkondade (kolmemo\u0303o\u0303tmelisi) mudeleid, retseptiraamat, erinevatest haigustest ja hu\u0308gieenist ko\u0303nelevaid tru\u0308kiseid jne jne."}, {"text_idx": "#000091", "text": "Lugemispesas on silt, et see on lugemispesa"}, {"text_idx": "#000092", "text": "See, et see mo\u0303nus koht ru\u0308hma- vo\u0303i klassiruumis on just lugemispesa, peaks olema ta\u0308histatud ka vastava sildiga."}, {"text_idx": "#000093", "text": "Eesti keeles, nagu ka paljudes teistes keeltes, vo\u0303ib ra\u0308a\u0308kida so\u0303namaagiast \u2013 igal so\u0303nal on oma ta\u0308hendus ja lugu. See, et lugemine ja pesa u\u0308hes liitso\u0303nas \u201elugemispesa\u201c kokku saavad ja et lapsel on vo\u0303imalus seda silti pa\u0308evast pa\u0308eva na\u0308ha ning seejuures pesas mo\u0303nusaid kirjaoskusega seonduvaid tegevusi ja ma\u0308nge kogeda, vo\u0303iks kogu eluks tekitada positiivse seose \u2013 kirjaoskus, see on meeldiv, po\u0303nev, turvaline."}, {"text_idx": "#000095", "text": "Lugemispesa peaks olema u\u0308ks osa demokraatlikust ru\u0308hma- vo\u0303i klassiruumist. Selle pesa kokkulepped so\u0303lmitakse koos lastega, aeg-ajalt (nt uue o\u0303ppeaasta alguses vo\u0303i siis, kui ru\u0308hma vo\u0303i klassi tuleb uusi lapsi) vaadatakse need ja\u0308lle u\u0308le, vajadusel muudetakse vo\u0303i ta\u0308psustatakse midagi."}, {"text_idx": "#000096", "text": "Reeglid on na\u0308htaval, va\u0308iksemate laste pesa puhul (nt so\u0303imes) on lisatud ka piltkirjas versioon. See muudab pesas tegutsemise turvaliseks ja ettearvatuks \u2013 na\u0308iteks teab laps, et kui ta on valinud va\u0308lja mingi raamatu ja seda lehitseb, pole kellelgi o\u0303igust seda temalt a\u0308ra vo\u0303tta; juhul kui ta toob kodust kaasa mo\u0303ne raamatu, tuleb tal seda ka teiste lastega jagada; raamatuid vaadatakse puhaste ka\u0308tega ja ettevaatlikult; jutupliiatsiga ma\u0308ngitakse kas koos (siis vo\u0303ib heli valjusti kosta) vo\u0303i u\u0308ksi (siis tuleks kasutada ko\u0303rvaklappe, et teisi lugevaid vo\u0303i oma tekste kirjutavaid lapsi ei segaks)."}, {"text_idx": "#000097", "text": "Iga pesa on eriline, seepa\u0308rast on erilised ka pesade reeglid. Oluline on aga see, et need on kokku lepitud demokraatlikult ja ko\u0303igile na\u0308htavaks tehtud. Hea, kui lapsed ise nende reeglite kirjutamises osalevad \u2013 alguses o\u0303petaja abiga, siis juba iseseisvalt."}, {"text_idx": "#000098", "text": "Kuidas vastab Eesti lasteaedade fu\u0308u\u0308siline keskkond neile soovitustele? Laamann (2014) uuringust selgus, et ko\u0303igis vaadeldud ru\u0308hmades oli olemas raamaturiiul. Lugemispesa ja raamatunurkadega ru\u0308hmade o\u0303petajad panevad mingi valiku raamatuid va\u0308lja kaldriiulisse vo\u0303i tavariiulisse kaanepildiga lapse poole. U\u0308leja\u0308a\u0308nud o\u0303petajatel on raamatud madalal riiulis seljaga laste poole, kas u\u0308ksteise peal vo\u0303i ko\u0303rval. Uuringus osalenud lasteaiao\u0303petajate enamik pidas oluliseks eelko\u0303ige o\u0303ppevara olemasolu. Nad loetlesid vahendeid, mis sellises keskkonnas olla vo\u0303iks: ta\u0308hed seintel, liikuv aabits seinal, ru\u0308hma seinatahvel, kirjaoskust arendavad ma\u0308ngud, lugemisma\u0308ngud, ha\u0308a\u0308likuma\u0308ngud, peenmotoorikat arendavad ma\u0308ngud, rohkelt raamatuid, Montessori o\u0303ppevahendid, liivale/mannale kirjutamise vo\u0303imalus, aabitsad, to\u0308o\u0308vihikud, vihikud jne. U\u0308ks o\u0303petaja to\u0303i olulise keskkonnaaspektina va\u0308lja lugemispesa olemasolu, u\u0308ks kirjakeskuse olemasolu ning u\u0308ks mainis a\u0308ra siltide kasutamise o\u0303pikeskkonnas. Kaks o\u0303petajat olid nii loovad, et nende so\u0303nul ei ole vahendit, mille abil ei saaks lugema-kirjutama o\u0303ppida."}, {"text_idx": "#000099", "text": "Ku\u0308simuse peale, kuidas laste huvi hoitakse, vastas suurem osa o\u0303petajatest, et nad lubavad lastel alati kodust raamatuid kaasa vo\u0303tta. Lugemispesade ja raamatunurkadega ru\u0308hmade o\u0303petajad vastasid, et raamatute vastu huvi u\u0308leval hoidmiseks vahetavad nad raamatuid riiulis vastavalt na\u0308dalateemadele vo\u0303i laste huvidele. Osa o\u0303petajaid toob na\u0308dala- vo\u0303i kuuteemaga seoses raamatuid metoodilisest kabinetist, kodust vo\u0303i raamatukogust ning kasutab neid o\u0303ppetegevuse ajal. Veel on u\u0308ksikud o\u0303petajad huvi tekitamiseks vo\u0303i hoidmiseks lastega raamatukogu ku\u0308lastanud, suunanud neid iseseisvalt raamatutega tegelema vo\u0303i pannud lugemispessa mo\u0303ne u\u0308lesande, mis suunaks raamatuga tegelema. Raamatuid vahetatakse mo\u0303nes ru\u0308hmas iga na\u0308dal, mo\u0303nes u\u0308le na\u0308dala. Uusi raamatuid tuuakse la\u0308htuvalt na\u0308dala teemast ja laste huvist; peetakse silmas, et oleks ka suurta\u0308htedes raamatuid, mida lapsed saaksid ise lugeda. Enamasti on ru\u0308hmades va\u0308ljas jutu- ja pildiraamatud ning muinasjutud, vahel ka teatmeteoseid (lasteentsu\u0308klopeedia jms), lasteajakirju ja koomikseid. Mitmekesisus vo\u0303iks selles osas olla kindlasti suurem."}, {"text_idx": "#000100", "text": "Rahvusvaheliselt kasutatav kirjaoskust toetava o\u0303pikeskkonna mo\u0303o\u0303dik ELLCO Pre-K kirjeldab \u201esuurepa\u0308rasena\u201c niisugust lasteaia o\u0303pikeskkonda, mis sarnaneb suuresti \u201eLugemispesa\u201c kriteeriumidele. Eraldi on va\u0308lja toodud see, et ruumis on palju na\u0308iteid tekstidest (laste to\u0308o\u0308del, plakatitel, ru\u0308hma tehtud raamatud), mis selgelt va\u0308ljendavad kirjutamise eri eesma\u0308rke, na\u0308iteks on laste ideed na\u0308dalateema kohta va\u0308lja kirjutatud ja eksponeeritud, laste jutustatud lood on raamatukeskuses jms. ELLCO Pre-K mo\u0303o\u0303dikut on kasutanud Missouri State University u\u0308likooli teadlane Denise Cunningham (2009), kes uuris nii klassiruumi fu\u0308u\u0308silist keskkonda kui ka o\u0303ppeto\u0308o\u0308 vorme, et saada teada, mil ma\u0308a\u0308ral klassiruumi keskkond toetab kirjaoskuse arengut. Tema tulemused na\u0308itasid, et kirjaoskust toetava keskkonna kvaliteet ja laste kirjaoskuse tase on omavahel tugevalt seotud."}, {"text_idx": "#000101", "text": "Meie o\u0303petajad kinnitavad ku\u0308ll, et peavad teksti o\u0303pikeskkonnas oluliseks vo\u0303i lausa va\u0308ga oluliseks. Vaatlustulemused na\u0308itavad siiski, et paljud lasteaiaru\u0308hmad on tekstiliselt vaesed. Enamasti on seintel ta\u0308hed ja numbrid, vahel ka na\u0308dalapa\u0308evad, aastaajad vo\u0303i kuud. Mo\u0303nel pool vo\u0303ib na\u0308ha korrapidajate tabeleid ja ru\u0308hmareegleid. Laste nimed on esikukappidel ja ra\u0308tikunagidel, mo\u0303nes ru\u0308hmas ka toolidel, vooditel. O\u0303petajad ei oska aga piisavalt hinnata laste endi loodud tekstide, esimeste kirjakatsetuste ja (loov)ma\u0308ngus valminud kirjutiste va\u0308ljapanemist. (Laamann 2014)"}, {"text_idx": "#000102", "text": "Lugemispesa pole lihtsalt kena koht, see on eelko\u0303ige MO\u0303NUS koht, kuhu pugeda. Ta\u0308htis on just emotsioon, mis lugemisega kaasas ka\u0308ib ja mis lapsega kogu eluks kaasa ja\u0308a\u0308b."}, {"text_idx": "#000103", "text": "Lugemispesa vaimse keskkonna alla kuulub positiivne meeleolu, mis meelitab pessa pugema, ning ahvatlev teksti- ja raamatuvalik, mis toetab huvi tekkimist."}, {"text_idx": "#000104", "text": "Lugemispesa u\u0308ks alusideedest oli luua igale lapsele motiveeriv lugemiskeskkond \u2013 mo\u0303nus ja turvaline koht, kuhu lapsel on hea pugeda ja ISE valida, mida ja kuidas lugeda vo\u0303i lehitseda."}, {"text_idx": "#000105", "text": "See arusaam toetub soliidsele teaduslikule alusele. La\u0308bi kogu elu on kirjaoskuse puhul pea ko\u0303ige olulisem lapses lugemishuvi a\u0308ratamine ja selle alalhoidmine teismeeas ja ta\u0308iskasvanuna"}, {"text_idx": "#000106", "text": "Suzanne Mol ja Adriana Bus on oma 2011. aasta metauuringus vo\u0303rrelnud andmeid lugemise kohta va\u0308ga erinevates vanuseastmetes lasteaiast ko\u0303rgkoolini. Nad leidsid, et vabalugemisel (lugemine enda initsiatiivil va\u0308ljaspool ametlikku o\u0303ppeto\u0308o\u0308d) oli va\u0308ga erinevas vanuses lugejate kirjaoskuse arengus oluline roll. Mida enam lugeda, seda parem on so\u0303navara ja loetust arusaamine; see omakorda toob kaasa paremad tulemused ka ko\u0303igis teistes o\u0303ppevaldkondades, sest infot edastatakse suures osas just kirjalike tekstide kujul. Tekib positiivne lugemisahel."}, {"text_idx": "#000107", "text": "Va\u0308lja saab tuua ka vastupidise tendentsi: lapsed (samuti noored ja ta\u0308iskasvanud), kes vabatahtlikult ei loe, ja\u0308a\u0308vad kirjaoskuse arengus lugevatest kaaslastest aasta-aastalt u\u0308ha enam maha. Need, kes ei armasta lugeda, kogevad, et nende madal kirjaoskuse tase takistab loetust arusaamist. Kuna lugemine ei paku naudingut, tekitab see tegevus pigem negatiivseid emotsioone ja va\u0308hendab veelgi edasist huvi ja motivatsiooni \u2013 tekib negatiivne lugemisahel."}, {"text_idx": "#000108", "text": "Nende uuringutulemuste valguses on va\u0308ga oluline, et o\u0303petaja pakuks lastele vo\u0303imalusi just pingevabas o\u0303hkkonnas vabalt ja omal valikul lugeda. Tekstide sisu ja raskusastme vo\u0303ivad lapsed ise valida, peamine on motivatsioon ning lugemisega seonduvad positiivsed emotsioonid. O\u0303petaja roll on julgustada vanemaid ka kodus laste vabalugemist igati toetama. Positiivne lugemisahel saab alguse lasteaias ja ja\u0308tkub la\u0308bi algklasside kogu elu."}, {"text_idx": "#000109", "text": "Kas lapsed, kes varases lapseeas ei avasta lugemise mo\u0303nu, ongi lootusetult rongist maha ja\u0308a\u0308nud ja neist ei tulegi kunagi ha\u0308id lugejaid? O\u0303nneks see nii pole."}, {"text_idx": "#000110", "text": "Samade autorite uuring toob va\u0308lja, et kui nn to\u0303rksad lugejad (reluctant readers) o\u0303nnestub tekstide juurde meelitada ja nad hakkavad vabal ajal raamatutega tegelema, teeb nende lugemisoskus isegi suurema hu\u0308ppe, kui nendel, kes regulaarselt lugemisega tegelevad. See pole ka ime \u2013 kogenud lugejate kirjaliku teksti mo\u0303istmise oskus ja so\u0303navara on juba tasemel, milles olulise hu\u0308ppe tegemine on keeruline (nn lae-efekt). Need, kes esialgu kuulusid to\u0303rksate lugejate hulka, vo\u0303ivad aga kogeda, kuidas oluliselt paranevad nende so\u0303navara ning vo\u0303ime mo\u0303ista ja nautida kirjalikke tekste; see vo\u0303ib kaasa tuua veel suurema lugemishuvi ja aidata liikuda negatiivselt lugemisahelalt positiivsele."}, {"text_idx": "#000111", "text": "Olgu lugemispesa koolis, lasteaias vo\u0303i kodus \u2013 selle vaimse ja emotsionaalse mo\u0303o\u0303tme ma\u0308a\u0308rab olulisel ma\u0308a\u0308ral see, mida seal teha saab, sealhulgas see, milliseid raamatuid ning muid tru\u0308kiseid ja tekste on vo\u0303imalik kasutada. Lasteraamatuid publitseeritakse nu\u0308u\u0308disajal nii palju, et o\u0303petajatel on raske neid ko\u0303iki teada, ra\u0308a\u0308kimata siis la\u0308bilugemisest vo\u0303i teadliku valiku tegemisest. Raamatute kvaliteet on aga ko\u0303ikuv ning mo\u0303istagi pole nad odavad. Sama probleem on lapsevanematel \u2013 kodune raamaturiiul ja rahakott pole lo\u0303putu ning koju tahetakse osta to\u0303esti vaid ha\u0308id ja arendavaid raamatuid."}, {"text_idx": "#000112", "text": "Kui palju ja milliseid raamatuid lugemispesasse varuda, so\u0303ltub paljuski fu\u0308u\u0308silistest tingimustest \u2013 kui palju on ruumi riiulite ja muude raamatualuste jaoks, kui ko\u0303rgel need asuvad, kuidas sinna raamatuid ja muid tru\u0308kiseid asetada saab. Spetsialistid peavad oluliseks, et raamatuid oleks piisav hulk (na\u0308iteks va\u0308hemalt 5 nimetust lapse kohta), et raamatud oleksid asetatud kaanepildiga kasutaja poole ja et nad aeg-ajalt vahelduksid. Isegi kui riiulil ruumi va\u0308he on, vo\u0303iks aeg-ajalt teatud teoseid kaanepilti lugeja poole po\u0308o\u0308rates esile tuua."}, {"text_idx": "#000113", "text": "U\u0308ks kindel viis on see, kui o\u0303petaja toob kodust kaasa need raamatud, millest ta oma lapsed va\u0308lja on kasvanud. Ko\u0303igil aga seda vo\u0303imalust vo\u0303i soovi pole. Siis on soovitatav luua suhted kohaliku rahva- vo\u0303i kooliraamatukoguga. Paljud o\u0303petajad nii lasteaias kui ka koolis ku\u0308lastavad oma ru\u0308hma vo\u0303i klassiga raamatukogu iga paari na\u0308dala tagant ja laenutavad sealt igau\u0308hele midagi. Ja\u0308rgmisel korral viiakse need raamatud tagasi ja laenutatakse uued. Nii saavad lapsed juba varakult oskuse raamatukogus ka\u0308ituda, iseseisvalt teoseid valida ja so\u0303pradega arutada, miks ja mida vo\u0303tta. Va\u0308ga oluline on saada ka kogemus, et me oleme lugejatena erinevad ning et meie oskused ja huvid on erinevad."}, {"text_idx": "#000114", "text": "U\u0308hiseks kasutamiseks vo\u0303ib raamatuid, ajakirju ja muid tru\u0308kiseid tuua ka kodudest. Sellise to\u0308o\u0308viisiga kaasneb tore vo\u0303imalus, et vanemad tulevad ise ru\u0308hma vo\u0303i klassi oma lemmikutest ra\u0308a\u0308kima. Selline lapsevanema eeskuju on tohutult va\u0308a\u0308rtuslik. Vanematega kokkuleppel saavad lapsed ka ise oma lemmikraamatuid ru\u0308hma ja klassiruumi tuua \u2013 see on va\u0308a\u0308rt vo\u0303imalus u\u0308ksteiselt o\u0303ppida."}, {"text_idx": "#000116", "text": "Tasuks aga mo\u0303elda sellelegi, et just raamatute valik vabaks tegevuseks vo\u0303imaldab anda stiimuleid la\u0308hema arengu tsoonis liikumiseks. Lastele meeldib areneda, uusi asju kogeda, tunda ennast suuremana. Vaba lugemise tegevused ongi just sellised, kus saab proovida, kas ma juba oskan? Tore on uurida, mida varjab enda taga senina\u0308gemata raamatukaas."}, {"text_idx": "#000117", "text": "Igas ru\u0308hmas ja klassis on olemas oma juhtlugejad \u2013 lapsed, kes on hakanud lugema rohkem ja kiiremini, justkui oma vanusest ette. Nende eeskujul vo\u0303ib olla suur mo\u0303ju teistele lastele, kui juhtlugejaid mo\u0303istlikult rakendada. Lugemispesa peaks midagi sisaldama ka sellise lapse jaoks, keda huvitab natuke suurem kujutluste ring vo\u0303i teravam su\u0308z\u030cee kui ru\u0308hma- vo\u0303i klassikaaslasi u\u0308ldisemalt. Na\u0308iteks on lasteaias va\u0308ga tuntav 6\u20137aastaste laste (ka tu\u0308drukute!) tu\u0308dimus lu\u0308u\u0308rilistest muinasjuttudest (Tuhkatriinu, Okasroosike jt), seevastu vo\u0303ivad neid va\u0308gagi vo\u0303luda lood, kus on juba veidi o\u0303udust ja karmi nalja, nagu lood vanapaganast, kummitustest jms."}, {"text_idx": "#000118", "text": "Kiiret pole ka lihtsama lugemisvara a\u0308ra panekuga. Alati on neid lapsi, kelle lugemisoskus on alles sealmaal, kus teistel oli kaks-kolm aastat tagasi. Mo\u0303ni sisult po\u0303nev aga napi tekstiga raamat vo\u0303iks leiduda veel ka kolmanda ja neljanda klassi lugemispesa va\u0308ljapanekus. Iga lapse jaoks vo\u0303iks olla seal raamat, mis justkui so\u0303bralikult o\u0303lale patsutab: \u201eOskad mind lugeda ja saad ko\u0303igest aru, nii nagu peab.\u201c"}, {"text_idx": "#000119", "text": "Eesti lugemisdidaktikud on jo\u0303udnud u\u0308ksmeelele selles, et lapsed arenevad va\u0308ga erinevas tempos, kusjuures need arenguja\u0308rgud ei ole u\u0308ksteisest ja\u0308rsult eristatavad, vaid laps la\u0308heb vahel ka sujuvalt ja ma\u0308rkamatult u\u0308helt oskuse tasemelt teisele. Seepa\u0308rast on va\u0308ga oluline lasta lapsel vo\u0303imalikult palju ise valida, millise teksti ja pildikeelega raamatut ka\u0308tte vo\u0303tta."}, {"text_idx": "#000120", "text": "Pa\u0308ris va\u0308ikeste laste raamatute puhul on oluline vormiline ja visuaalne mitmekesisus. Paksud kartongist lehed lasevad end ka\u0308epa\u0308raselt keerata ning va\u0308ike formaat lubab raamatut mo\u0303nusasti su\u0308les ja ka\u0308es hoida. Ehkki ilmub palju igasugu toredate detailide, karvaste lappide ja erisuguste aukude, magnetist osade ja muu sellise lisandusega raamatuid, tasub mo\u0303elda, et need iseenesest ei tee veel raamatut huvitavaks. Nendegi raamatute puhul on rikastav osa ta\u0308iskasvanul vo\u0303i suuremal lapsel, kellega koos raamatut uuritakse, oma kogemust so\u0303nastatakse ja na\u0308htava-katsutava u\u0308le arutletakse."}, {"text_idx": "#000121", "text": "So\u0303imeru\u0308hmas vo\u0303iks olla raamatud, mis toetavad lapse keeleliste ja u\u0308ldse vaimsete vo\u0303imete arengut: lihtsaimal juhul on igal leheku\u0308ljel u\u0308ks ha\u0308sti a\u0308ratuntava objektiga lakooniline pilt, olgu selleks karu, pall vo\u0303i a\u0308mber. Siit samm edasi on raamatud, kus on detailirohked teemapildid, na\u0308iteks lastetoa pilt, mille a\u0308a\u0308rel on u\u0308ksikud objektid (pall, a\u0308mber ja karu), mida tervikpildilt samal kujul u\u0308les vo\u0303ib leida. Sellised raamatud arendavad na\u0308gemistaju ja ta\u0308helepanu \u2013 vaataja silm peab liikuma u\u0308les-alla, paremale-vasakule, et pisiasju omavahel vo\u0303rrelda. Oluline on, et esemed ja olendid oleksid joonistatud a\u0308ratuntavatena. Igas va\u0308rvilises pildiraamatus see nii ei ole."}, {"text_idx": "#000122", "text": "Omaette va\u0308a\u0308rtus on mudilasraamatutel, mis suunavad ma\u0308rkama ja nimetama va\u0308rvusi, vo\u0303rdlema hulki ja kujundeid ning loendama, teenides nii otseselt o\u0303ppekava eri valdkondi."}, {"text_idx": "#000123", "text": "Head on pildiraamatud tuntud muinasjuttude kohta, mille pildirida lubab loo su\u0308ndmustikku meelde tuletada ning on jutustamisel ja dramatiseerimisel toeks. Seal polegi oluline teksti so\u0303na-so\u0303nalt lugeda, vaid just lapsega koos tegevuse ka\u0308iku meenutada."}, {"text_idx": "#000124", "text": "Lasteaia teemadega sobivad sama tegelasega sarjad, olgu selleks siis poiss, tu\u0308druk vo\u0303i loomalaps. Sellisteks on na\u0308iteks Aline de Pe\u0301tigny sarjad Laurast ja ja\u0308neselaps Kasparist ning Sandrine Rogeoni sari poisist nimega Kaspar. Neis ko\u0303igis ka\u0308sitletakse igapa\u0308evaelu olukordi: hirm kummituse ees, esimene kogemus pissipotiga, maiustamine, kadunud asja otsimine, rannas ja metsas ka\u0308imine, aiato\u0308o\u0308d jms. Karupoeg Viktori sari on eelnimetatutest veidi seikluslikum ja toetab silmaringi avardumist, kuna Viktori askeldused viivad noore lugeja julgemalt erilaadi keskkondadesse, reisile ja matkama."}, {"text_idx": "#000125", "text": "Kodumaiseid lihtsa pildi ja tekstiga raamatuid paraku napib. Kirjastuse Pa\u0308ike ja Pilv sari \u201eLoen ise\u201c on vahelduva tasemega ning seal pole sama tegelasega teoste ja\u0308rgnevust, mis tekitaks huvi lugeda ja\u0308rgmist ja veel ja\u0308rgmist. Toredad u\u0308ksikteosed on Aino Perviku \u201eRoosaliisa prillid\u201c ja Krista Kumbergi \u201eLinda no\u0308o\u0308p\u201c. Koolieelikute ja 1.\u20132. klassi laste mo\u0303ttemaailma on ha\u0308sti tabanud Aino Pervik oma sarjas \u201ePaula elu\u201c, mille igas raamatus on ka toredaid poisstegelasi."}, {"text_idx": "#000126", "text": "Erilisel kohal on ka raamatud loodusest. Lugemispesasse vo\u0303iks jo\u0303uda omamaise nukufilmitegelase Miriami loodusraamatute sari \u2013 \u201eMiriam ja kalad\u201c, \u201eMiriam ja lilled\u201c, \u201eMiriam ja puud\u201c jne (rez\u030c Mait Laas, tekstid Teet Kamarik), kassetina ilmunud sari \u201eMinu esimesed avastused looduses\u201c (mida ta\u0308iendavad va\u0308ga oluliselt CD ja must-valged to\u0308o\u0308lehed) ning kirjastuse Sinisukk sari \u201ePildiraamat\u201c (pisikestest loomadest, printsessidest, ookeanist, transpordist jne). Selliste sarjadega tegelemine o\u0303petab lastele aimeraamatute elementide (sisukord, seletused, indeksid jm) kasutamist."}, {"text_idx": "#000127", "text": "Ta\u0308helepanu va\u0308a\u0308rivad ka sellised pildiraamatud, kus teksti peaaegu pole, nagu na\u0308iteks kirjastuse Draakon & Kuu poolt va\u0308lja antud Germano Zullo ja Albertine raamat \u201eVa\u0308ike lind\u201c, mis jutustab lugu erksate va\u0308rviku\u0308llaste maalide vahendusel. Va\u0308ga head pildiraamatud vo\u0303ivad olla u\u0308sna lakoonilise va\u0308rvivalikuga, na\u0308iteks Ian Falconeri \u201eOlivia\u201c on va\u0308lja peetud peamiselt musta ja punase tooniga. On olemas isegi selline raamatuliik, mida nimetatakse \u201evaiksed raamatud\u201c (silent books) ehk so\u0303nadeta lood. U\u0308ksnes pilt annab edasi ko\u0303ike, mis moodustab loo: su\u0308ndmused, karakterid, suhted, detailid. Eriti oluliseks muutuvad sellised raamatud mitmekultuurilises hariduses. Siin pole keelelisi takistusi, ko\u0303ik vo\u0303ivad raamatu sisust u\u0308hevo\u0303rra aru saada."}, {"text_idx": "#000128", "text": "Pildi osa on viimastel aastatel ma\u0308rksa suuremaks kasvanud ka nii-o\u0308elda juturaamatutes. Koolijutud, seiklusjutud, kunstmuinasjutud \u2013 neis ko\u0303igis vo\u0303ib leida leheku\u0308lgede, ka paarisleheku\u0308lgede kaupa illustratsioone. Tihti on need eeska\u0308tt mustvalged joonistused, millel on mitmesuguseid funktsioone. On joonistused ja kujundusvo\u0303tted, mis la\u0308hendavad raamatuteksti laste endi poolt loodavatele tekstidele, na\u0308iteks koolilood, mis on justkui joonelisele vihikulehele ka\u0308ekirjas kirjutatud ja sisaldavad pisikesi joonistatud detaile teksti sees (nt Liz Pichoni \u201eTom Gatesi a\u0308ge maailm\u201c). Joonistatud osad vo\u0303ivad anda edasi sisu elemente nagu tunniplaan vo\u0303i na\u0308dalakava (Chris Riddelli \u201eOttoline ja Kollane Kass\u201c, \u201eOttoline la\u0308heb kooli\u201c), seiklusjutu pingelisi episoode, tagaajamist ja ekslemist (Brian Selznicki \u201eHugo Cabret\u2019 leiutis\u201c). Selliste raamatute su\u0308ndmuste vahendamine eeldab hoopis teistsuguseid oskusi kui traditsioonilise loo u\u0308mberjutustamine."}, {"text_idx": "#000129", "text": "Ajal, mil igast tuntumast su\u0308z\u030ceest on va\u0308lja antud ku\u0308mneid eri versioone, mugandusi ja arendusi, vo\u0303iks lugemispesa raamatuvalik va\u0308ljendada ka o\u0303petaja hoiakut maailma ja Eesti kirjandusklassika suhtes. Hans Christian Anderseni lastepa\u0308rasemad muinaslood, Jacob ja Wilhelm Grimmi muinasjutud ning Astrid Lindgreni raamatud loovad aegade sideme laste, vanemate ja vanavanemate lugemisvara vahel. Eesti kirjanikest ja\u0308a\u0308vad ka ta\u0308napa\u0308eva autoritega vo\u0303rreldes hea keelekasutuse tipptaseme na\u0308ideteks Ellen Niidu ja Eno Raua teosed."}, {"text_idx": "#000130", "text": "Ha\u0308id suuniseid kirjanduspildis orienteerumiseks annavad Eesti Lastekirjanduse Keskuse koduleht (), Lastekaitseliidu koostatavad \u201eHea raamatu\u201c nimekirjad () ning Eesti Lugemisu\u0308hingu koduleht (). Kindlasti on va\u0308ga heaks abiliseks la\u0308hima raamatukogu \u2013 kooli- vo\u0303i rahvaraamatukogu \u2013 to\u0308o\u0308tajad."}, {"text_idx": "#000131", "text": "Autonoomse motivatsiooni aluseks on kompetentsus, autonoomia ja seotus (Ryan ja Deci, 2008). Autonoomia pesas tagab see, et laps saab ise valida, kuidas ja mida seal teha. Need valikud tagavad ka kompetentsustunde \u2013 ta saab uurida ja luua just selliseid tekste, mis talle huvi ja va\u0308ljakutset pakuvad. Seotuse omakorda tagab hea seltskond pesas."}, {"text_idx": "#000132", "text": "Lugemispesa vaimse keskkonna po\u0303himo\u0303tete seas on:"}, {"text_idx": "#000133", "text": "Koostegutsemise ro\u0303o\u0303m ja eeskuju \u2013 nii kaaslaste kui ka o\u0303petaja oma. Pessa vo\u0303iks kutsuda vanemaid, kirjanikke ning erinevate po\u0303nevate elualade esindajaid. Na\u0308iteks vo\u0303ib lastele oma lemmikraamatut lugeda mo\u0303ni jalgpallur, na\u0308itleja, kokk."}, {"text_idx": "#000134", "text": "Nii mo\u0303nelgi korral saab eluaegne lugemishuvi alguse u\u0308hest konkreetsest su\u0308ndmusest, olulise inimese eeskujust. Lasteaia- ja klassio\u0303petaja on paljude laste jaoks just see inimene, kelle arvamus korda la\u0308heb ja kelle sarnane ka laps tahaks olla. Mo\u0303ne lapse jaoks vo\u0303ib aga liikumapanevaks jo\u0303uks olla hoopis mo\u0303ni ku\u0308laline, nt so\u0303bra isa, kes kooli/lasteaia lugemispesas loeb ette katkendi oma lapsepo\u0303lve lemmikraamatust. Vo\u0303i kuulus sportlane, kes seal ra\u0308a\u0308gib, kuidas teisme-eas raamatute abil \u201eindiaanlastega ra\u0308ndamine\u201c on aidanud tal profisportlasena oma kaotustest o\u0303ppida ja suurteks vo\u0303itudeks vaimujo\u0303udu koguda."}, {"text_idx": "#000135", "text": "Hea seltskond ja turvalised lugemiskaaslased. Tihti on pesa elanikuks ka lugemishimuline maskott, mille on meisterdanud o\u0303petaja, vanemad vo\u0303i lapsed ise."}, {"text_idx": "#000136", "text": "Lugemispessa vo\u0303ib pugeda u\u0308ksi \u2013 raamatutest juba leiab head seltskonda! Ent seal on palju po\u0303nevat teha ka va\u0308ikse kaaslaste grupiga \u2013 uurida koos raamatuid, meisterdada neid, ma\u0308ngida ma\u0308nge. Eriti lasteaia lugemispesas, kuid ka algklassides, on mo\u0303negi lapse jaoks oluline ka see, et pesas on oma \u201epu\u0308sielanik\u201c, nt mo\u0303ne lapsevanema heegeldatud Raamatukoi vo\u0303i Tark Siil vo\u0303i Sipsik.. vo\u0303i kohe mitu toredat maskotti. Sellise tegelasega koos saab alati lugeda, maailma asju arutada, vajadusel talle ka oma muret kurta."}, {"text_idx": "#000137", "text": "Seda, et lugemispesa vaimne o\u0303hkkond on o\u0303nnestunud, na\u0308itab pesa omaksvo\u0303tmine laste poolt \u2013 lastel on regulaarne vo\u0303imalus o\u0303ppetegevuse teatud momentidel ja vabal ajal pesas tegutseda ja raamatuid kasutada, nad naudivad seda vo\u0303imalust."}, {"text_idx": "#000138", "text": "Pesa omaksvo\u0303tmist aitab kindlustada kaasav o\u0303pikultuur \u2013 lapsed ja vanemad tunnevad, et pesa on nende oma, nad on kaasatud pesa loomisse, sisustamisse ja tegevuste kavandamisse. Lastega koos on loodud vo\u0303i u\u0308le vaadatud lugemispesa reeglid/lepped, need on positiivses so\u0303nastuses."}, {"text_idx": "#000139", "text": "Lugemispesa reeglid pole \u201eu\u0308lalt antud\u201c, ideaalis on need just kokkulepped ko\u0303igi osapoolte vahel, mis regulaarselt ka u\u0308le vaadatakse. Just sellised kokkulepped on ka laste jaoks olulised ja armsad ning nad kannavad ise hoolt, et kogu ru\u0308hma/klassi liikmed ja ka ku\u0308lalised neid teaksid ja ta\u0308idaksid."}, {"text_idx": "#000140", "text": "Lugemispesa kokkulepetes ei tasuks va\u0308lja tuua seda, mida pesas teha EI tohi. Na\u0308iteks kui lapsed pakuvad, et \u201epesas ei tohi kisada ja lo\u0303uata\u201c, siis tasub o\u0303petajal ku\u0308sida: \u201eKuidas siis pesas ra\u0308a\u0308kida tuleks?\u201c. Ning kokkulepetesse vo\u0303ibki kirja saada, et \u201ePesas ra\u0308a\u0308gime vaikselt ja so\u0303bralikult\u201c."}, {"text_idx": "#000141", "text": "Lugemispesa vaimse keskkonna oluliseks osaks on iga lapse va\u0308ikeste (ka imetillukeste) edusammude tunnustamine."}, {"text_idx": "#000142", "text": "Olgu pesa kas lasteaias, koolis vo\u0303i kodus \u2013 selle vaimse keskkonna oluliseks osaks on lapse kujuneva kirjaoskuse ma\u0308rkamine ja tunnustamine. Kuidas seda ta\u0308psemalt teha ning lapse kujunevat kirjaoskust ma\u0308rgata ja kaardistada, sellest po\u0303hjalikumalt ja\u0308rgnevas, o\u0303petaja rolli peatu\u0308kis."}, {"text_idx": "#000143", "text": "Kindlasti tasub nii o\u0303petajal kui ka vanemal teadvustada, et lugemispesa on loodud just selleks, et iga lapse kirjaoskus saaks ea- ja huvikohaselt ning positiivses o\u0303hkkonnas areneda. Kui laps valib pesas na\u0308iteks raamatu, mis tundub tema jaoks liiga raske, vo\u0303i vastupidi \u2013 liiga lihtne, siis ei tasuks o\u0303petajal vo\u0303i vanemal seda valikut kritiseerida."}, {"text_idx": "#000144", "text": "Juba va\u0308ga va\u0308ike laps vo\u0303ib u\u0308llatada \u2013 nt uurides entsu\u0308klopeediat, vo\u0303ib ta osutada illustratsioonidele ja va\u0308ga asjalikult seletada, milliste loomade vo\u0303i masinatega pildil tegemist on. Vo\u0303i ka illustratsioone omamoodi to\u0303lgendada \u2013 na\u0308iteks merero\u0308o\u0308vel, kes ro\u0303o\u0303mustab kullakasti juures, vo\u0303ib va\u0308ikse pildivaataja jaoks olla hoopis suure kartulisaagi u\u0308le ro\u0303o\u0303mustav talumees. Ta\u0308iskasvanu u\u0308lesandeks pole lapse vigu \u201eparandada\u201c, vaid temaga koos uurida ja imestada."}, {"text_idx": "#000148", "text": "Ideaalis peaks kogu kooli vo\u0303i lasteaia o\u0303pikeskkond kirjaoskuse arengut toetama \u2013 juhtkond peaks olema kursis selle keskkonna oluliste tunnustega ja tegema teadlikke samme selleks, et iga ru\u0308hma- vo\u0303i klassiruum vo\u0303imalikult ha\u0308sti neile tunnustele vastaks. Kogu o\u0303ppeasutuse o\u0303pikeskkond ja o\u0303ppekava saavad kirjaoskuse arengut palju toetada, ent need pole siiski ko\u0303ige ma\u0308a\u0308ravamaks faktoriks."}, {"text_idx": "#000149", "text": "Vo\u0303imalik, et progressiivses koolis ning lastepa\u0308raselt sisustatud ja kena lugemispesaga klassiruumis rakendab o\u0303petaja siiski meetodeid, mis ei soosi ko\u0303igi laste kirjaoskuse arengut. Na\u0308iteks no\u0303uab ta ko\u0303igilt klassi ees lugemist ja halvustab neid, kes sellega teistest va\u0308hem edukalt toime tulevad, lugemispesasse lubab aga vaid tublimaid lapsi, kes o\u0303piku vo\u0303i to\u0308o\u0308vihiku u\u0308lesanded enne teisi valmis saavad. Vo\u0303imalik on ka vastupidine praktika \u2013 koolis vo\u0303i lasteaias, mille juhtkond ei tea ega va\u0308a\u0308rtusta kuigivo\u0303rd kirjaoskuse arengut toetava keskkonna tunnuseid, leidub o\u0303petajaid, kes on oma klassi- vo\u0303i ru\u0308hmaruumi ko\u0303igest hoolimata loonud laste initsiatiivi toetava, kirjaso\u0303narikka, mo\u0303nusa lugemispesa."}, {"text_idx": "#000150", "text": "Selles, kuidas laste kirjaoskus areneb ning kuidas nad kirjaso\u0303nasse suhtuvad, saab vanemate ja\u0308rel ko\u0303ige enam kaasa ra\u0308a\u0308kida o\u0303petaja. Iga klassi- vo\u0303i lasteaiao\u0303petaja arusaamad ja va\u0308a\u0308rtushinnangud, teadmised ja nende rakendamisoskus, hoolivus ning pedagoogiline meisterlikkus mo\u0303jutavad seda, kuidas tema o\u0303pilased lugemise ja kirjutamisega seonduvasse suhtuvad."}, {"text_idx": "#000151", "text": "Tu\u0308u\u0308pilises klassiruumis ra\u0308a\u0308gib suurema osa ajast o\u0303petaja ning lapsed kuulavad. Nii ei saa aga o\u0303petaja piisavat teavet, kui palju lapsed tegelikult ise asju mo\u0303istavad ja end va\u0308ljendada oskavad. Oma tahet liigselt peale suruv o\u0303petaja ei aita esile tulla laste sisemisel o\u0303pimotivatsioonil ega arvesta nende huvisid ja vajadusi. Eriti keerulises seisus on sellise o\u0303petajaga aeglasema arenguga ja ka andekamad o\u0303ppijad. Esimesed vo\u0303ivad kaotada oma eneseusu, kuna nende kirjaoskus areneb aeglasemalt kui kaaslastel. O\u0303petaja vo\u0303ib neid alusetult su\u0308u\u0308distada ebapiisavas pingutamises. Ka vo\u0303imekad o\u0303pilased ei taha rangelt piiritletud ja o\u0303petaja poolt juhitud o\u0303ppetegevusi \u2013 nad tahavad kirjaoskusega seonduvat ise katsetada, avastada, \u201eleiutada\u201c. Kui neid katsetusi ei tunnustata, vo\u0303ib neil kaduda huvi lugemise ja kirjutamise vastu ning hiljem ei jo\u0303ua nad tasemeni, mida nende vo\u0303imed vo\u0303imaldaksid."}, {"text_idx": "#000152", "text": "Eesti PISA testide tulemused na\u0308itavad, et meie haridussu\u0308steem saab va\u0308ga edukalt hakkama keskmiste ja no\u0303rgematega, ning just vo\u0303imekamate o\u0303pilaste arengu toetamises on meil ko\u0303ige enam kasvuruumi. Nu\u0308u\u0308disaegne arusaam o\u0303petamisest no\u0303uab selliste vo\u0303tete kasutamist, kus o\u0303ppija ise uurib, katsetab, avastab \u2013 o\u0303petaja roll on olukordadele reageerimine, analu\u0308u\u0308simine ja otsuste langetamine olukorrast la\u0308htuvalt. Kasutades o\u0303ppijate teadlikku ja\u0308lgimist ning aktiivset kuulamist, nt jutuajamisi loetud raamatute u\u0308le, saab o\u0303petaja ko\u0303igi laste kirjaoskuse arengut teadlikumalt ja\u0308lgida ja toetada."}, {"text_idx": "#000153", "text": "O\u0303petaja saab olla o\u0303piprotsessis juht, suunaja, info edastaja, vaatleja, hindaja, tagasisidestaja. O\u0303petaja loob keskkonna, vahendid, motiveerib, modelleerib (kuidas ka\u0308ib lugemine, kuidas kirjutada ta\u0308hti jne), loob olukordi ja situatsioone, kus o\u0303ppimine vo\u0303ib toimuda. O\u0303petaja on huvi a\u0308rataja, tuues klassi vo\u0303i ru\u0308hmaruumi uusi raamatuid ja tutvustades neid lastele, innustades lapsi iseseisvalt raamatuid uurima ja lugema. O\u0303petaja tunnustab ja hindab laste kujunevat kirjaoskust \u2013 annab so\u0303nalist positiivset tagasisidet lastele, kes iseseisvalt raamatutega tegelevad ja tunnustab pisimaidki edusamme. Oluline on ma\u0308rgata ja analu\u0308u\u0308sida lapse arengut, tema edusamme vo\u0303i ka mahaja\u0308a\u0308must keele, ko\u0303ne ja kirjaoskuse arengus. Varajane ma\u0308rkamine ja vajadusel sobiv sekkumine vo\u0303ib aidata leevendada hilisemaid lugemis- ja o\u0303piraskusi koolis."}, {"text_idx": "#000154", "text": "O\u0303petaja planeerib, valib sobivad o\u0303ppemeetodid, lo\u0303imib o\u0303ppimist laste igapa\u0308evategevustega. Selleks peab ta teadma, missugust o\u0303ppetegevust eeldatakse (mida sa\u0308testavad riiklikud o\u0303ppekavad, millised on o\u0303ppeasutuse juhtkonna ootused ja arusaamad, mida ootavad lapsevanemad ja lapsed), kuidas korraldada to\u0308o\u0308jaotus kolleegidega ning milliseid ettevalmistusi tuleb teha. O\u0303petaja tegevuse laad vo\u0303ib kirjaoskuse arengut toetava keskkonna mo\u0303ju nii vo\u0303imendada kui ka va\u0308hendada. Rangelt juhitud ja suunatud tegevused, valikuvabaduse ja omaalgatuse puudumine ja tegevuste va\u0308ga ta\u0308pne ettekirjutamine ei ja\u0308ta piisavalt ruumi loovusele, valikutele ja lugemismo\u0303nule."}, {"text_idx": "#000155", "text": "O\u0303petajal on lugemispesas ta\u0308ita palju olulisi rolle:"}, {"text_idx": "#000157", "text": "O\u0303petaja u\u0308lesandeks on lugemispesa vaimse ja fu\u0308u\u0308silise keskkonna (ja kogu kirjaoskust toetava o\u0303ppekeskkonna) kujundamine. Lugemispesa fu\u0308u\u0308silise ja vaimse keskkonna tunnused on pikemalt avatud eelnevates peatu\u0308kkides."}, {"text_idx": "#000158", "text": "Neid keskkondi luuakse koosto\u0308iselt \u2013 o\u0303petaja(d), lasteaias assistendid ja o\u0303petaja abid, lapsevanemad ja loomulikult o\u0303ppijad ise. Vo\u0303tmeroll keskkonna loomises on aga o\u0303petajal."}, {"text_idx": "#000159", "text": "Rahvusvaheline kirjaoskust toetava o\u0303pikeskkonna mo\u0303o\u0303dik ELLCO Pre-K kirjeldab o\u0303petaja ning ru\u0308hmapersonali rolli \u201esuurepa\u0308rasena\u201c kui"}, {"text_idx": "#000162", "text": "Lapse initsiatiivi, o\u0303pimotivatsiooni ja lugemishuvi toetamine"}, {"text_idx": "#000163", "text": "O\u0303petaja u\u0308lesandeks lugemispesas peaks olema iga lapse initsiatiivi, o\u0303pimotivatsiooni ja lugemis- ning kirjutamishuvi toetamine. Esmalt peaks o\u0303petaja peaks tundma siirast huvi iga lapse mo\u0303tete, ideede ja arengu vastu."}, {"text_idx": "#000164", "text": "See huvi on suhte loomise aluseks. Juhul kui laps tunneb, et o\u0303petajat tegelikult ei huvita, mida ta mo\u0303tleb, tahab ja tunneb, siis on ka lapsel keeruline huvi tunda o\u0303petaja poolt pakutavate, sh kirjaoskuse arengut toetavate tegevuste vastu. O\u0303petaja peaks olema aktiivne kuulaja. Lisaks kuulamisele tuleks tal ka va\u0308ljendada seda, et ta on lapsest aru saanud, ja teda toetada. Kiire ja ebata\u0308pne reageering lapse jutule osutab sellele, et last ei vo\u0303eta to\u0303siselt. Oluline on lapse jutu kuulamisel va\u0308ljendada end nii ha\u0308a\u0308letooni kui ka kehakeele kaudu: silmside, noogutamine jne. Siirast huvi saab va\u0308ljendada aktiivse kuulamisega, oluliste ideede u\u0308lesma\u0308rkimisega (pedagoogiline dokumenteerimine) ja o\u0303ppeto\u0308o\u0308s kasutamisega. Na\u0308iteks kui mo\u0303ni lastest on va\u0308ljendanud huvi mingi teema vastu (indiaanlased, ja\u0308a\u0308hoki, ponid ja u\u0308kssarvikud) ning mo\u0303ne aja pa\u0308rast toob o\u0303petaja kaasa teemale vastava raamatu, ma\u0308rgib ta po\u0303hjuseks, et u\u0308ks lastest (nt Mari vo\u0303i Ju\u0308ri) seda vestluses mainis."}, {"text_idx": "#000165", "text": "Varasematel aastatel keskenduti o\u0303pikeskkonna kvaliteedi hindamisel peamiselt fu\u0308u\u0308silisele keskkonnale: materjalide ka\u0308ttesaadavus ja rohkus, ruumi suurus ja turvalisus. Fu\u0308u\u0308siline keskkond ongi va\u0308ga oluline, ent selle mo\u0303ju saab mitmekordistada, kui o\u0303petaja la\u0308htub o\u0303ppe kavandamisel po\u0303himo\u0303tetest, mis juba so\u0303imeeast peale va\u0308a\u0308rtustavad laste iseseisvust, omaalgatust, huvi kirjalike tekstide loomise ja lugemise vastu. Kui see initsiatiiv, oskus ja julgus ise tegevusi algatada, kavandada ja hinnata lasteaiaeas va\u0308lja kujunevad, tuleks samade po\u0303himo\u0303tetega kindlasti ja\u0308tkata ka koolis. Ka seal peaks o\u0303pikeskkond vo\u0303imaldama valikuid, toetama laste initsiatiivi ja loovust, arvestama erinevaid huvisid ja erinevat arengutempot. Tore on, kui klass vo\u0303i ru\u0308hmaruum on liigendatud keskusteks ja seal on lugemispesa. Ent ta\u0308htis on ka see, kas ja kuivo\u0303rd saavad lapsed kaasa ra\u0308a\u0308kida,"}, {"text_idx": "#000166", "text": "mida keskuses vo\u0303i lugemispesas konkreetselt teha;\nmillal keskuses vo\u0303i pesas olla;\nmillised raamatud ja muu o\u0303ppevara keskuses vo\u0303i pesas on."}, {"text_idx": "#000167", "text": "Lasteaias va\u0308a\u0308rtustatakse valikute tegemist rohkem. Nii mo\u0303neski ru\u0308hmas vo\u0303ib laps to\u0303epoolest valida, mida ta joonistab, voolib, mis ma\u0308ngu mo\u0303nes keskuses ma\u0308ngib vo\u0303i millist teksti hakkab looma. Koolis on paljude o\u0303petajate arvates takistuseks tihe o\u0303ppekava. Samas on meie o\u0303ppekavas eeldatavad o\u0303piva\u0308ljundid kirjeldatud kooliastmeti. Nendeni liikumisel on nii kooli, klassi kui ka u\u0308ksiku o\u0303pilase tasandil lubatud palju vabadust. Na\u0308iteks lubab kehtiv riiklik o\u0303ppekava koolis u\u0308ldo\u0303petust, klassiruumi keskustena organiseerimist ja projekto\u0303pet. Riikliku o\u0303ppekava o\u0303pika\u0308situse osas lausa soovitatakse laste arengutaseme ja huvide arvestamist, nende kaasamist kavandamis- ja hindamisprotsessi. Just nii saab toetada o\u0303ppekava u\u0308ldosas kirjeldatud oluliste pa\u0308devuste \u2013 o\u0303pipa\u0308devus, enesema\u0308a\u0308ratluspa\u0308devus, ettevo\u0303tlikkus \u2013 arengut. Kui kooli vo\u0303i lasteaia juhtkond teeb teadliku otsuse o\u0303ppe kavandamiseks viisil, mis toetaks vo\u0303imalikult ha\u0308sti laste kirjaoskuse arengut, on igal o\u0303petajal lihtsam selle otsusega kaasas tulla ning neis piirides loovalt edasi tegutseda."}, {"text_idx": "#000168", "text": "Hea o\u0303pikeskkond peaks olema lapsi aktiveeriv, o\u0303hutama neid omaalgatuslikult tegutsema, pakkuma vo\u0303imalusi uurimiseks ja kogemiseks ning o\u0303hutama last loovale probleemilahendusele. Fu\u0308u\u0308siline keskkond peaks olema mitmeku\u0308lgne, seiklusi pakkuv, kodune ja mo\u0303nus."}, {"text_idx": "#000169", "text": "Vastavalt laste huvidele peaks o\u0303petaja pakkuma lastele eakohaseid ja huvipakkuvaid kirjaoskuse kogemusi."}, {"text_idx": "#000170", "text": "Oluline on siin teadvustada, et huvi ja kogemus ei kujune enamasti nii, et huvi eelneb kogemusele, pigem vastupidi \u2013 lastel on huvi nende teemade ja na\u0308htuste vastu, millega neil juba teatud kogemused seonduvad. Seeto\u0303ttu on o\u0303petaja rolliks ka laste kogemusva\u0308lja laiendamine. Na\u0308iteks kui ru\u0308hma vo\u0303i klassi lastest keegi ei tunne huvi teatri vo\u0303i arheoloogia vastu, ei ta\u0308henda see, et neid need teemad huvitada ei vo\u0303iks. Vo\u0303imalik, et puudub esmane kogemus. Kui ru\u0308hm/klass koos teatris ka\u0308ib, vo\u0303ib sellest areneda huvi nii lavastusma\u0308ngude kui ka teatris kasutatavate tekstide (kavad, kuulutused, piletid) ja teatriteemaliste raamatute vastu. Hakatakse ise lavastama na\u0308idendeid, valmistatakse kavad, kuulutused, piletid jne."}, {"text_idx": "#000171", "text": "Kirjaoskust vajavate olukordade teadvustamine ja va\u0308ljatoomine"}, {"text_idx": "#000172", "text": "O\u0303petaja u\u0308lesandeks on igapa\u0308evaelus ma\u0308rgata ja a\u0308ra kasutada situatsioone, mil kirjaoskus vajalik on. Na\u0308iteks kui lastel tekib ku\u0308simusi, otsida neile koos lastega vastuseid (teatme)teostest, Internetist, ka\u0308siraamatutest ning suunata neid ja\u0308rk-ja\u0308rgult seda infot ka ise otsima. Samuti uurida ja nautida koos lastega erinevaid ilukirjandustekste ning julgustada lapsi ise vabal ajal erinevate tekstidega tegelema \u2013 algul vaadates, siis u\u0308ha enam ka lugedes. Kui laps paneb paberile juhuslikke ta\u0308hesarnaseid ma\u0308rke, on just o\u0303petaja roll neid ma\u0308rgata, a\u0308ra tunda ja tunnustada."}, {"text_idx": "#000173", "text": "Lugemise ja kirjutamise oskust mo\u0303istetakse sageli tehniliselt \u2013 lugemine on oskus kirjalikku teksti lugeda ning kirjutamine oskus keelt vastavate ma\u0308rkide abil kirja panna. Sellise la\u0308henemise puhul tundub, et kirjaoskuse omandamiseks on peamine o\u0303ppida a\u0308ra ta\u0308hed, ha\u0308a\u0308likute-ta\u0308htede vastavus ja ortograafiareeglid. Laste puhul tuleb aga silmas pidada, et nende huvi keele vastu muutub su\u0308gavamaks siis, kui nad mo\u0303istavad, et kirjalik keel on vaid to\u0308o\u0308riist, mille abil saab ta\u0308ita mitmesuguseid eluliselt olulisi ja po\u0303nevaid u\u0308lesandeid ning funktsioone nagu o\u0303ppimine, teavitamine, loomine, meelelahutus, reguleerimine, mo\u0303jutamine jne."}, {"text_idx": "#000174", "text": "Lugemise ja kirjutamise funktsioonid on la\u0308bipo\u0303imunud ning need pole hierarhilised. Suutlikkus kirjutada luuletust vo\u0303ib olla inimese jaoks sama oluline ja rikastav kui suutlikkus lugeda kodumasina kasutusjuhendit."}, {"text_idx": "#000175", "text": "Lapse jaoks on ko\u0303ige motiveerivam o\u0303ppida midagi sellist, mida on elus to\u0303epoolest vaja. Ta\u0308htede selgeks o\u0303ppimine aitab jo\u0303uda so\u0303nade ja raamatute lugemiseni ning see on koolis ja ka muus elus oluline \u2013 see on kahtlemata argument. Ent palju olulisem vo\u0303ib lapse jaoks olla vajadus kirjutada just nu\u0308u\u0308d ja praegu retsept haigele mo\u0303mmile rohu valmistamiseks, ma\u0308ngujuuksuri hinnakiri, ma\u0308nguautode ralliso\u0303idu kuulutus, kiri jo\u0303uluvanale vms."}, {"text_idx": "#000176", "text": "O\u0303petaja vo\u0303iks uurida ja lugeda koos lastega erinevaid tekste ajakirjandusest (nt ajalehekuulutusi na\u0308ituste lahtiolekuaegade ja piletihindade kohta), teatmeteoseid, ma\u0308ngude reegleid, meisterdamiso\u0303petusi, kasutusjuhendeid, liikluseeskirju, kokaraamatuid, so\u0303nastikke, teatrietenduste kavasid, pileteid, reklaamvoldikuid jm ning o\u0303hutama ja julgustama lapsi ko\u0303iki neid tekste oma ma\u0308ngudes looma ja kasutama."}, {"text_idx": "#000177", "text": "Ko\u0303ige erilaadsemate tekstide loomine ja mo\u0303istmine no\u0303uab lisaks teadmistele elementaarsest kirjaoskusest (ta\u0308htede, ta\u0308he-ha\u0308a\u0308liku seose ning o\u0303igekirja aluste tundmisele) veel palju muid teadmisi. Aktiivo\u0303ppe meetodeid kasutavad lasteaiao\u0303petajad teavad, et paljude laste puhul teadmised ja oskused kirjaliku teksti erinevatest funktsioonidest pigem eelnevad kui ja\u0308rgnevad formaalsele kirjaoskusele (vo\u0303i siis arenevad nendega paralleelselt). Seda on kinnitanud ka uuringutulemused (SIIA OTSIN VA\u0308RSKEID VIITEID!)"}, {"text_idx": "#000178", "text": "Juba so\u0303imeealised vo\u0303ivad \u201ekirjutada kirja\u201c jo\u0303uluvanale vo\u0303i hambahaldjale, teha ru\u0308hma kevadpeo kuulutust, ise seletades, et \u201esiin on nu\u0308u\u0308d kirjutatud, et tulge meie kevadpeole, see on tore, ja siin on, et mis kell ja kuhu tulla ja ei maksa midagi\u201c. Ehkki paberil vo\u0303ivad olla pigem kirjasarnased lained, mille hulgas eesti keele ta\u0308hti veel ei esine, on noorel kirjutajal siiski juba kujunenud teatud arusaam sellest, milleks on vaja kirjutada kuulutust ja millist infot see peaks sisaldama."}, {"text_idx": "#000179", "text": "Kirjaoskuse erinevaid funktsioone \u2013 ko\u0303ike, mida lugedes ja kirjutades saab teha \u2013 on tohutult ja neid vo\u0303ib liigitada mitmel erineval alusel."}, {"text_idx": "#000182", "text": "Kui lastel on vo\u0303imalus vabalt ennast kirjalikult va\u0308ljendada, siis vo\u0303ivad tulemused olla po\u0303nevad ja sisaldada nii naljakaid kui ka su\u0308gavaid ja mo\u0303tlemapanevaid ideid (siin on aastaarv, aga mitte teoseviidet)"}, {"text_idx": "#000183", "text": "Ja\u0308rgnevalt vaatleme lugemise ja kirjutamise olulisemaid funktsioone la\u0308hemalt."}, {"text_idx": "#000185", "text": "Ko\u0303ige tuntumad ja lihtsamad tekstid lasteaiaru\u0308hmas ja klassis on nimesildid \u2013 need annavad teada, milline kapp, jope vo\u0303i vihik kuulub millisele lapsele. Selliste siltide rohkus on esimene ja imelihtne samm kirjaoskust toetava keskkonna loomise poole. Nooremate laste puhul vo\u0303iks nimesildi juurde ka\u0308ia ka foto, ent kindlasti on mo\u0303istlik juba so\u0303imeeast alates paralleelselt kasutada ka kirjalikke tekste. Nii o\u0303pib mo\u0303nigi laps justkui muuseas a\u0308ra tundma oma ja ka so\u0303prade-ru\u0308hmakaaslaste nimesid. See on aluseks nii lugema o\u0303ppimisele kui ka kirjaso\u0303na va\u0308a\u0308rtustamisele."}, {"text_idx": "#000186", "text": "Ru\u0308hmas ja klassiruumis on alati teatud reeglid, mis tuleks lastega koos koostada ja kirja panna. Kui tegemist on va\u0308ikelastega, vo\u0303ivad reeglid olla esitatud ka piltkirjas \u2013 selliste reeglite \u201elugemine\u201c on jo\u0303ukohane ka 2\u20133aastastele. Kui need on esitatud nummerdatud loendina u\u0308levalt alla, siis aitab nende \u201elugemine\u201c omandada ka arusaama sellest, millisest kohast lehel lugemist alustada ja kuidas edasi minna."}, {"text_idx": "#000187", "text": "Nii lasteaias kui ka koolis on palju kirjalikke tekste, mille peamine u\u0308lesanne on informeerimine. Tavaliselt on o\u0303ppeasutuses kirjas pa\u0308evaplaan/tunniplaan, tundide ja tegevuste ajad, lo\u0303unamenu\u0308u\u0308, laste nimekiri, su\u0308nnipa\u0308evade kalender, ru\u0308hma vo\u0303i klassi reeglid. Oluline on ka info o\u0303ppetegevuste kohta ning see ei pea olema u\u0308ksnes info o\u0303petajatelt lapsevanematele, vaid kaasata saab ka lapsi."}, {"text_idx": "#000188", "text": "Hea Alguse lasteaedades ja klassiruumides on levinud lastega koos planeerimine, kus lapsed vastavalt oskustele dikteerivad vo\u0303i kirjutavad ise, mida nad uuest teemast juba teavad, mida tahavad teada saada ning kust nad teadmised hangivad. O\u0303ppe ka\u0308igus ma\u0308rkmete tegemine, vaatlustulemuste u\u0308leskirjutamine ja vo\u0303rdlemine aitavad arendada teaduslikku maailma\u00adtunnetust, kriitilist mo\u0303tlemist, analu\u0308u\u0308sioskust. Vahel arvavad o\u0303petajad, et ma\u0308rkmete tegemisega saab alustada alles siis, kui kirjaoskus omandatud. Pigem vastupidi \u2013 just selline ma\u0308rkmete tegemine aitab kaasa kirjaoskuse omandamisele ning kindlasti tasuks seda teha juba lasteaias."}, {"text_idx": "#000189", "text": "Info hulka kuuluvad sageli ka erinevad arvandmed ja numbrid \u2013 tegevuste algusajad, hinnasildid, ta\u0308navanumbrid jne. Ka laste seas leidub neid, kes hakkavad esmalt huvi tundma just numbrite vastu. Na\u0308iteks vajadus emale vo\u0303i isale helistada vo\u0303ib olla motivaator numbreid lugema ja kirjutama o\u0303ppimisel."}, {"text_idx": "#000190", "text": "Info hulka kuuluvad ka tekstid, millel on uudiseva\u0308a\u0308rtus \u2013 teated, kutsed jms. Sedalaadi tekste on rohkelt vaja nii koolis, lasteaias kui ka kodus. Kirjaoskuse arengu toetamise seisukohalt tuleb soosida seda, kui lapsed on kaasatud kuulutuste, siltide, plakatite jms tegemisse."}, {"text_idx": "#000191", "text": "Pole probleem, kui kuulutusel on kirjas ALKAP KEVATPITU. Samas saab sedalaadi tekstide loomisel lastele selgitada, et viisakas on kirjutada o\u0303igesti, kuna see na\u0308itab lugupidamist adressaadi vastu. Seda saab teha laste motivatsiooni va\u0308hendamata. Na\u0308iteks vo\u0303ivad lapsed koostada esialgse teksti mustandi (omandades samas arusaama, mis on mustand ja milleks seda vaja), siis vaadatakse see koos o\u0303petajaga (miks mitte ka so\u0303naraamatuga) u\u0308le ning kirjutatakse korrektne tekst hoolsalt ja kaunilt kuulutusele."}, {"text_idx": "#000192", "text": "Juba va\u0308ikesed lapsed mo\u0303istavad, et kirjutamise abil on vo\u0303imalik suhtlus nendega, kellega erinevatel po\u0303hjustel vahetut kontakti ei saa. Nii informeerimine kui reguleerimine on seotud suhtlusega, sest infol on alati ka adressaat. Lasteaialaps vo\u0303ib \u201ekirjutada\u201c emale vo\u0303i pa\u0308kapikule; algklassio\u0303pilased vo\u0303ivad saata kirju vo\u0303i e-kirju eakaaslastele teisest koolist vo\u0303i kirjutada klassi blogisse, et hoida oma toimetustega kursis Soomes to\u0308o\u0308tavat isa vo\u0303i Hispaanias elavat vanaema."}, {"text_idx": "#000193", "text": "Info kirjapaneku oluline funktsioon on ka talletamine. See, et kirjaso\u0303nas info sa\u0308ilib, vo\u0303imaldab lugejatel suhelda ka varasemate aegade autoritega ehk n-o\u0308 ajas ra\u0308nnata. Infot saab talletada ka iseenda jaoks \u2013 teha ma\u0308rkmeid, pidada pa\u0308evikut vo\u0303i blogi. Ka va\u0308ikesed lapsed mo\u0303istavad ha\u0308sti, miks on vaja ostunimekirja vo\u0303i olulisi su\u0308ndmusi ja kohtumisi (arsti ku\u0308lastuse kellaaeg, su\u0308nnipa\u0308evakutse info peo aja ja toimumiskoha kohta jne) kirja panna."}, {"text_idx": "#000194", "text": "U\u0308ks oluline suhtluseesma\u0308rk vo\u0303ib olla kellegi mo\u0303jutamine \u2013 na\u0308iteks kiri pa\u0308kapikule vo\u0303i jo\u0303uluvanale ei ole pelgalt informatiivne. Juba va\u0308ike laps mo\u0303istab, et oma kingisoovide kirjapanekust ei piisa. Oluline on ka see, kuidas jo\u0303uluvana poole po\u0308o\u0308rduda ning mida talle enda kohta kirjutada, veenmaks teda to\u0303esti soovitud kinki tooma."}, {"text_idx": "#000195", "text": "Laste jaoks tuttavad tekstid, mille esmane eesma\u0308rk on mo\u0303jutamine, on kahtlemata reklaamid. Oma ma\u0308ngudes mo\u0303istavad lapsed ha\u0308sti kirjaoskuse sedalaadi funktsioone, nt pannes poema\u0308ngus u\u0308les sildi \u201eosta kaks saat kolmanda pealakaupa\u201c vo\u0303i kutsudes oma juuksurisalongi proovima uut \u201elotusele mite kahiuliku\u201c pu\u0308siva\u0308rvi. Reklaamide uurimine ja ise koostamine aitab lapsel mo\u0303ista reklaamteksti olemust ja u\u0308lesehitust. Kindlasti tuleks lastega ka arutada, mis on reklaami eesma\u0308rk. Just reklaamtekstid on hea materjal, et o\u0303ppida mo\u0303istma, et ko\u0303ik, mis kirjas, pole veel to\u0303de."}, {"text_idx": "#000196", "text": "Erinevate tekstide, eriti ilukirjanduse lugemine mo\u0303jutab lugeja va\u0308a\u0308rtushinnangute kujunemist \u2013 ra\u0308nnates ajas ja kohas ning ku\u0308lastades fantaasiamaailmu, saab lugeja tutvuda va\u0308ga erinevate olude ja inimestega. See toetab kultuurilise identiteedi kujunemist ja empaatiavo\u0303ime arengut. Mida rohkem laps loeb, seda paremini suudab ta vaadata asju erinevast perspektiivist. Nii arendab lugemisoskus va\u0308a\u0308rtushinnangute kujunemist, arusaama sellest, mis on o\u0303ige ja mis vale."}, {"text_idx": "#000197", "text": "Loomulikult on kirjaoskus vajalik ka o\u0303ppimiseks. Teabekirjandusest vo\u0303i Internetist saab vastused pea ko\u0303ikidele ku\u0308simustele \u2013 tuleb vaid osata ku\u0308sida ja lugeda. Kirjaoskuse kujunemisja\u0308rgus on tegelikult ko\u0303igil lapsi u\u0308mbritsevatel tekstidel alati ka o\u0303ppimise funktsioon. See seab lasteaia- ja klassio\u0303petaja teadlikkusele suured no\u0303udmised. U\u0308ksko\u0303ik, kas tegeldakse ilmavaatluste u\u0308les ma\u0308rkimise vo\u0303i fotoseeria allkirjastamisega, alati omandatakse nende tegevuste kaudu ka teadmisi sellest"}, {"text_idx": "#000198", "text": "miks on oluline lugeda ja kirjutada,\nmillised on teatud z\u030canri kuuluva teksti tunnused,\nmillised neist tunnustest on olulised (nt kutse peaks kindlasti sisaldama su\u0308ndmuse toimumise aega ja kohta, et kutsutu ikka o\u0303igel ajal o\u0303igesse paika saaks tulla),\nmillised tunnused so\u0303ltuvad kultuurikontekstist (nt kuidas on viisakas po\u0308o\u0308rduda, kui kutse saaja on omavanune so\u0303ber ja kuidas siis, kui adressaat on tuttav vo\u0303i vo\u0303o\u0303ras ta\u0308iskasvanu) jne."}, {"text_idx": "#000199", "text": "Olenemata sellest, kas o\u0303pikeskkond on organiseeritud keskustena vo\u0303i mo\u0303nel muul viisil, on mo\u0303istlik selle rikastamiseks kasutada temaatilisi tekste, jooniseid, tabeleid, illustratsioone, samuti laste poolikuid ja juba valminud to\u0308id. Sedalaadi keskkond ei toeta u\u0308ksnes kirjaoskuse arengut, vaid aitab kaasa ka su\u0308gavamate ja pu\u0308sivamate o\u0303pitulemuste saavutamisele ko\u0303igis teistes ainevaldkondades."}, {"text_idx": "#000200", "text": "Paljudele lastele meeldib olla o\u0303ppimisma\u0308ngus o\u0303petaja rollis. See vo\u0303imaldab lapsel maailma kohta o\u0303pitut su\u0308stematiseerida, sest mingi teema teistele edasiandmiseks peab ju ka ise sellega ha\u0308sti kursis olema. O\u0303pilaseks vo\u0303ivad olla ru\u0308hmakaaslased, o\u0303ed-vennad, vanemad vo\u0303i ka ma\u0308nguasjad."}, {"text_idx": "#000201", "text": "Lugemine ja kirjutamine pakub vo\u0303imalust ennast loovalt va\u0308ljendada \u2013 panna kirja oma mo\u0303tteid, kirjutada muinasjutte, ma\u0308ngureegleid, luuletusi ja laule vo\u0303i uue leiutise kasutuso\u0303petust. Looming vo\u0303ib olla ka esituskunst \u2013 olemasoleva vo\u0303i improviseeritud teksti ettekandmine, na\u0308idendi esitamine, anekdoodi ra\u0308a\u0308kimine, kaaslastele po\u0303neva loo vo\u0303i lu\u0308u\u0308rilise luuletuse lugemine."}, {"text_idx": "#000202", "text": "Ta\u0308iskasvanu vaatepunktist vo\u0303ib tunduda, et kui esmast kirjaoskust pole omandatud (laps ei tea ta\u0308he ja ha\u0308a\u0308liku vastavust, ei tunne vo\u0303ib-olla ta\u0308htigi), ei ole vo\u0303imalik kirjaoskust loovalt kasutada. Siiski vo\u0303ib ma\u0308ngult luuletada ka kaheaastane, kelle \u201ekirjutis\u201c sarnaneb ta\u0308iskasvanu jaoks pigem lainetereaga merel. Loomine ei ta\u0308henda tingimata ko\u0303rgtasemel ilukirjanduse sepitsemist; ise pa\u0308evakava, ma\u0308ngureeglite vo\u0303i toiduretsepti kirja panemine vo\u0303ib lapse jaoks olla sama loov tegevus kui luuletuse, novelli vo\u0303i na\u0308idendi kirjutamine."}, {"text_idx": "#000203", "text": "Tekstide loomisel saab edukalt kasutada ta\u0308napa\u0308evase tehnoloogia abi. Arvuti (ka vana mudel, mida to\u0308o\u0308l vo\u0303i kodus enam ei kasutata) vo\u0303imaldab juba va\u0308ga va\u0308ikestel lastel pa\u0308ris ta\u0308hti kirjutada. Veidi suurematel lastel aitab arvuti omandada o\u0303igekirjaoskust. Laps saab julgelt keskenduda loovkirjutamisele, sest ta teab, et arvuti to\u0303mbab kahtlased so\u0303nad punasega alla ning pakub va\u0308lja variante nende korrektseks kirjutamiseks. See on oluline, sest paljud lapsed tahaksid kohe o\u0303igesti kirjutada po\u0303nevat lugu vo\u0303i ilusat muinasjuttu, aga nad ei suuda sisule ja vormile korraga keskenduda."}, {"text_idx": "#000204", "text": "Tekstide loomisel ei tohiks unustada multimodaalsust \u2013 nt piltkirja vo\u0303i rohkelt illustratsioone sisaldavat teksti on lastel tihti lihtsam ja po\u0303nevam luua. Juba va\u0308ikesed lapsed tahavad ja suudavad luua ka mittelineaarset teksti, kus so\u0303nad ei moodusta lauseid ja laused lugu, vaid nad on paigutatud lehele mingi muu loogika alusel. Na\u0308iteks vo\u0303ib enne mingi teema o\u0303ppima asumist koos lasteaiaealistega koostada mo\u0303istekaardi. Esmalt teeb seda o\u0303petaja, pannes kirja laste ideed, ent o\u0303ige pea suudavad ja tahavad mo\u0303ned lapsed juba ise oma ideid kaardile kanda."}, {"text_idx": "#000205", "text": "Eneseteostus, soov tunda end kompetentse ja pa\u0308devana on juba va\u0308ikeste laste jaoks u\u0308ks olulisemaid vajadusi. Suutlikkus kirjutada ja lugeda pakub naudingut \u2013 tore on tunda a\u0308ra enda vo\u0303i so\u0303bra nimi, osata leida riime vo\u0303i leiutada uusi naljakaid so\u0303nu. Kui ta\u0308iskasvanu lapse tegevusi tunnustab, suurendab see eneseusku ja motivatsiooni kirjaso\u0303naga tegeleda."}, {"text_idx": "#000206", "text": "Lugemisnauding algab kuulamisnaudingust \u2013 juba va\u0308ga va\u0308ikesed lapsed suudavad nautida tekstide ettelugemist. See loob vo\u0303imaluse saada tuttavaks kirjaliku teksti keerukama struktuuriga ja rikastada oma so\u0303navara. Nii raamatute ettelugemist, lehitsemist ja ma\u0308ngult lugemist kui ka iseseisvat lugemist on meeldiv teha sobivas keskkonnas. Paljud armastavad lugeda voodis, mugavas tugitoolis vo\u0303i pargipingil. Ka koolis vo\u0303i lasteaias eelistavad lapsed kirjaso\u0303naga tegeleda vo\u0303imalikult mugavas ja hubases keskkonnas. Keskkond, mis on kutsuv ja turvaline, vo\u0303ib meelitada lugema ka lapse, kes kodus pole veel o\u0303ppinud lugemist va\u0308a\u0308rtustama. Pehmel padjal istudes ja ilusate piltidega raamatut lehitsedes on lihtne lugemispisikuga nakatuda."}, {"text_idx": "#000207", "text": "Kirjaoskus annab inimesele lisaks ko\u0303igele muule veel vo\u0303imaluse parandada ja puhastada oma hinge. On olemas eraldi teraapiasuund \u2013 kirjandusteraapia \u2013 mis aitab inimesel sobivate raamatute abil mitmesugustest vaimsetest ja isegi fu\u0308u\u0308silistest vaevustest paraneda. Raamatud aitavad, kui elus on raskusi ja probleeme. Ka kirjutamine on teraapiline tegevus. Rahustav on kirjutada oma mured na\u0308iteks liivale merekaldal, kus laine need minema uhub."}, {"text_idx": "#000208", "text": "Pa\u0308eviku kirjutamine vo\u0303i avalik blogimine, sahtlisse luuletamine vo\u0303i oma luule mo\u0303ttekaaslastega jagamine on tegevused, mis aitavad kaasa refleksiooni- ja analu\u0308u\u0308sioskuse arengule. Nendega tegelev inimene o\u0303pib paremini tundma ja teadvustama oma emotsioone ja mo\u0303tteid, suudab elu su\u0308gavamalt mo\u0303testada ja ta\u0308iuslikumalt nautida. Kui lapsed on nooremad, saab reflekteerimisel kasutada pedagoogilist dokumenteerimist \u2013 lapsed ra\u0308a\u0308givad oma mo\u0303tted, o\u0303petaja salvestab need nt telefoni vo\u0303i muu nutiseadmega ja paneb pa\u0308rast kirja. Neid mo\u0303tteid on huvitav uurida nii lastel kui ka nende vanematel."}, {"text_idx": "#000209", "text": "Kirjaoskusega seotud tegevuste nautimiseks ei pea olema kirjanik vo\u0303i ko\u0303rgel kunstilisel tasemel ilukirjanduse lugeja. Ma\u0308ngud riimide ja so\u0303nadega, liisusalmid, naljakate so\u0303nade leiutamine vo\u0303i bi-keeles ra\u0308a\u0308kimine on samuti seotud rekreatiivse kirjaoskusega. Mida rohkem erinevaid nauditavaid kogemusi lapsel kirjaso\u0303naga seoses on, seda motiveeritumalt ta lugemisega tegeleb. See toob uuringutulemuste po\u0303hjal kaasa ka edu akadeemilistes o\u0303pitulemustes, sest o\u0303pitakse meie koolides ju ko\u0303iki aineid paljuski just tekstide kaudu."}, {"text_idx": "#000210", "text": "Lugemise nautimist ei saa otseselt o\u0303petada, kuid nauditavaid kirjaoskusega seotud kogemusi saab pakkuda koos tegutsedes ja eeskujuks olles. Laps, kes na\u0308eb oma vanemaid ja o\u0303petajaid erinevaid tekste lugemas ja nautimas (kohvitass ka\u0308es mo\u0303nusas tugitoolis ajakirja lugemine, po\u0303neva romaani vo\u0303i luulekogu lugemine o\u0303htul voodis), hakkab to\u0303ena\u0308olisemalt mo\u0303istma ja kasutama lugemise rekreatiivset funktsiooni kui laps, kellel selline kogemus puudub vo\u0303i on napp."}, {"text_idx": "#000211", "text": "O\u0303petaja peaks olema kirjutaja ja lugejana eeskujuks: ta vo\u0303iks uurida ja lugeda koos lastega, panna kirja laste olulisi ideid ja u\u0308tlusi ja neid siis ette lugeda ning julgustada lapsi neid ise lugema. Niipea kui lapsed avaldavad soovi ise neid asju kirja panna, tuleks neil lasta seda teha just nii, nagu see neil esialgu va\u0308lja tuleb, vajadusel ka tuge ja abi pakkudes, ent laste kujunevat kirjaoskust igati va\u0308a\u0308rtustades (st vigadele algul u\u0308ldse mitte ta\u0308helepanu po\u0308o\u0308rates)."}, {"text_idx": "#000212", "text": "Selle kaudu, mida o\u0303petaja teeb vo\u0303i ei tee, o\u0303pivad lapsed va\u0308hemalt sama palju, kui selle kaudu, mida ta otseselt o\u0303petab vo\u0303i edasi annab. O\u0303petaja peab juhtima o\u0303ppeprotsessi nii, et ta oleks lastele juhina suheldes eeskujuks. Ta peaks pakkuma rollimudeleid nii aktiivseks ja ta\u0308helepanelikuks kuulamiseks, siiraks tunnustamiseks ja arengu ma\u0308rkamiseks, julgustamiseks ja innustamiseks kui ka kirjaso\u0303na ko\u0303ige mitmekesisemaks kasutamiseks."}, {"text_idx": "#000214", "text": "\u201eAga O\u0303PETAJA u\u0308tles nii!\u201c va\u0308idetakse tihti ka vanemale. Ja kui juba o\u0303petaja nii u\u0308tles, siis asi edasikaebamisele ei kuulu!"}, {"text_idx": "#000215", "text": "O\u0303petaja saab lugemispesa mo\u0303nusaks paigaks muuta, kui ta seal aeg-ajalt erinevaid raamatuid ette loeb \u2013 muinasjutte, proosat, luulet, teatmeteoseid. Sobival hetkel vo\u0303ib o\u0303petaja ka lihtsalt ise pesas mo\u0303nd raamatut lugeda vo\u0303i lehitseda \u2013 o\u0303ige pea tuleb sama tegema ka mo\u0303ni lastest, eriti pisemate puhul. Ja eriti mo\u0303nus on muidugi variant, kui raamatut saab uurida o\u0303petaja su\u0308les."}, {"text_idx": "#000216", "text": "O\u0303petaja saab pakkuda lastele eeskuju kirjalikus suhtluses \u2013 kirjutada vanemale vo\u0303i kolleegile, nt liikumiso\u0303petajale koos lapsega va\u0308ike so\u0303num ja paluda lapsel see edastada, aidata lapsel kirjutada nt so\u0303brale, va\u0308lismaal to\u0308o\u0308tavale vanemale, Jo\u0303uluvanale, Hambahaldjale. Kui on oluline midagi kindlasti meeles pidada (nt et kellelegi tuleb hoopis vend ja\u0308rgi vo\u0303i millal on vaja taime kasta vms), siis tasuks see samuti koos lastega kirja panna."}, {"text_idx": "#000217", "text": "Kui lapsed u\u0308tlevad midagi, mis va\u0308a\u0308rib u\u0308les ma\u0308rkimist, nt teevad plaane, mida o\u0303ppida (mida osta, mida peoks ette valmistada jne), va\u0308ljendavad oma huvi vo\u0303i arusaama o\u0303pitava na\u0308htuse kohta, esitavad ku\u0308simusi, u\u0308tlevad midagi loovat vo\u0303i naljakat vo\u0303i ilusat vms, siis tasuks o\u0303petajal need tekstid (vo\u0303i nende po\u0303hipunktid) kirja panna ja oma tegevust ka lastele kommenteerida. Niipea, kui lapsed avaldavad soovi ise neid asju kirja panna, tuleks neil lasta seda teha just nii, nagu see neil esialgu va\u0308lja tuleb, vajadusel tuge ja abi pakkudes, ent laste kujunevat kirjaoskust igati va\u0308a\u0308rtustades (st vigadele algul u\u0308ldse mitte ta\u0308helepanu po\u0308o\u0308rates)."}, {"text_idx": "#000218", "text": "Kui laps paneb paberile juhuslikke ta\u0308hesarnaseid ma\u0308rke, on just o\u0303petaja roll neid ma\u0308rgata, a\u0308ra tunda ja tunnustada. See loob lapsele eduelamuse ja soovi veelgi enam katsetada. Juba o\u0303ige va\u0308ikese lapse kritseldustelt vo\u0303ib leida I, O, M ja N sarnaseid ma\u0308rke. Kui pisike kirjutaja arvutiklaviatuuri juurde klo\u0303bistama lasta, siis on tulemus samuti loetav (ehkki ei pruugi ko\u0303lada u\u0308hegi tuttava keele moodi). Kuid juhuslikult vo\u0303ib sellisesse teksti ka pa\u0308ris so\u0303nu sisse sattuda. Need tasub siis nt markeriga a\u0308ra ma\u0308rkida \u2013 ku\u0308ll on laps siis uhke, et kogemata na\u0308iteks \u201ekala\u201c kirjutas."}, {"text_idx": "#000219", "text": "Ta\u0308htis pole olla eeskujuks lugemises ja kirjutamises ainult pesas."}, {"text_idx": "#000220", "text": "Iga kord, kui o\u0303petaja midagi kirjutab (nt teeb ma\u0308rkmeid laste po\u0303nevate ku\u0308simuste ja u\u0308tluste kohta), vo\u0303ivad lapsed uurida, mida ta kirja pani. See annab o\u0303petajale vo\u0303imaluse loetu lastele ette lugeda ja teema u\u0308le edasi arutleda. Sedalaadi dokumenteerimise uurimine lastega koos ja nende silme all aitab nii o\u0303petajal kui ka lastel u\u0308helt poolt meenutada, kuhu o\u0303ppeprotsessis ja\u0308rjega jo\u0303uti (na\u0308iteks vaatab o\u0303petaja ma\u0308rkmikust ja\u0308rele ja u\u0308tleb: \u201eEelmisel korral tekkis ku\u0308simus, et kuidas loomad ikkagi teavad, millal talveunne ja\u0308a\u0308da,\u201c ning sellest punktist minnaksegi aruteluga edasi."}, {"text_idx": "#000221", "text": "Kui o\u0303petaja na\u0308iteks loeb ka vabal hetkel (nt lasteaias laste uneajal, vahetunnis vo\u0303i siis, kui lapsed teevad mo\u0303nd iseseisvat to\u0308o\u0308d), tekitab see lastes tihti huvi. Nad vo\u0303ivad uurida: \u201eMida sa loed? Millest see raamat ra\u0308a\u0308gib?\u201c Mo\u0303nikord vo\u0303ib o\u0303petaja meelega lugemiseks valida midagi sellist, mis lasteski huvi a\u0308ratada vo\u0303iks ja selle neile siis ette lugeda. Po\u0303nevate lugude ettelugemine vo\u0303ib lapsi kergesti \u201elugemispisikuga\u201c nakatada \u2013 nad tahavad kangesti teada, kuidas lugu edasi la\u0308ks, ja hakkavad juba iseseisvalt edasi lugema."}, {"text_idx": "#000222", "text": "Na\u0308iteks loeti u\u0308hes Iisraeli esimestes klassides (vanuselt vo\u0303rreldav Eesti kooliminejate ru\u0308hmaga) lastele iga pa\u0308eva viimase 20 minuti jooksul ette u\u0308ht lugu ahvi seiklustest. Need olid o\u0303hukesed ja po\u0303nevad raamatusarjad, mida enamasti lugesid veidi vanemad lapsed. Esialgu ei olnud o\u0303petajad sugugi rahul sellega, et ettelugemiseks just need raamatud valiti, pidades seda liiga kergeks kirjavaraks. Lastele lood aga va\u0308ga meeldisid ning eksperimendi lo\u0303puks oli lastel, kes olid igapa\u0308evaselt kuulanud ahvilugusid, kontrollgrupiga vo\u0303rreldes parem so\u0303navara ja jutustamisoskus. Lisaks olid paljud lapsed endale ka selle sarja raamatuid muretsenud vo\u0303i siis vanemate o\u0303dede-vendade omi lugenud, mis omakorda parandas nii nende lugemisoskust kui ka suurendas lugemismotivatsiooni. (Feitelson jt)"}, {"text_idx": "#000223", "text": "Laste keeleliste oskuste arengu toetamine"}, {"text_idx": "#000224", "text": "O\u0303petaja peaks esmalt olema hea kuulaja, ra\u0308a\u0308kija, lugeja ja kirjutajana eeskujuks, toetama laste ko\u0303ne arengut erinevate abivahenditega \u2013 u\u0308mberso\u0303nastamine, miimika, kehakeel, pildid, esemed jms. O\u0303petaja peaks ja\u0308lgima laste reageeringuid ko\u0303nele, sh nii so\u0303nalisi kui mitteso\u0303nalisi (nt vaatavad ko\u0303rvale vo\u0303i nihelevad) ning looma ko\u0303ikidele lastele palju vo\u0303imalusi sisukaks ra\u0308a\u0308kimiseks, sh ka aeglasematele mo\u0303tlejatele ja eesti keelt mitte emakeelena ko\u0303nelejatele."}, {"text_idx": "#000225", "text": "Lugemine ja kirjutamine on suhtlus kirjalikus keeles. Selleks, et see lastel o\u0303nnestuks, neile ro\u0303o\u0303mu ja rahuldust pakuks, on vajalik, et laps omandaks vastava so\u0303navara ja grammatika. Meie ru\u0308hma- ja klassiruumides on u\u0308ha enam lapsi, kes ra\u0308a\u0308givad eesti keelt teise (vo\u0303i kolmanda vo\u0303i neljanda) keelena. Seeto\u0303ttu on alltoodud soovitused, mis esmalt mo\u0303eldud pigem lasteaia lugemispessa, kohandatavad ka algklassidele."}, {"text_idx": "#000226", "text": "O\u0303petaja peaks olema ra\u0308a\u0308kijana eeskujuks: ra\u0308a\u0308kima selge ha\u0308a\u0308lega, va\u0308ljendama oma emotsioone na\u0308oilmete ja kehakeele abil. Va\u0308ikeste laste ja eesti keelt mitte emakeelena ko\u0303nelejate puhul on oluline mitteverbaalne tugi \u2013 z\u030cestid, fotod, illustratsioonid jms.\nO\u0303petajal tuleks laste ko\u0303ne arengut o\u0303hutada, kasutades ja\u0308rk-ja\u0308rgult u\u0308ha keerulisemaid keelendeid ja so\u0303navara, samas pidevalt ja\u0308lgides, kas ko\u0303ik lapsed teda mo\u0303istsid ning vajadusel keerukamaid va\u0308ljendeid vo\u0303i grammatilisi konstruktsioone eakohaselt selgitades.\nO\u0303petaja peaks kasutama vo\u0303tmeso\u0303navara ehk so\u0303nu, millega lapsed on ha\u0308sti kursis, ja siduma neid uute va\u0308ljenditega, kasutades selleks erinevaid vahendeid: esemeid, liigutusi, tegevusi, pilte, so\u0303nalisi selgitusi.\nO\u0303petaja peaks ja\u0308lgima laste reageeringuid ko\u0303nele, sh nii so\u0303nalisi kui mitteso\u0303nalisi (nt vaatavad ko\u0303rvale vo\u0303i nihelevad).\nO\u0303petaja peaks oma ra\u0308a\u0308kimist piirama, et lapsed saaksid ise rohkem ra\u0308a\u0308kida. Va\u0308ga oluline on meeles pidada, et o\u0303petaja peaks jutus pause, andes nii lapsele vo\u0303imaluse ra\u0308a\u0308kida.\nO\u0303petaja peaks pakkuma lastele vo\u0303imaluse enne vastamist ja\u0308rele mo\u0303elda. See ta\u0308hendab, et ku\u0308simuse esitamisele peaks ja\u0308rgnema vaikus. Eriti oluline on see suurema lastegrupi vestluste puhul, nt hommikuringis, et ka aeglasemad lapsed saaksid vestluses aktiivselt kaasa mo\u0303elda ja ra\u0308a\u0308kida."}, {"text_idx": "#000227", "text": "Algusest peale tuleb o\u0303petajal teadlikult toetada ka laste kirjaliku keele arengut. Ehkki laste jaoks on fookus sellel, mida kirjaliku keele abil teha saab (nt o\u0303ppida, nautida, infot u\u0308les ma\u0308rkida), teadvustab o\u0303petaja alati ka keelelist poolt \u2013 alustab so\u0303nadest, mida on lihtsam kirjutada/lugeda, et vo\u0303imaldada lastele eduelamust."}, {"text_idx": "#000228", "text": "O\u0303petaja peaks vo\u0303tmeso\u0303navara kasutama nii so\u0303nas kui kirjas. Kui ru\u0308hmas mingil perioodil teatud teemaga tegeldakse, siis on kohane kirja panna ka vastavad so\u0303nad (nt koduloomade nimed, ha\u0308a\u0308litsused, konkreetsete tegelaste nimed, nt Nif-Nif, Naf-Naf jne).\nO\u0303petajal tuleks laste kirjaoskuse arengut o\u0303hutada, kasutades ka kirjalikus suhtluses ja\u0308rk-ja\u0308rgult u\u0308ha keerulisemaid keelendeid ja so\u0303navara. Sarnaselt suulise suhtlusega on oluline pidevalt ja\u0308lgida, et ko\u0303ik lapsed saavad aru, ning vajadusel keerukamaid so\u0303nu, va\u0308ljendeid, kirjavahema\u0308rke eakohaselt selgitada.\nLugemispesas ja mujal ru\u0308hmaruumis saab tekstide juurde lisada illustratsioone. Nii saab na\u0308iteks mitmekordselt kirja panna pa\u0308evakava. Alguses laps vaatab pilti ja \u201eloeb\u201c \u2013 siis me la\u0308hme laulma, siis so\u0308o\u0308me, siis la\u0308hme magama. Aga o\u0303ige pea hakkab ta ka tekstist eraldi aru saama.\nO\u0303petaja saab valida lugemispesasse kordustega raamatutekste, et algaja lugeja suudaks juba aimata, et kui na\u0308ites Punamu\u0308tsike vanaemaks riietunud hunti ku\u0308sitleb, siis alguses on alati, \u201eVanaema, miks sul nii suured. . .\u201c ja alles viimane so\u0303na tuleb hoolega kokku lugeda. Samamoodi vastab hunt alati; \u201eSelleks, et sind paremini. . .\u201c ja taas \u2013 muutub vaid viimane verb."}, {"text_idx": "#000229", "text": "Laste metakeeleliste oskuste (keele teadvustamise) toetamine"}, {"text_idx": "#000230", "text": "O\u0303petaja peaks ma\u0308rkama ja laskma lastel ma\u0308ngudes otsida keele \u201eehitusklotse\u201c, na\u0308iteks riime; sama algusta\u0308hega so\u0303nu; so\u0303nu, milles mingi ha\u0308a\u0308lik esineb vo\u0303i ei esine; ajavorme (mis on praegu, mis oli varem?); sarnase ko\u0303laga so\u0303nu; sarnase ta\u0308hendusega so\u0303nu; vastandta\u0308hendusega so\u0303nu; lastele tundmatuid so\u0303nu (ning koos otsima nende ta\u0308hendusi) jms. Ta peaks ka ma\u0308rkama ja laskma lastel ma\u0308ngudes otsida ja sorteerida ta\u0308hti; teatud algusta\u0308hega so\u0303nu; so\u0303nu, milles mingi ta\u0308ht esineb vo\u0303i ei esine; nimesid; omadusso\u0303nu; verbe; kirjavahema\u0308rke; numbreid; matemaatilisi su\u0308mboleid; mingi muu keele ta\u0308hema\u0308rke, nt slaavi ta\u0308hti vo\u0303i hiina hieroglu\u0308u\u0308fe."}, {"text_idx": "#000231", "text": "Lugema o\u0303ppimisega kaasneb ka keele teadvustamine, arusaam, et kirjutatud teksti saab va\u0308lja o\u0308elda ja ra\u0308a\u0308gitud teksti u\u0308les kirjutada. Selleks on vaja keelevahendeid \u2013 kas so\u0303nu, silpe vo\u0303i ha\u0308a\u0308likuid \u2013 mingite su\u0308mbolitega u\u0308les ma\u0308rkida. Inimkonna ajaloos on selleks kasutatud piltkirja, silpkirja, erinevaid ta\u0308hestikke. Olenevalt kirjasu\u0308steemist on lapsel vaja aru saada, mis on so\u0303nad ja millised ma\u0308rgid neile vastavad, mis on silbid ja millised ma\u0308rgid neile vastavad, mis on ha\u0308a\u0308likud ja milliste ta\u0308htedega neid u\u0308les ma\u0308rkida saab."}, {"text_idx": "#000232", "text": "Eesti keel (nagu ka vene keel) on suhteliselt la\u0308bipaistva ortograafiaga \u2013 ha\u0308a\u0308likud ma\u0308rgitakse u\u0308les u\u0308sna reeglipa\u0308raselt. Seeto\u0303ttu pole ime, et eesti keeles lugema ja kirjutama o\u0303petamise kohta on ilmunud palju selliseid materjale, milles keskendutakse ta\u0308htede-ha\u0308a\u0308likute vastavusele. Siiski leidub ka materjale, milles on fookus tervikso\u0303nadel (Glenn Doman \u201eKuidas o\u0303petada va\u0308ikelast lugema\u201c, to\u0303lkinud Paul Kees) ja terviklikul keelekogemusel (Mare Mu\u0308u\u0308rsepp \u201eLaps on hakanud lugema\u201c). O\u0303petajate ja lapsevanemate jaoks on enamasti enesestmo\u0303istetav, et lugemisoskuse eelduseks on teadmised keelest: jutt ja kirjutised koosnevad lausetest, need omakorda so\u0303nadest, so\u0303nad silpidest ja silbid ha\u0308a\u0308likutest (kirjaliku teksti puhul ta\u0308htedest). Eesti pedagoogid teavad ka seda, et ta\u0308htede tundmisest lugemiseks u\u0308ksi ei piisa. Kaheaastane, kes tunneb ko\u0303iki ta\u0308hti, hakkab lugema siiski just siis, kui tal saabub lugemiseks o\u0303ige aeg, sest lugemiseks-kirjutamiseks tuleb mo\u0303ista ka seda, kuidas ha\u0308a\u0308lik ja ta\u0308ht omavahel seotud on ning suuta eristada so\u0303nas ha\u0308a\u0308likuid."}, {"text_idx": "#000233", "text": "Va\u0308hem teadvustatakse kujuneva kirjaoskuse puhul seda asjaolu, et teadmised keelest on kirjaoskuse puhul vaid u\u0308ks aspekt ning olulised on ka teadmised keele kasutamisest. Ta\u0308iskasvanule vo\u0303ib tunduda, et esmalt tuleks o\u0303ppida selgeks ta\u0308hed, ha\u0308a\u0308limine, veerimine ja elementaarne lugemisoskus ning alles siis saab liikuda edasi erinevat liiki tekstide juurde, esmalt neid lugedes ja hiljem ka ise koostades. Lapse perspektiivist vo\u0303ib olukord olla teistsugune. Laps vo\u0303ib omandada teadmisi keele ja tekstide kasutamisest ka keeleteadmistega paralleelselt vo\u0303i isegi enne seda \u2013 ka va\u0308ikelaps, kes veel korralikult ta\u0308hti ei tunne, vo\u0303ib ma\u0308ngult koostada nii uudiseid, kutseid, kaebekirju kui ka luuletusi. Ehkki laps teeb seda ma\u0308ngult, omandab ja kinnistab ta sellise tegevuse kaudu teadmisi kirjaoskuse erinevatest funktsioonidest."}, {"text_idx": "#000234", "text": "Maailmas on aastaku\u0308mneid vaieldud, kuidas lugemine ta\u0308pselt alguse saab ja kuidas oleks ko\u0303ige mo\u0303istlikum seda o\u0303petada. Ta\u0308napa\u0308evane arusaam on see, et vajalikud on nii ta\u0308htede tundmine ja ta\u0308he-ha\u0308a\u0308liku seoste teadmine kui ka rikkalik so\u0303navara. Kirjaoskus kujuneb lastel erinevalt \u2013 on neid, kes alustavad ta\u0308hest, ha\u0308a\u0308likust ja silbist, aga ka neid, kes alustavad mo\u0303ne so\u0303na kirjutamisest ja jo\u0303uavad selle kaudu ta\u0308htede-ha\u0308a\u0308likuteni. On isegi vo\u0303imalik alustada konkreetsest terviktekstist \u2013 kui na\u0308iteks lapsel on \u201eMuna\u201c raamat peas, saab hakata otsima tekstist kohti, kuhu on kirjutatud AINO vo\u0303i MUNA vo\u0303i EMA. Sama saab teha lemmiklauluga \u2013 na\u0308iteks kui laps teab, et laul on Kati karust, saab ta otsida, kuhu on kirjutatud ARU, KATI vo\u0303i KARU ja et see SAI seal laulus pole u\u0308ldse so\u0308o\u0308mise sai, vaid arusaamise kohta."}, {"text_idx": "#000235", "text": "Kuna tegelikult toimub nii ta\u0308htede, ha\u0308a\u0308likute kui ka so\u0303nade o\u0303ppimine, kirjutamine ja lugemine enamasti paralleelselt, polegi mo\u0303istlik neid oskuseid kunstlikult eristada. Ku\u0308ll aga on oluline meeles pidada, et so\u0303navara ja u\u0308ldise keelepa\u0308devuse areng on lugemisoskusega tihedalt seotud \u2013 laps, kellel on rikkam so\u0303navara, suudab kirjalikku teksti paremini mo\u0303ista ja nautida."}, {"text_idx": "#000236", "text": "Mida rohkem ja rikkalikumalt mo\u0303istab laps kirjaoskuse funktsioone, seda suurem on tema motivatsioon saada kirjaoskajaks. Tehnilisi oskusi tulekski vaadelda koos lugemis\u00admotivatsiooniga. Muidu vo\u0303ib juhtuda, et laps o\u0303pib ku\u0308ll lugema, ent omandab ka arusaama, et lugemine on igav, vastik ja keeruline. Kui lapse jaoks luua keskkond, milles lugemine ja muud kirjaoskusega seonduvad tegevused ka\u0308ivad koos positiivsete emotsioonide ja eduelamustega, aitavad need ja\u0308rk-ja\u0308rgult omandada ka lugemiseks vajalikud tehnilised oskused."}, {"text_idx": "#000237", "text": "Foneemiteadlikkus ta\u0308hendab arusaama keele ha\u0308a\u0308likutest ning suutlikkust neid so\u0303nades eristada. Selle oskuse arengut saab toetada beebieast alates lapsega suheldes ja ma\u0308ngides."}, {"text_idx": "#000238", "text": "Eesti keeles vo\u0303ib foneemiteadlikkuse kujunemisprotsessis va\u0308lja tuua ja\u0308rgmised oskused:"}, {"text_idx": "#000240", "text": "Foneemiteadlikkusega seonduvate oskuste kujunemise ja\u0308rjekord pole rangelt hierarhiline \u2013 mo\u0303nedel lastel kujuneb varem riimitaju, teistel oskus so\u0303nast ha\u0308a\u0308likuid eristada. Iga konkreetse oskuse omandamine on samuti etapiviisiline, nt alguses on lapsel lihtsam eristada so\u0303na alguse ta\u0308isha\u0308a\u0308likut. Ha\u0308a\u0308likuu\u0308hendis esinevate ha\u0308a\u0308likute eristamine on keerulisem nii so\u0303na alguses, keskel kui ka lo\u0303pus ning vo\u0303o\u0303rso\u0303nade puhul vo\u0303ivad selles eksida ka vanemad o\u0303pilased ja isegi ta\u0308iskasvanud."}, {"text_idx": "#000241", "text": "Oluline on silmas pidada, et kirjaoskus kujuneb tervikuna. U\u0308helt poolt on oskus ha\u0308a\u0308lida lugemis- ja kirjutamisoskuse eelduseks, teiselt poolt aitavad aga just kirjalikud tekstid kaasa ha\u0308a\u0308limisoskuse arengule. Na\u0308iteks tunneb laps enamasti enne oma nime kirjutamiseks vajalikke ta\u0308hti ja o\u0303pib hoopis nende kaudu oma nime ha\u0308a\u0308lima."}, {"text_idx": "#000242", "text": "Mo\u0303nikord arvatakse, et lapsed peaksid esmalt o\u0303ppima lugema ja alles seeja\u0308rel on vo\u0303imalik o\u0303ppida kirjutamist. Tegelikkuses toimub kirjaoskuse erinevate osade areng paralleelselt ning nii mo\u0303nedki lapsed o\u0303pivad lugema pigem kirjutamise kaudu. David K. Dickinsoni ja Lori Lyman DiGisi uurimuses (1998) selgus, et klassides, kus kirjutamine oli lo\u0303imitud lugemisega, olid laste kirjaoskuse testide tulemused ko\u0303rgemad."}, {"text_idx": "#000243", "text": "Ta\u0308htede o\u0303ppimisel saab eesti keele puhul eristada ja\u0308rgmisi oskusi, mis sarnaselt foneemiteadlikkusele pole rangelt hierarhilised:"}, {"text_idx": "#000245", "text": "Sellest loendist ilmneb kujuneva kirjaoskuse teooria kehtivus isegi sellise na\u0308iliselt lihtsa oskuse puhul nagu ta\u0308htede tundmine. On nelja-aastaseid, kes justkui iseenesest o\u0303pivad lugema nii suurta\u0308htedes lasteraamatuid, tavalisi kirjata\u0308htedes raamatuid kui ka gooti kirjas vanemaid raamatuid. Samas on ka paljudel ta\u0308iskasvanutel raskusi gooti suurta\u0308htede a\u0308ratundmisega, eriti kui need esitada kontekstiva\u0308liselt."}, {"text_idx": "#000246", "text": "Sedalaadi nimekirjade puhul ku\u0308sivad paljud lapsevanemad ja o\u0303petajad: millal on o\u0303ige aeg? Millal peaks laps oskama oma nime kirjutada? Millal peaks ta tundma ta\u0308hti? Millal peaks neid kirjutama korrektselt? Ta\u0308htede o\u0303ppimine algab varases eas, paralleelselt suulise ko\u0303ne omandamisega. On kaheaastaseid, kes tunnevad huvi ta\u0308htede vastu ja/vo\u0303i kelle vanemad peavad ta\u0308htedega tegelemist oluliseks, ning kes tunnevad ko\u0303iki ta\u0308hti. Ehkki selline oskus ei aita neil kolmeselt lugejaks saada (iga oskus tuleb siiski omal ajal), vo\u0303iks ta\u0308htedega lo\u0303busalt ja ma\u0308nguliselt tegelda juba so\u0303ime-east peale. Ta\u0308hti vo\u0303ib otsida u\u0308mbritsevast keskkonnast ning ka ise moodustada (liivast, lumest, ka\u0308bidest, omaenda kehadest jne)."}, {"text_idx": "#000247", "text": "Erinevad lapsed omandavad kirjaoskust erinevalt ning vaimse ku\u0308psuse ko\u0303rval on va\u0308ga oluline huvi olemasolu \u2013 juhul kui laps va\u0308ga tahab midagi teha, suudab hea o\u0303petaja vo\u0303i vanem leida talle tuge ja abivahendeid (nt kirjutada ette teksti, kui laps tahab ise su\u0308nnipa\u0308evakutseid kirjutada)."}, {"text_idx": "#000248", "text": "O\u0303pimotivatsiooni ja huvi kirjaso\u0303na vastu to\u0303stab see, kui laps tunneb end pa\u0308devana. Lapsed soovivad juba varajasest east alates kirjaoskust kasutada ning oma to\u0308o\u0308de autorluse va\u0308ljatoomine on nende jaoks va\u0308ga ta\u0308htis. Selle kirjaoskuse funktsiooni kasutamiseks pole tingimata vaja tunda ko\u0303iki ta\u0308hti \u2013 leidub lapsi, kes teavad, et nende nimi on kirjutatud nende kapile, ja kui on vaja nime kirjutada, teevad nad seda selle na\u0308idise abil."}, {"text_idx": "#000249", "text": "Eesti keele kirjaviis on suhteliselt ha\u0308a\u0308lduspa\u0308rane, seepa\u0308rast peetakse u\u0308ldiselt mo\u0303istlikuks lugema o\u0303ppimist ha\u0308a\u0308likuanalu\u0308u\u0308si kaudu. Kas aga alustada ha\u0308a\u0308likutest ja minna siis lu\u0308hemate so\u0303nade juurde vo\u0303i tegelda vahepeal ka silpidega, so\u0303ltub pigem o\u0303petamistraditsioonidest \u2013 eesti keelele sarnase kirjasu\u0308steemiga soome keeles po\u0308o\u0308ratakse lugema o\u0303ppimisel enam ta\u0308helepanu silpidele ning Eestiski on la\u0308bi aegade loodud aabitsaid, milles silbid on eristatud."}, {"text_idx": "#000250", "text": "Ta\u0308isso\u0303na meetodil lugema o\u0303ppimist ja riimide ning analoogia abil kirjapildi tuletamist peetakse olulisemaks keelte puhul, mille kirjapilt ha\u0308a\u0308ldusest oluliselt erineb (nt inglise keel), ent neid on kasutatud ka eesti keeles."}, {"text_idx": "#000251", "text": "Lugema o\u0303ppimisel saab eesti keele puhul eristada ja\u0308rgmisi oskusi, mille areng sarnaselt eelpool kirjeldatud oskustele pole hierarhiline:"}, {"text_idx": "#000253", "text": "Esimesed kirjakatsed vo\u0303ivad tulla juhuslikult: laps liigutab kirjutusvahendit (nt pliiatsit paberil vo\u0303i na\u0308ppu liival) ja mo\u0303ni ta\u0308ht lihtsalt \u201etuleb va\u0308lja\u201c, na\u0308iteks I vo\u0303i O. See toimub sarnaselt ko\u0303nelema o\u0303ppimisega, kui va\u0308ikelaps proovib tekitada oma suuga erinevaid helisid ning va\u0308lja tuleb na\u0308iteks: \u201ea\u0308m-a\u0308m\u201c, mida ema siis to\u0303lgendab \u201ena\u0308m-na\u0308m\u201c (\u201eJah, kohe annan sulle su\u0308u\u0308a.\u201c) vo\u0303i siis \u201eemme\u201c (\u201eJah, emme on siin.)\u201c."}, {"text_idx": "#000254", "text": "Ka varaseid kirjakatsetusi peavad vanem ja o\u0303petaja ma\u0308rkama ja tunnustama, kasutades kirjeldavat tagasisidet \u2013 isegi juhul, kui laps on teinud vaid midagi ta\u0308hesarnast. Na\u0308iteks o\u0308eldes: \u201eSee on sul ta\u0308pselt O ta\u0308ht! Ja see on nagu E, kui siitpoolt vaadata.\u201c (See, et E on viie kriipsuga, pole selles staadiumis veel mingi probleem). O\u0303ige varsti pu\u0308u\u0308ab laps juba teadlikumalt midagi kirja panna, oma ma\u0308ngudele ja joonistele teksti lisada. Seda teksti tuleb tunnustada ja kui see tavamo\u0303istes veel loetav pole, siis vo\u0303ib paluda lapsel ise lugeda, mida ta kirjutas. Na\u0308iteks on laps joonistanud ujujaid ja sinna ko\u0303rvale natuke teistsuguseid laineid punasega. Ema uurib, kas tegemist on punase merega. \u201eEi\u201c, seletab laps, \u201esiin on kirjutatud, et ei tohi ujuda su\u0308gavas vees!\u201c"}, {"text_idx": "#000255", "text": "Aste-astmelt muutuvad ta\u0308hed rohkem pa\u0308ris ta\u0308htede moodi. U\u0308heks esimeseks oskuseks on lastel enamasti oma nime esita\u0308he ja seeja\u0308rel terve nime kirjutamine. Mo\u0303nikord on lapsel ku\u0308ll meeles ko\u0303ik vajalikud ta\u0308hed, ent nende ja\u0308rjekord on juhuslik. Edasi uurib laps, kuidas kirjutada ema ta\u0308hte ning isa ta\u0308hte, o\u0303e, venna, vanaema ja koera ta\u0308hte, kuni ko\u0303ikide ta\u0308htede kirjutamine ongi justkui o\u0303ppimata selge. Kuna lapsel ei ole kinnistunud paremalt vasakule kirjutamise viisi, vo\u0303ib ta katsetada u\u0308sna kummalisi variante, kirjutades kas vo\u0303i spiraalis. Sageli paluvad lapsed siin ise ta\u0308iskasvanu vo\u0303i kaaslase abi na\u0308iteks teatud so\u0303na kirjutamisel. Nu\u0308u\u0308d saab o\u0303petaja ja ka lapsevanem po\u0308o\u0308rata lapse ta\u0308helepanu ta\u0308htede kujule, alustamiskohtadele, joonistamissuundadele ning ta\u0308he- ja so\u0303navahedele. Laste endi leiutatud viisid, kus joonistamise suund on sageli alt u\u0308lespoole, ei sega u\u0308ksiku ta\u0308he joonistamist, kuid ebao\u0303igeid liikumisteid on hiljem raske muuta."}, {"text_idx": "#000256", "text": "K. Lerkkanen (2007) soovitab ta\u0308htede joonistamisel ja\u0308rgida ja\u0308rgmisi po\u0303himo\u0303tteid."}, {"text_idx": "#000257", "text": "Loo kujutluspilt \u2013 muinasjutt, luuletus vo\u0303i u\u0308tlus ta\u0308hest aitavad meeles pidada ta\u0308he kuju, joonistamise suunda ja paigutumist joonestikul.\nNa\u0308ita eeskuju \u2013 joonista o\u0303pilase na\u0308hes suuremo\u0303o\u0303tmeline eeskujuta\u0308ht.\nPo\u0308o\u0308ra ta\u0308helepanu ta\u0308hekujude kirjutamise/joonistamise alustuskohtadele, suundadele, ru\u0308tmidele \u2013 ta\u0308hte saab joonistada o\u0303hku, lauaplaadile, peopessa, tahvlile, paberile jne. Uurige koos, kust ta\u0308ht algab ja kus lo\u0303peb.\nKasuta ta\u0308hetahvleid ma\u0308lu toetajana \u2013 suured tahvlid klassi/ru\u0308hma seinal ja va\u0308ikesed igal pingil.\nLase harjutada iga pa\u0308ev \u2013 lu\u0308hikesed harjutamishetked kodus ja koolis."}, {"text_idx": "#000258", "text": "See, et ta\u0308he vo\u0303i numbri joonistamise suund o\u0303ige oleks, on meie lasteaia- ja klassio\u0303petajate jaoks va\u0308ga oluline. Varem oli see to\u0303esti kirjutama o\u0303ppimisel va\u0308ga ta\u0308htis \u2013 sule vo\u0303i sulepeaga pidi jooni to\u0303mbama just teatud suunas, et need tuleksid ilusad ja ka\u0308e all ei ma\u0308a\u0308riks."}, {"text_idx": "#000259", "text": "Ta\u0308napa\u0308evase pastapliiatsi vo\u0303i muu sarnase kirjutusvahendiga kirjutades pole tegelikult vahet, mis suunas jooni to\u0303mmata. O\u0303iges suunas joontega on tulevikus siiski kirjutamiskiirus parem, seeto\u0303ttu tasuks sellele ta\u0308helepanu po\u0308o\u0308rata. Kui aga vo\u0303tta arvesse seda, millises keskkonnas meie lapsed tulevikus enamuse oma tekstidest loovad, tasuks va\u0308hemalt sama palju ja pigem rohkem po\u0308o\u0308rata ta\u0308helepanu arvutiklaviatuuril ku\u0308mne so\u0303rmega tru\u0308kkimise oskusele. Sarnaselt paberil kirjutamisega ei ole hullu, kui va\u0308ike laps algul nimetisso\u0303rmega klaviatuuril otsib ja u\u0308kshaaval ta\u0308hti toksib. Ka omaenese tarkusest mitme so\u0303rmega tru\u0308kkimine, nt nelja so\u0303rme kasutamine, pole iseenesest traagilisem kui alt u\u0308les ta\u0308hejoonte tegemine. Teadlik harjutamine peaks mo\u0303lemal juhul toimuma siiski selles suunas, et omandada ko\u0303ige kiirem ja to\u0303husam kirjutamise viis, et tehnilised oskused hiljem ei takistaks ega aeglustaks kirjaliku teksti abil suhtlemist."}, {"text_idx": "#000260", "text": "Kirjaoskuse omandamisega seostavad paljud ta\u0308iskasvanud, sh o\u0303petajad just o\u0303igesti kirjutamist. Inimest, kes kirjutab \u201eopune so\u0303jtap mo\u0308ta tet\u201c, nimetatakse meie traditsioonis pigem kirjaoskamatuks, ehkki tegelikult ta on eesti keele ha\u0308a\u0308likud ko\u0303ik kenasti vastavate ta\u0308htedega asendanud, seega valdab foneemianalu\u0308u\u0308si \u2013 tal vo\u0303ib olla lihtsalt puudulik kogemus eesti keele o\u0303igekirjatavadest."}, {"text_idx": "#000261", "text": "O\u0303igekirja omandamisel saab eesti keele puhul eristada ja\u0308rgmisi oskusi, mille areng sarnaselt eelpool kirjeldatud oskustele pole hierarhiline:"}, {"text_idx": "#000264", "text": "O\u0303petajatel ja vanematel on oluline juba varajases eas laste puhul teadvustada seda, et o\u0303igekiri pole kirjaoskuse ko\u0303ige ta\u0308htsam aspekt. Oskus vo\u0303imalikult veatult kirjutada (nt etteu\u0308tlust) on vajalik vaid teatud olukorras \u2013 koolis ja eksamitel. Elus vajavad lapsed aga oskust kirjutada ko\u0303ige erinevamate z\u030canrite ja valdkondade tekste. Pea igau\u0308ks meist vajab erinevatel eluetappidel kas to\u0308o\u0308- vo\u0303i eraelus oskust kirjutada kirja (nt armastuskiri), retsepti, o\u0303petust, juhist, reklaamteksti (nt mu\u0308u\u0308gikuulutust), lepingut ja ta\u0308napa\u0308eval ka hu\u0308perteksti (nt isiklikku vo\u0303i firma veebilehte). Mitmetes ametites on vajalik ka oskus luua ilukirjanduslikke tekste (muinasjutt, luuletus), loodus-, sotsiaal- vo\u0303i humanitaarteaduste alaseid o\u0303ppe-, aime- vo\u0303i teadustekste, osaleda reeglite va\u0308ljato\u0308o\u0308tamises vo\u0303i seadusloomes jne."}, {"text_idx": "#000265", "text": "Lo\u0303imitud ja ma\u0308nguline o\u0303ppe kavandamine"}, {"text_idx": "#000266", "text": "Materjalid ja tegevused on seotud sisukate ja laste jaoks huvipakkuvate teemadega, et toetada lo\u0303imitud o\u0303ppimist. Vo\u0303imalusel pakutakse lastele ma\u0308nge, ideid ja u\u0308lesandeid, milles nad saavad kasutada oma keele- ja kirjaoskust lo\u0303imituna ka\u0308sitletava o\u0303ppeteemaga. O\u0303petaja suhtumine oma rolli on o\u0303ppeprotsessi oluline mo\u0303jutaja: ta ei peaks pu\u0308u\u0308dma olla teadmiste andja, vaid pigem no\u0303ustaja ja kaaso\u0303ppija, o\u0303pikeskkonna looja ja koosto\u0308o\u0308partner."}, {"text_idx": "#000267", "text": "Keskkond loob raami nii kavandatud o\u0303ppetegevustele kui ka laste iseseisvatele tegevustele. Ta\u0308napa\u0308evase arusaama kohaselt on need mo\u0303lemad kooli vo\u0303i lasteaia o\u0303ppekava va\u0308a\u0308rtuslikud osad. Sihipa\u0308rane kavandamine ja kirjaoskuse erinevate funktsioonide teadlik va\u0308a\u0308rtustamine kogu o\u0303ppeasutuse tasandil toetab olulisel ma\u0308a\u0308ral laste lugemis- ja kirjutamisoskuse arengut."}, {"text_idx": "#000268", "text": "O\u0303ppe kavandamine on seotud ka hindamisega (see ei ta\u0308henda hinnete panemist!), mille ka\u0308igus o\u0303petaja saab teada, mida konkreetne laps ja kogu klass/ru\u0308hm juba oskab, milles vajatakse abi, kas abi saab kaaslastelt vo\u0303i peab seda pakkuma o\u0303petaja, millised on laste huvid jne. Ko\u0303ike seda tuleb o\u0303ppe kavandamisel arvesse vo\u0303tta."}, {"text_idx": "#000269", "text": "Eelkooliealise lapse po\u0303hitegevus on ma\u0308ng. Ka algklassilapsed naudivad ma\u0308ngimist ning o\u0303pivad edukalt just ma\u0308ngu kaudu. Seeto\u0303ttu tuleks ma\u0308ngulist momenti kindlasti arvestada ka lugemis- ja kirjutamistegevuste kavandamisel. Temaatiliste lugemisma\u0308ngude kasutamine on u\u0308ks vo\u0303imalus, mida meie o\u0303petajad ka sageli kasutavad. Va\u0308ga vahva on see, kui lapsi julgustatakse mitmesuguseid o\u0303pitud teemasid ka oma algatatud loovma\u0308ngu edasi kandma."}, {"text_idx": "#000270", "text": "Olgu tegemist mistahes teemaga, alati leidub sellekohast infot, mida on mo\u0303istlik kirja panna ja lugeda, et o\u0303ppida na\u0308iteks kodukoha vo\u0303i ka mo\u0303ne kaugema paiga loomade, taimede vms kohta."}, {"text_idx": "#000271", "text": "Rollima\u0308ngudes o\u0303pivad lapsed, mis tunne on olla u\u0308hiskonnas kirjaoskaja. Ta\u0308iskasvanu saab seda va\u0308a\u0308rtustada ja soodustada, pakkudes lastele reaalseid kogemusi nt u\u0308hise toiduvalmistamise, kohviku ja arsti ku\u0308lastamise na\u0308ol ning paigutades hiljem na\u0308iteks kokaraamatuid vo\u0303i kirjakesi loovma\u0308ngukeskusesse, ma\u0308rkmepabereid ja retsepti kirjutamise vahendeid arstima\u0308ngu, menu\u0308u\u0308kaarte kohvikuma\u0308ngu jne."}, {"text_idx": "#000272", "text": "On mitmeid uuringutulemusi, mis va\u0308a\u0308rtustavad ma\u0308ngu kaudu kirjaoskuse omandamist. Na\u0308iteks Susan Neumani ja Kathy Roskosi uuringus analu\u0308u\u0308siti va\u0308ikelaste kirjutamismaterjali kasutamist loovma\u0308ngudes (postkontor, restoran). Lapsed aitasid sageli u\u0308ksteisel kirjutada, kasutasid kirjutamist oma ma\u0308ngudes (nt kirjutasid arve restoranis), organiseerisid ja kasutasid kirjutamist meeldetuletamiseks (nt kirjalikult, kes on kelle ees ja\u0308rjekorras). viide"}, {"text_idx": "#000273", "text": "Nigel Hall ja Anne Robinson on vaadelnud laste poolt rollima\u0308ngudes loodud tekste ja leidnud, et seda on alahinnatud. Aastaid on ma\u0308ngu ja kirjutamist ka\u0308sitletud eraldi \u2013 ma\u0308ng on ma\u0308ng ja kirjutamine on o\u0303ppetegevus. Autorid ro\u0303hutavad, et ma\u0308ngu ei tohiks vo\u0303tta kui o\u0303ppekavava\u0308list tegevust vo\u0303i midagi, mis ta\u0308idab aega o\u0303ppetegevuste vahel: tegelikult on ma\u0308ngul ta\u0308htis roll, et saavutada akadeemilisi o\u0303ppe-eesma\u0308rke. viide"}, {"text_idx": "#000274", "text": "Belgia prantsuskeelses hariduses va\u0308lja kujunenud pildiraamatu didaktikat tutvustab teadlane ja metoodik Serge Terwagne raamatus \u201eLire, jouer, raconter des histories\u201c (2008) (\u201eLugeda, ma\u0308ngida, lugusid jutustada\u201c). U\u0308he raamatu vo\u0303i looga saab kasutada erinevaid meetodeid ettelugemisest dramatiseerimiseni ja loole uue lo\u0303pu va\u0308lja-mo\u0303tlemiseni. Vahel tegeldakse u\u0308he raamatuga 2\u20133 na\u0308dalat. Raamatu valivad lapsed o\u0303petaja soovitusel. Loo esmakordsel ettelugemisel on o\u0303petajal abiks neli ka\u0308piknukku. Nukke nimetatakse \u201eLugude liblikas\u201c, \u201eMiks?\u201c, \u201eMina tema asemel\u201c ja \u201eMa olen seda varem kogenud\u201c. Nimed tulenevad sellest, et pa\u0308rast lugu saavad lapsed valida u\u0308he neist nukkudest ja esitada teistele ku\u0308simusi, ra\u0308a\u0308kida, mida nemad loo peategelase asemel oleksid teinud vo\u0303i jagada teistega oma elus aset leidnud sarnast juhtumit. Lugude liblikas aga tutvustab ja juhatab loo sisse. Ja\u0308rgmine kord pa\u0308rast ettelugemist vo\u0303tab o\u0303petaja sama loo ja ma\u0308ngib selle koos lastega flanellograafil, ka\u0308piknukkudega vo\u0303i muul viisil la\u0308bi. Jutustamist juhivad lapsed, kes tuletavad meelde loos ja\u0308rgnenud su\u0308ndmusi. Kolmandas etapis laseb o\u0303petaja lastel jaguneda kolme- vo\u0303i neljaliikmelistesse gruppidesse ja iga grupp ma\u0308ngib la\u0308bi u\u0308he situatsiooni loetud loost. U\u0308leja\u0308a\u0308nud pu\u0308u\u0308avad a\u0308ra arvata, mis osaga loost on tegemist. Neljandas etapis luuakse koos lastega pildi juurde helipilt \u2013 kas plaksutades, patsutades, ru\u0308tmipillidel vms. Raamatu vo\u0303i loo ka\u0308sitluse vo\u0303ib lo\u0303petada taas grupito\u0308o\u0308ga, kus lapsed mo\u0303tlevad loole va\u0308lja uue lo\u0303pu ja esitavad selle teistele (Terwagne & Vanesse 2008). Sellisel viisil on raamatu piltide ja teksti la\u0308bito\u0308o\u0308tamisse haaratud lapse ko\u0303ik meeled ning lisaks arenevad so\u0303navara, arutlusvo\u0303ime, eneseva\u0308ljendusoskus, esinemisjulgus, mo\u0303tlemine, loovus, sotsiaalsed oskused jm."}, {"text_idx": "#000275", "text": "Varajase kirjaoskuse arengu seisukohalt on oluline, et o\u0303petaja kasutaks selle toetamiseks erinevaid vo\u0303imalusi ja tegevusi."}, {"text_idx": "#000276", "text": "Tekstid keskkonnas: o\u0303petaja juhib laste ta\u0308helepanu erinevatele tekstidele keskkonnas, osutab neile, loeb ta\u0308hendusega tekste ette (nt SAAPAD TULEB JALAST A\u0308RA VO\u0303TTA SIIN). Ru\u0308hmakeskkonnas on informatiivseid silte kappidel, seintel ning plakateid (nt TERE TULEMAST! jms).\nTa\u0308htede, ha\u0308a\u0308likute o\u0303pe: o\u0303petaja lo\u0303imib ta\u0308htede o\u0303pet ja ha\u0308a\u0308limist laste igapa\u0308evasesse tegevusse, laste nimede u\u0308le aruteludesse (nt kelle nimes on L-ta\u0308ht, see ...).\nLoovma\u0308ngud: esmalt kannab o\u0303petaja hoolt, et paberid ja pliiatsid jo\u0303uaksid ka arstima\u0308ngu, et saaks kirjutada retsepte; poema\u0308ngu, et kirjutada ostunimekirju jne. O\u0303ige varsti hakkavad lapsed juba ise oma erinevatesse ma\u0308ngudesse kirjaoskust sisse tooma, nt koolima\u0308ngus valmistavad to\u0308o\u0308raamatuid ja o\u0303pilaspiletit, reisima\u0308ngus teevad passid ja viisad ning erinevad vormid, mida piiriu\u0308letamisel ta\u0308ita jne. Samuti on loovma\u0308ngude alal teemakohaseid tekste ja raamatuid, nt koduma\u0308ngus kokaraamat, juuksurima\u0308ngus silt salongi lahtiolekuaegadega, ajakirjad soengutest ja hinnakiri vms.\nKuulamised ja vestlused: ru\u0308hmas vo\u0303iks olla helitehnika, et kuulata audioraamatut. O\u0303petaja viib la\u0308bi erinevaid laste ko\u0303net ja kirjaoskust arendavaid tegevusi: riimide leidmine, ha\u0308a\u0308likute kuulamine, silbitamine, keelema\u0308ngud (\u201ekummikutes kummitus kummitas kummutis\u201c), ra\u0308a\u0308kimine erineva meeleolu ja tonaalsusega (kurvalt, lo\u0303busalt, sosinal, valjult jne), laulukeste laulmine eri meeleoluga (ro\u0303o\u0303msalt, kurvalt, vaikselt jne), erinevad vestlused (mida tegin puhkusel, minu pere jms) ning kasutab ka\u0308pik- vo\u0303i na\u0308punukke, et tegevusi ilmestada.\nKirjutamine: lapsed kirjutavad ru\u0308hmas eri otstarbel vo\u0303i matkivad kirjutamist (ostunimekiri, menu\u0308u\u0308 jms). O\u0303petaja teeb koos lastega ru\u0308hmakeskkonda silte, plakateid jms.\nRaamatud: o\u0303petaja vestleb lastega raamatutest, osutab pealkirjale, ta\u0308htedele, so\u0303nadele; kasutab korduvalt luuletusi, liisusalme, lu\u0308hikesi tekste ja lugusid. O\u0303petaja loeb igapa\u0308evaselt lastele va\u0308ikeses grupis ette.\nKuulamisma\u0308ngud: ru\u0308hmas on erinevad helisid tekitavad vahendid, nt pillid, audiovahendid erinevate olmehelidega jms. Helisid saab tekitada ka plaksutamise, koputamise, patsutamisega. O\u0303petaja ma\u0308ngib lastega helide a\u0308raarvamise ma\u0308nge, nt \u201eSirmi taga\u201c (kohandatud Bruce & Spratt 2011 po\u0303hjal)."}, {"text_idx": "#000277", "text": "Et laste kirjaoskuse arengut to\u0303husamalt toetada, on vaja pakkuda neile vo\u0303imalusi tegutseda va\u0308ikestes gruppides. Selleks tuleb o\u0303pet kavandada viisil, mis vo\u0303imaldaks alagrupi tegevust. Eestis hetkel kehtivad koolieelse lasteasutuse ja po\u0303hikooli riiklik o\u0303ppekava vo\u0303imaldavad sellist kavandamist \u2013 erinevate ainete vo\u0303i valdkondade teemad, ma\u0308ngud ja u\u0308lesanded saab jaotada erinevate keskuste vahel. Juba so\u0303imeeast peale kaasneb kirjaoskusega seonduv mitte u\u0308ksnes lugemispesa tegevustega, vaid ka teiste keskuste ma\u0308nguga \u2013 erinevad lauama\u0308ngud vajavad sageli paberil arvestuse pidamist, loovma\u0308ngudes on tarvis erinevaid silte, tekste, jms. Koolis on ko\u0303igi valdkondade o\u0303ppeu\u0308lesanded sageli seotud kirjalike juhistega ning ka grupid vo\u0303tavad oma to\u0308o\u0308 tulemused kokku enamasti kirjalikus vormis (vo\u0303i teevad ma\u0308rkmeid selleks, et olulisem hiljem suuliselt ette kanda). Seega saab nii lasteaia keele- ja ko\u0303ne valdkonna tegevused kui ka I kooliastme emakeele o\u0303ppetegevused kergesti lo\u0303imida erinevate keskuste to\u0308o\u0308sse \u2013 see muudab o\u0303ppeprotsessi laste jaoks mo\u0303testatumaks, huvitavamaks ja kaasahaaravamaks."}, {"text_idx": "#000278", "text": "See, et ru\u0308hma- vo\u0303i klassiruumis on eriline kirjaoskuse arengut toetav keskus \u2013 lugemispesa \u2013 ei ta\u0308henda, et kogu ruum peaks olema sisustatud keskustena. Samas ei ta\u0308henda see ka seda, et ruum ei vo\u0303iks olla sisustatud tervenisti keskustena. Mitmed kogemused nii Eestist kui ka mujalt toovad va\u0308lja just sellise ruumi korraldamise eeliseid."}, {"text_idx": "#000279", "text": "Et lasteaia- ja algklasside laste arengut to\u0303husamalt toetada, on vaja pakkuda neile vo\u0303imalusi tegutseda va\u0308ikestes gruppides. Selleks tuleb o\u0303pet sobivalt kavandada \u2013 et see vo\u0303imaldaks alagrupi tegevust."}, {"text_idx": "#000280", "text": "Klassi- vo\u0303i ru\u0308hmaruumi fu\u0308u\u0308siline keskkond peaks gruppidele vo\u0303imaldama sihipa\u0308rast tegutsemist piiritletud alal. Laudu ru\u0308hma- vo\u0303i klassiruumis vo\u0303ib ka lihtsasti grupito\u0308o\u0308ks sa\u0308ttida (seda sageli ka tehakse), ent inspireerivama keskkonna saab siis, kui ruumi pu\u0308sivamalt liigendada. Seda tehakse sageli nii, et erinevate valdkondade o\u0303ppimine, ma\u0308ng ja to\u0308o\u0308 saavad selgelt piiritletud territooriumid (kunst, ehitamine, matemaatika, kirjaoskus jne)."}, {"text_idx": "#000281", "text": "Eestis on selline o\u0303pikeskkonna fu\u0308u\u0308siline korraldamine tuntud Hea Alguse metoodikast (tegevuskeskuste su\u0308steem), ta\u0308napa\u0308eval kohtab seda ka projekto\u0303ppe meetodeid kasutavates ru\u0308hma- ja klassiruumides, nt neis, mis la\u0308htuvad Reggio Emilia po\u0303himo\u0303tetest."}, {"text_idx": "#000282", "text": "Eestis lasteaedades on ru\u0308hmaruume, mis on korraldatud tegevuskeskustena."}, {"text_idx": "#000283", "text": "Eesti lasteaedade kirjaoskust toetava o\u0303ppekeskkonna uuringust ilmnes, et lasteaiao\u0303petajad hindavad ko\u0303ige enam ru\u0308hmaruumi avatud planeeringut, kus mo\u0308o\u0308bel ja riiulid on paigutatud seinte a\u0308a\u0308rde ning vahendid on riiulitel lastele ka\u0308ttesaadavad ja grupeeritud. On eraldi riiulid matemaatika, kirjutamise ja kunstitegevuste vahenditele, lauama\u0308ngudele, raamatutele jm. Toa keskel on lauad-toolid ning ru\u0308hmaruumi kaugemas otsas vo\u0303i teises toas la\u0308rmakamate tegevuste vahendid \u2013 automa\u0308ng, ehitusnurk, loovma\u0308ngunurk jms. Tegevuskeskustega ru\u0308hmaruumi, kus on riiulitega eraldatud tegevuskeskused/nurgakesed (kunstikeskus, loovma\u0308ngukeskus, autonurk, kirjakeskus, raamatunurk/lugemispesa jne), pidas oluliseks va\u0308iksem arv o\u0303petajaid. Vaadeldud ru\u0308hmadest veerandis oli ru\u0308hmaruum korraldatud tegevuskeskustena. Vaid u\u0308ks o\u0303petaja 15st pidas oluliseks matkida koolieelikute ru\u0308hmas klassikalist kooliklassi paigutust, kus igal lapsel oleks oma na\u0308oga tahvli poole olev sahtliga laud, oma pinal, o\u0303ppevahendid, vihikud, to\u0308o\u0308vihikud (Laamann, 2014)."}, {"text_idx": "#000284", "text": "Kooli ja lasteaia o\u0303ppekeskkonnad eristuvad selgelt \u2013 lasteaedades on enam temaatilist ja laste huvidest la\u0308htuvat o\u0303ppe kavandamist ning ru\u0308hmaruumi organiseerimist tegevuskeskustena."}, {"text_idx": "#000285", "text": "Mitmes teises riigis na\u0308eb ko\u0303ike seda ka koolis, mis algabki juba 4\u20135aastaselt, ent on sisult ja vormilt pigem meie lasteaia sarnane Sama tendents ja\u0308tkub ka siis, kui lapsed jo\u0303uavad meie mo\u0303istes kooliikka \u2013 keskustes tegutsevad ka 10\u201312aastased lapsed."}, {"text_idx": "#000286", "text": "Eesti koolis on keskustena sisustatud klassiruume veelgi va\u0308hem kui lasteaedades, kuid rahvusvaheliste uuringutulemuste valguses tasuks seda vo\u0303imalust senisest enam ja julgemalt kasutada. Pa\u0308rast viimase, 2011. aasta riikliku o\u0303ppekava kehtima hakkamist, on keskuste populaarsus siiski to\u0303usmas. Seda vo\u0303imaldab kaasaegne ho\u0303lpsasti u\u0308mberpaigutatav moodulmo\u0308o\u0308bel. Teiseks po\u0303hjuseks on o\u0303ppekava senisest suurem paindlikkus; keskustes va\u0308ikestes gruppides o\u0303ppimist soosib u\u0308ldo\u0303petus ning ka kehtiva o\u0303ppekava hindamiska\u0308situs. Praegu vo\u0303ib anda o\u0303ppijatele individuaalset mittenumbrilist tagasisidet kogu I ja II kooliastme va\u0308ltel. Seega pakub kehtiv riiklik po\u0303hikooli o\u0303ppekava ha\u0308id vo\u0303imalusi klassiruumi organiseerimiseks nii, et see toetaks kirjaoskuse arengut."}, {"text_idx": "#000287", "text": "Laste kirjaoskuse arengu kaardistamine ja tagasisidestamine."}, {"text_idx": "#000288", "text": "O\u0303petaja fookuses on see, mida laps juba oskab, mida ta on juurde o\u0303ppinud, mida pu\u0308u\u0308ab juba teha. Fookuses pole vead, see, mida laps veel ei oska vo\u0303i ei suuda. Hindamisel ja tagasisidestamisel on olulisel kohal vestlused ja arutelud (nt laste kirjutiste vm to\u0308o\u0308de u\u0308le) jt aktiivo\u0303ppe meetodid, mis na\u0308itavad, mida lapsed on selle teema kohta mingi aja jooksul o\u0303ppinud. O\u0303petaja leiab teadlikult aega iga lapse siiraks tunnustamiseks ja arengu ma\u0308rkamiseks, julgustamiseks ja innustamiseks."}, {"text_idx": "#000289", "text": "U\u0308ks o\u0303petaja olulisemaid rolle lisaks o\u0303ppe kavandamisele, o\u0303ppetegevuste suunamise ja o\u0303pikeskkonna (nii fu\u0308u\u0308silise kui ka vaimse) loomisele on ka kirjaoskuse arengu hindamine. Ko\u0303ik need rollid on omavahel seotud. Nii keskkonna kujundamine, ma\u0308ngud kui ka o\u0303ppetegevused peaksid vastama laste arengutasemele ja huvidele. See ta\u0308hendab, et kirjaoskuse arengu toetamise juurde peab ka\u0308ima ka pidev andmete kogumine (o\u0303ppija tegevuse ja to\u0308o\u0308de vaatlus), analu\u0308u\u0308s ja kasutamine (o\u0303pikeskkonna edasiarendamine, lastele motiveerivate o\u0303ppema\u0308ngude ja -u\u0308lesannete leidmine, lastele ja nende vanematele tagasiside andmine, vajadusel konsultatsioonid erispetsialistidega jne)."}, {"text_idx": "#000290", "text": "Kui pidada hindamiseks hinnete panemist, siis poleks ei lasteaias ega ka algklassides mo\u0303tet u\u0308ldse kirjaoskust hinnata. Meie lasteaedades numbrilisi hindeid ei kasutata. Mo\u0303ned koolieelikute ru\u0308hma o\u0303petajad vahel siiski tunnustavad tublimaid to\u0308id hindega \u201e5\u201c. Nad po\u0303hjendavad hinde panemist sellega, et see motiveerib tublisid lapsi ja sunnib teisi rohkem pingutama (hindeid alla viie reeglina lasteaedades ei kasutata). Selle praktika puhul on siiski mitmeid ku\u0308sitavusi, sest laste kirjaoskuse arengutempo varieerub individuaalselt va\u0308ga oluliselt. See, milline tase on saavutatud 6\u20137aastaselt, on seotud sellega, millist kirjaoskuse arengut toetavat keskkonda pakuti samadele lastele 3-, 4- ja 5aastaselt; palju on lapsel kodus raamatuid ja kui ka\u0308ttesaadavad need on; milliseid tegevusi vanemad/pereliikmed temaga kirjaoskuse vallas teevad ja imikueast saadik teinud on. Ka sarnases keskkonnas kasvanud lapsed, nt sama pere lapsed, vo\u0303ivad kirjaoskuse omandamisel u\u0308ksteisest oluliselt erineda. Kui nu\u0308u\u0308d o\u0303petaja tunnustab na\u0308iteks neid, kelle to\u0308o\u0308lehed on ilusad ja puhtalt ta\u0308idetud, ta\u0308hekujud u\u0308htlased ja kindla ka\u0308ega joonistatud, vo\u0303ib see neid \u201etublisid\u201c lapsi ku\u0308ll ro\u0303o\u0303mustada, ent sildistab u\u0308htlasi ko\u0303ik u\u0308leja\u0308a\u0308nud lapsed \u201emittetublideks\u201c. See mo\u0303jub motivatsiooni va\u0308hendavalt. Neil lastel on motivatsiooniga tihti juba enne probleeme. Isegi kui o\u0303petaja hindeid ei pane, na\u0308evad lapsed ise, et mo\u0303ned kaaslased on neist kiiremad, osavamad ja edukamad. Kui laps loeb soravalt vo\u0303i kirjutab kenasti, siis on \u201eviie\u201c asemel palju suuremaks tunnustuseks vo\u0303imalus kaaslastele mingi tekst ette lugeda, kirjutada kevadpeo kuulutus vo\u0303i teha mo\u0303nd muud ta\u0308htsat ja pa\u0308ris u\u0308lesannet."}, {"text_idx": "#000291", "text": "Kuid mis saab siis, kui needsamad, va\u0308ga erineva kirjaoskuse tasemega lapsed jo\u0303uavad kooli? Siis peaks neid ju ometi hindama? Jah, kindlasti. Aga hindamine ta\u0308napa\u0308evaste arusaamade kohaselt ei ta\u0308henda mitte hinnete panemist, vaid pigem kujundavat ehk o\u0303ppimist toetavat hindamist. O\u0303ppimist toetav hindamine on protsess, mille tuumaks on andmepo\u0303hine o\u0303ppe kavandamine \u2013 see, et o\u0303petaja tunneb oma o\u0303ppijate taset ja oskab igau\u0308hele anda just parajaid va\u0308ljakutseid pakkuvaid u\u0308lesandeid. Veelgi olulisem on o\u0303ppijate aktiivne osalus o\u0303ppeprotsessis. Nad seavad ise endale eesma\u0308rgi (nt tahab mo\u0303ni laps kirjutada kirja jo\u0303uluvanale, o\u0303ppida aru saama Miki-Hiire koomiksist vo\u0303i lugeda sama ha\u0308sti kui issi) ning liiguvad o\u0303petaja abiga selle poole, kogudes ma\u0308rke edust, saades tagasisidet selle kohta, mis juba selge, ja soovitusi selle kohta, kuidas minna edasi. Kui o\u0303petaja usub, et iga laps va\u0308a\u0308rib lugejaks kasvamist ning peab kirjaoskust u\u0308heks inimo\u0303iguseks, siis va\u0308a\u0308rtustab ta iga lapse individuaalset arengut ja pakub just teda toetavat tagasisidet. Selliseks tagasisideks ei ole numbrilised hinded."}, {"text_idx": "#000292", "text": "I kooliastme lapsed tahavad ku\u0308ll hindeid, ent ainult \u201eviisi\u201c. Muud hinded vo\u0303ivad o\u0303pimotivatsiooni va\u0308hendada, seepa\u0308rast on parem algklassides la\u0308bi ajada numbriteta. Va\u0308ga paljud Eesti koolid ongi I kooliastmes numbrilisest tagasisidest loobunud. Kui numbrilised hinded on koolis siiski ka I klassis kasutusel ning juhtkond ei luba o\u0303petajal erandeid teha, saab ta kehtiva riikliku o\u0303ppekava alusel siiski tagada, et tema o\u0303pilaste hinded oleksid ausad \u201eviied\u201c, mis on antud edenemise eest. O\u0303petaja seab iga lapse algtaset hinnates koos lastega igau\u0308hele va\u0308ljakutset pakkuvad o\u0303ppe-eesma\u0308rgid. Need vo\u0303ivad lapseti oluliselt erineda, nt samas klassis vo\u0303ib u\u0308he lapse eesma\u0308rk olla lugeda soravalt ette u\u0308ks luuletus ja teisel lugeda la\u0308bi luulekogu. Kui laps arvab, et eesma\u0308rk on ta\u0308idetud, na\u0308itab ta oma tulemust o\u0303petajale. O\u0303petaja tunnustab edasiminekut, annab tagasisidet ja soovitusi edasiseks to\u0308o\u0308ks ning harjutamiseks juhul, kui eesma\u0308rgiks seatu veel saavutatud pole, ja tunnustab eesma\u0308rgi ta\u0308itmist, vajadusel ka \u201eviiega\u201c. Nii on ko\u0303igil o\u0303pilastel vo\u0303imalus tunnustuse saamiseks ja eduelamuse kogemiseks."}, {"text_idx": "#000293", "text": "Kirjaoskuse arengut saab hinnata erinevatest vaatepunktidest. Na\u0308itena kirjeldame nelja erinevas vanuses last \u2013 Minnit, Manni, Jukut ja To\u0303nni nii:"}, {"text_idx": "#000294", "text": "Minni veel lugeda ja kirjutada ei oska."}, {"text_idx": "#000296", "text": "Juku oskab lugeda, aga probleemiks on liiga kiire lugemistempo ja liiga vaikne ha\u0308a\u0308l. Kirjutamisel teeb ta vigu sulgha\u0308a\u0308liku pikkuste ma\u0308rkimisel."}, {"text_idx": "#000297", "text": "To\u0303nn oskab juba I klassi algusest lugeda, kuid ei suuda tekste tihti mo\u0303ista. Kohustusliku kirjanduse lugemisega on probleeme. Korrektselt kirjutada To\u0303nn ei oska, ta teeb o\u0303igekirjavigu ja on no\u0303rk tekstiloomes."}, {"text_idx": "#000298", "text": "Selliste hinnangute puhul on la\u0308htutud eelko\u0303ige defitsiiditeooriast, va\u0308lja on toodud need aspektid, milles lastel on probleeme, milles nad teevad vigu. Kui paluda samade laste kirjaoskuse arengut ta\u0308psemalt kirjeldada, vo\u0303iks u\u0308ks o\u0303petaja va\u0308lja tuua na\u0308iteks sellised aspektid:"}, {"text_idx": "#000299", "text": "Minni veel lugeda ja kirjutada ei oska, ta\u0308hti ta ei tunne, erandiks on A ja \u201eoma ta\u0308ht\u201c M. Ha\u0308a\u0308likuid so\u0303nas eraldada ja ha\u0308a\u0308lida ta ka veel ei suuda, kuid mo\u0303nikord (lihtsamates so\u0303nades) tunneb siiski a\u0308ra so\u0303na algus- vo\u0303i lo\u0303puha\u0308a\u0308liku. Kirjutada veel ei oska, oma nime suudab ja\u0308rgi kirjutada, kui na\u0308idis on ees. Ilma na\u0308idiseta kirjutab ta to\u0308o\u0308 alla M, mo\u0303nikord ka mo\u0303ned I-d ja niisama siksakke."}, {"text_idx": "#000300", "text": "Mann veerib, lu\u0308hemaid ja lihtsamaid kuni 4-ta\u0308helisi so\u0303nu suudab ka kokku lugeda, pikematega ja\u0308a\u0308b enamasti ha\u0308tta. Kirjalikke to\u0308o\u0308juhiseid ei mo\u0303ista. Kirjutada veel ei oska, kuid pu\u0308u\u0308ab oma joonistustele siiski tekste lisada, ma\u0308rkides paberile u\u0308ksikuid ta\u0308hti. Sageli on need ta\u0308hed, mis to\u0303esti so\u0303nas ka esinevad, ent kuna paljud teised ta\u0308hed ja\u0308a\u0308vad vahele, pole ta tekst arusaadav."}, {"text_idx": "#000301", "text": "Juku loeb tempokalt, aga kipub liialt kiirustama. Tema ha\u0308a\u0308l on vaikne ja monotoonne, seeto\u0303ttu on tema lugemist raske ja\u0308lgida. O\u0303igekirjas on probleemiks sulgha\u0308a\u0308liku pikkuse ma\u0308rkimine. Pa\u0308rast vastava teema o\u0303petamist on Juku kirjato\u0308o\u0308des isegi senisest enam vigu, ta kipub ma\u0308rkima topelt k, p, t ka sulgha\u0308a\u0308likuu\u0308hendis ja topeltvokaali vo\u0303i diftongi ja\u0308rele."}, {"text_idx": "#000302", "text": "To\u0303nn oskas juba kooli tulles selgelt ja soravalt lugeda, ent ilmekus ja\u0308tab veel soovida. Poiss teeb kohati vigu, eriti haruldasemate so\u0303nade ja vo\u0303o\u0303rso\u0303nade lugemisel. Ei oska alati vastata teksti kohta ka\u0308ivatele ku\u0308simustele ega mo\u0303ista keerukamate lausete ja mitmete so\u0303nade ta\u0308hendust. To\u0303nn ei ole kuigi motiveeritud, eriti vastumeelt on talle kohustuslik kirjandus. Ta viivitab selle lugema hakkamisega ega jo\u0303ua seeto\u0303ttu ta\u0308htajaks valmis, lugemiskontrolli ku\u0308simustele vastab huupi, ei saa loetust (eriti keerukamatest ideedest ja alltekstist) aru. Kirjutamisel on probleeme algusta\u0308heortograafia ja interpunktsiooniga (kirjavahema\u0308rkide o\u0303ige kasutamisega), samuti teksti sidususega (To\u0303nni tekstid pole loogilised, hu\u0308plevad u\u0308helt teemalt teisele)."}, {"text_idx": "#000303", "text": "Meie koolides la\u0308htutaksegi hindamisel ja tagasiside andmisel sageli veel defitsiiditeooriast \u2013 ma\u0308rgatakse vigu, neid asju, mida laps veel ei oska. Kui ra\u0308a\u0308kida kirjaoskusest kui elukestvalt kujunevast fenomenist (emergent literacy), siis on nii o\u0303ppija enda kui vanema jaoks palju motiveerivam, kui o\u0303petaja oma tagasisides tooks va\u0308lja neid aspekte, mida laps juba oskab."}, {"text_idx": "#000304", "text": "Ta\u0308pselt samu lapsi vo\u0303iks teine o\u0303petaja kirjeldada hoopis niimoodi:"}, {"text_idx": "#000305", "text": "Minni tunneb suurt huvi raamatute vastu, talle meeldib vabal ajal lugemispesas erinevaid raamatuid lehitseda. Ta lehitseb raamatuid hoolsalt, lehthaaval. Ko\u0303ige sagedamini vaatleb ta rohkelt illustreeritud muinasjuturaamatuid, fotoraamatuid loodusest ning ro\u0303ivaste ja kosmeetika reklaamkatalooge. Mo\u0303nikord ta ka \u201eloeb\u201c neid raamatuid vaikselt endale, ma\u0308nguasjadele vo\u0303i so\u0303brannadele. Ta tunneb a\u0308ra oma nime kui tervikso\u0303na ning veel mitmeid teisi so\u0303nu \u2013 ta on o\u0303igesti laua juurde viinud Anu, Christella ja Katri-Elise toolid. Ta\u0308htedest tunneb ta kindlalt ta\u0308hti A, I ja \u201eoma ta\u0308hte\u201c M. Ta naudib riimima\u0308nge ja liisusalme, tunneb a\u0308ra ja oskab ka ise va\u0308lja pakkuda riimuvaid so\u0303nu. Lihtsamates so\u0303nades eristab juba algus- vo\u0303i lo\u0303puha\u0308a\u0308likut ning ka so\u0303na keskel pikalt ko\u0303lavat ha\u0308a\u0308likut (nt O so\u0303nas \u201etool\u201c). Na\u0308idise abil kirjutab ta edukalt oma nime, on proovinud a\u0308rakirja ning teeb seda oma vanuse kohta va\u0308ga pu\u0308hendunult ja kaunilt. Minnile meeldib \u201ekirjutada muinasjutte\u201c, ta teab muinasjutu olulisi tunnuseid ja kasutab huvitavaid ko\u0303nekujundeid (lisatud na\u0308idis Minni joonistusest tekstilaadsete ma\u0308rkidega ja o\u0303petaja u\u0308leskirjutus: \u201eElas kord printsess, kes tahtis va\u0308ga lilli. Tal oli palju ro\u0303o\u0303msaid lilli. Need o\u0303itsesid ja lo\u0303hnasid. Siis tuli uhke prints hobusega ja hobusele lilled maitsesid. Nad ja\u0308id sinna ja abiellusid ja elasid o\u0303nnelikult.\u201c)."}, {"text_idx": "#000306", "text": "Manni huvitavad eelko\u0303ige mitmesugused tarbetekstid: tema ma\u0308ngudes on po\u0303nevad menu\u0308u\u0308d, hinnakirjad, kino ku\u0308lastamise reeglid (na\u0308idised Manni to\u0308o\u0308dest kohati koos seletustega, sest mo\u0303ned osad tekstist pole konteksti teadmata veel kuigi loetavad). Ta teab mitme z\u030canri tekstide olulisi tunnuseid (na\u0308ide Manni tehtud teatrietenduse kuulutusest, millel on kirjas etenduse nimi, autor, lavastaja, osalised, alguse aeg, pileti hind ja laste/pensiona\u0308ride soodushind \u2013 ko\u0303ik muidugi Manni eakohases kirjaviisis, ent ta\u0308iesti a\u0308ratuntavad). Mann tunneb huvi ka ta\u0308htede ja ha\u0308a\u0308likute vastu, ma\u0308ngib hea meelega ha\u0308a\u0308likuma\u0308nge, nt laeva ta\u0308itmist. Ha\u0308a\u0308likuanalu\u0308u\u0308si ja so\u0303nade u\u0308leskirjutamise po\u0303himo\u0303te on Mannil ka\u0308es, ta teab, et ha\u0308a\u0308likud ja ta\u0308hed on seotud ning veerib hoolsalt ta\u0308hti. Lu\u0308hemaid ja lihtsamaid, kuni 4ta\u0308helisi so\u0303nu suudab ta juba kokku lugeda ja on selle u\u0308le ro\u0303o\u0303mus. Kui talle so\u0303na aeglaselt ha\u0308a\u0308lida, suudab ta selle \u201ekokku panna\u201c, kui ha\u0308a\u0308limise tempo on paras, tunneb ta a\u0308ra ka pikemaid so\u0303nu."}, {"text_idx": "#000307", "text": "Juku loeb kiiresti ning mo\u0303istab loetut ha\u0308sti, tal on hea fantaasia ja rikas so\u0303navara. Jukul on hea empaatiavo\u0303ime, ta suudab kaasa mo\u0303elda erinevatest aegadest ja kohtadest pa\u0308rit tegelastega ning mo\u0303ista nende tegevuse motiive. Ka na\u0308itlejapisik on Jukus ta\u0308itsa olemas. Juku kirjutised paistavad silma fantaasiarohkusega, ta teab palju huvitavaid fakte teda huvitavate teemade kohta (kauged maad ja rahvad, kosmos, mitmesugused masinad, erinevate riikide ko\u0308o\u0308k ja so\u0308o\u0308gitegemine)."}, {"text_idx": "#000308", "text": "To\u0303nni paeluvad koomiksid, foto- ja pildiraamatud loomadest ja eriti hu\u0308pertekstid ekraanidel. To\u0303nni jaoks on lugemine eelko\u0303ige tehniline tegevus. Ta oskab kenasti ha\u0308a\u0308lega lugeda, ent loetu mo\u0303istmisel vajab ta tuge na\u0308iteks piltidelt, kaaslastelt, o\u0303petajalt vo\u0303i vanematelt. To\u0303nnil on suur huvi muusika, arvutima\u0308ngude ja eksootiliste loomade vastu. Ta oskab ha\u0308sti lugeda skeeme ja mittelineaarseid tekste, na\u0308iteks mo\u0303istekaarte. Ta suudab skeeme ka luua ning on edukas grupito\u0308o\u0308des, milles on vaja ideid su\u0308stematiseerida. Mo\u0303istekaarti, pildiseeriat vms orientiirina kasutades suudab ta luua sidusaid ja loogilisi tekste."}, {"text_idx": "#000309", "text": "Eesti keeles kirjutama o\u0303ppimisel on lastel enim raskusi sulgha\u0308a\u0308likutega, samuti ha\u0308a\u0308likupikkuste ma\u0308rkimisega. Pole ka ime: ha\u0308a\u0308likute K, P ja T ma\u0308rkimiseks on kasutusel kaks erinevat ta\u0308hte (K, P, T ja G, B, D). Lapsed aga kuulevad sama ha\u0308a\u0308likut (nt K) ja ta\u0308itsa o\u0303igesti, sest eesti keeles pole olemas helilisi klusiile (nagu nt vene vo\u0303i inglise keeles). Keeruline on ka see, kas ja millal kirjutada mo\u0303nd ha\u0308a\u0308likut so\u0303nas topelt. See na\u0308itab, et meie o\u0303igekiri polegi nii la\u0308bipaistev kui ta\u0308iskasvanule vo\u0303ib tunduda. Na\u0308iteks ei kirjutata \u201epikalt\u201c ko\u0303lavat ha\u0308a\u0308likut sugugi ko\u0303igis keeltes kahe ta\u0308hega (vrd nt vene keele \u043ca\u043ca). Vanas kirjaviisis ma\u0308rgiti seda, et ta\u0308isha\u0308a\u0308lik ko\u0303lab lu\u0308hidalt, hoopis nii, et ja\u0308rgnev kaasha\u0308a\u0308lik kirjutati topelt (kirjutati: \u201eissand jummal\u201c, loeti: \u201eisand jumal\u201c). Seega pole pikalt ko\u0303lava ha\u0308a\u0308liku ma\u0308rkimine kahe ta\u0308hega mingi loomulik ja iseenesestmo\u0303istetav tava, vaid kokkulepe, millest aru saamiseks vajab laps rohkem kokkupuudet kirjalike tekstidega. Keerulisemad (kokkuleppelisemad) kohad eesti o\u0303igekirjas on ka I ja J ta\u0308he kasutamine ning H so\u0303na alguses. U\u0308ldiselt on tegemist siiski suhteliselt ha\u0308a\u0308lduspa\u0308rase kirjaviisiga, mis teeb eesti keeles lugema ja kirjutama o\u0303ppimise lihtsamaks kui na\u0308iteks inglise keeles."}, {"text_idx": "#000310", "text": "Eesti lasteaialaps kirjutab vo\u0303rreldes mitmete teiste riikide eakaaslastega suhteliselt o\u0303igesti. Kuuendaks-seitsmendaks eluaastaks oleks eakohane, kui laps kuuleks ha\u0308a\u0308likuid ja seda, milline ha\u0308a\u0308lik ko\u0303lab so\u0303nas pikemalt. Eakohane on seegi, et selles vanuses laps vo\u0303ib kirjutades ja\u0308tta mo\u0303nikord ta\u0308hti vahele ja eksida sulgha\u0308a\u0308likute o\u0303igekirjas. See on eakohane terves I kooliastmes (1.\u20133. klass) ning on lapsi, kes peavad nende teemadega tegelema ka hiljem. See ei peaks va\u0308hendama lugemis- vo\u0303i kirjutamismo\u0303nu; kogemuste ja lugemuse kasvades hakkab ka vigade hulk va\u0308henema. Mitmed klassio\u0303petajad ja lapsevanemad on ma\u0308rganud, et niipea, kui laps hakkab enda huvist lugema pikemaid raamatuid, paraneb oluliselt ka tema o\u0303igekiri."}, {"text_idx": "#000311", "text": "Hindamine edasise tegevuse kavandamise alusena"}, {"text_idx": "#000312", "text": "O\u0303ppijate taset ja teadmisi ei tule hinnata mitte selleks, et neile hindeid panna. Hindamise esimene eesma\u0308rk on luua alus o\u0303petaja edasiste tegevuste teadlikuks kavandamiseks. Teiseks \u2013 anda tagasisidet ja soovitusi edasiseks tegevuseks lastele ja vanematele vo\u0303imalikult toetaval ja motiveerival viisil."}, {"text_idx": "#000313", "text": "Lapsi ja\u0308lgides saab ta\u0308iskasvanu pildi sellest, millised on laste kirjaoskusega seonduvad oskused, missugused tegevused ja u\u0308lesanded lapsi huvitavad ning milliste teemadega ja mil viisil nad tegeleda soovivad. Sedalaadi vaatluse o\u0303nnestumiseks tuleb ru\u0308hmaruumis vo\u0303i klassis luua olukord, kus lastel oleks vo\u0303imalik vabalt kirjaoskusega tegeleda ja valikuid teha. Uuringutulemused na\u0308itavad, et selline lapsekeskne o\u0303ppekorraldus aitab laste arengule ja o\u0303pitulemuste saavutamisele ha\u0308sti kaasa, eriti klassides, mis on akadeemiliselt tugevamad."}, {"text_idx": "#000314", "text": "Nii alus- kui ka alghariduses on oluline ja\u0308lgida lapse terviklikku arengut, mis koosneb paljudest eri komponentidest. Mahaja\u0308a\u0308mus u\u0308hes valdkonnas vo\u0303ib mo\u0303jutada mo\u0303ne teise valdkonna oskuste kujunemist. Na\u0308iteks kehv peenmotoorika on takistuseks joonistus- vo\u0303i kirjutamisoskusele. Lapse suutmatus ning vaev pliiatsit ka\u0308es hoida ja jooni vedada vo\u0303ib muuta kogu ka\u0308elise tegevuse tema jaoks vastumeelseks. Peenmotoorika arenedes vo\u0303ib o\u0303petaja ma\u0308rgata last sagedamini kunstikeskuses joonistamas vo\u0303i ka\u0308a\u0308ridega lo\u0303ikamas."}, {"text_idx": "#000315", "text": "Vaadeldes konkreetset last tegutsemas ning analu\u0308u\u0308sides tema to\u0308id, kaardistab o\u0303petaja esmalt hetkeolukorra: Mari kirjutab o\u0303ppeu\u0308lesannetega seotud tekste, eakohast etteu\u0308tlust ja koduseid tekste u\u0308sna kenasti, tehes vaid u\u0308ksikuid vigu; samas on Mari tunnis loodud tekstides rohkesti vigu, ta eksib sulgha\u0308a\u0308liku ning I ja J ta\u0308he kasutamisel, ha\u0308a\u0308likuu\u0308hendis ei ma\u0308rgi tihti a\u0308ra ko\u0303iki ha\u0308a\u0308likuid vo\u0303i ajab sassi nende ja\u0308rjekorra. See on kummaline vastuolu, millele o\u0303petaja peagi selgituse leiab. Ta vaatleb Mari tegevusi ja ma\u0308rkab, et tunnis piilub tu\u0308druk pidevalt oma pinginaabri Anu to\u0308id."}, {"text_idx": "#000316", "text": "Kui o\u0303petaja on olukorra olemuse teadvustanud, on olulised tema edasised tegevusvalikud. Erinevad o\u0303petajad vo\u0303iksid Mari puhul pakkuda erinevaid edasisi tegevusplaane. Na\u0308iteks vo\u0303ib o\u0303petaja leida, et siin on tegemist to\u0303sise probleemiga: spikerdab juba 2. klassis! Ta paneb Mari eraldi istuma ja ja\u0308lgib hoolega, et Mari kellegi pealt maha ei vaataks. O\u0303petaja kutsub ka Mari vanemad kooli, ra\u0308a\u0308gib neile, et ka kodus tuleks ro\u0303hutada aususe ta\u0308htsust, mitte kirjalikke to\u0308id lapse eest a\u0308ra teha. Teine o\u0303petaja vo\u0303tab samuti u\u0308hendust Mari vanematega, ent ta so\u0303num ko\u0303lab veidi teisiti. Ta ra\u0308a\u0308gib vanematele, et na\u0308ib, et nende tu\u0308tar peab va\u0308ga oluliseks ha\u0308id o\u0303pitulemusi; kirjutamisel pole ta endas kindel ja piilub seeto\u0303ttu enamasti pinginaabri to\u0308o\u0308d. O\u0303petaja vo\u0303ib na\u0308iteks vanematele o\u0308elda: \u201eOlen Marile ra\u0308a\u0308kinud, et veatu kirjutamine pole 2. klassis veel oluline ja neid va\u0308ikseid etteu\u0308tlusi teeme just selleks, et igau\u0308ks saaks aru, mida tal tuleks rohkem harjutada. Tundub, et Mari siiski ei taha vigu teha, seeto\u0303ttu soovitan teil ka kodus ro\u0303hutada, et vigade tegemine on normaalne osa o\u0303ppeprotsessist. Eesti keele kirjapanemise po\u0303hialused on Maril kenasti selged, ta suudab kirja panna ha\u0308a\u0308likutele vastavad ta\u0308hed. Maril on hea na\u0308gemisma\u0308lu ja ma olen ro\u0303o\u0303muga na\u0308inud, et talle meeldib olla klassi lugemispesas. Et ta kirjaoskus areneks, tuleks kodus igati o\u0303hutada vabalugemist (ja\u0308rgnevad soovitused koduse lugemispesa sisustamiseks). Mida lugeda, seda peaks otsustama Mari ise. Oma valitud tekstidega va\u0308hemalt 20 minutit pa\u0308evas tegeldes ja\u0308a\u0308b eesti so\u0303nade kirjaviis talle peagi meelde.\u201c"}, {"text_idx": "#000317", "text": "O\u0303petaja vo\u0303ib probleemide ilmnemisel po\u0308o\u0308rduda ka kooli logopeedi poole \u2013 kas sellised vead teise klassi alguses viitavad ehk lugemisraskusele? Logopeed ma\u0308ngib ja vestleb Mariga ning leiab, et tu\u0308druku foneemitaju on hea, ent teatud juhtudel (I, J, sulgha\u0308a\u0308likud) ei suuda ta otsustada, millist ta\u0308hte valida. O\u0303petaja negatiivne tagasiside on teinud Mari teadlikuks sellest, et see on miski, mida tema ei oska (ja Mari vo\u0303ib sellele mo\u0303ttes lisada: \u201eega kunagi ka a\u0308ra ei o\u0303pi.\u201c). Logopeed vo\u0303ib lohutada nii Marit, tema vanemaid kui ka o\u0303petajaid \u2013 see on mure, mis on enamasti harjutamisega parandatav, ja tal on terve rida po\u0303nevaid ma\u0308nge, millega aidata Maril eesti keele kirjutamise su\u0308steemist aru saada."}, {"text_idx": "#000318", "text": "Kui o\u0303petaja annab lapsele vo\u0303i vanemale teada probleemist, kuid ei paku lahendusi, on see nagu diagnoos ilma ravita. Na\u0308iteks ei tasu o\u0303petajal anda tagasisidet, et Ju\u0308ri ei saa aru matemaatika tekstu\u0308lesannetest. Pigem vo\u0303iks vanematele soovitada midagi sellist:"}, {"text_idx": "#000319", "text": "\u201eAeg-ajalt tasuks kodus koos Ju\u0308riga koostada matemaatilisi jutukesi \u2013 panna kirja erinevaid arvandmeid ja arutada, mida neist leida saab ning milliseid tehteid siis tuleks teha. Mida praktilisemad u\u0308lesanded on, seda parem: na\u0308iteks vo\u0303ib arutada selle u\u0308le, mis kell keegi ku\u0308lla tuleb ja mitu tundi selleni on; kui palju saab ta endale taskuraha, kui piim ja leib maksavad teatud summa ja poodi kaasa saab ta teatud summa; kuidas saaks jagada so\u0303prade vahel ausalt komme/o\u0303unu vms. Ju\u0308ril on vaja isiklikku kogemust, et matemaatika tekstu\u0308lesanded on u\u0308ks viis elulisi probleeme ja mo\u0303istatusi kirja panna.\u201c"}, {"text_idx": "#000320", "text": "Kogenud o\u0303petaja ma\u0308rkab enamasti nii laste saavutusi kui ka puuduja\u0308a\u0308ke. Ehkki peamine fookus on lapse tugevustel ja oskustel, annab o\u0303petaja nii lapsele kui ka tema vanemale tagasisidet ja soovitusi arengukohtadega tegelemiseks. Na\u0308iteks vo\u0303ib klassio\u0303petaja eelmises peatu\u0308kis kirjeldatud Juku ja To\u0303nni vanematele ra\u0308a\u0308kida ko\u0303igist neist tugevustest, mida ta poiste lugemis- ja kirjutamistegevuses ma\u0308rganud on. Probleeme ja vigu ei ole vaja maha salata, ent nende va\u0308ljatoomise asemel vo\u0303iks o\u0303petaja pu\u0308u\u0308da anda lapsele ja vanemale soovitusi, mis la\u0308htuvad just konkreetse o\u0303ppija tugevustest."}, {"text_idx": "#000321", "text": "Na\u0308iteks vo\u0303ib o\u0303petaja vanematele ra\u0308a\u0308kida:"}, {"text_idx": "#000322", "text": "Juku suudab ka ha\u0308a\u0308lega lugeda kiiresti ja on oma lugemistempo u\u0308le va\u0308ga uhke, samas pole kiirus valjusti lugemisel siiski peamine. Temaga tasuks kodus ma\u0308ngida na\u0308itleja vo\u0303i diktorima\u0308nge \u2013 na\u0308itleja roll on va\u0308lja tuua teksti so\u0303num ja mo\u0303te. Jukus on olemas na\u0308itlejapisik; ka diktor peab lugema tempokalt, ent samas vo\u0303imalikult arusaadavalt ja piisavalt valjusti. Juku vo\u0303iks proovida \u201ediktorito\u0308o\u0308d\u201c just teda huvitavate teemadega, nt ra\u0308a\u0308kida kaugetest maadest ja rahvastest vo\u0303i juhtida kokandussaadet, mis tutvustab mingi riigi ko\u0308o\u0308ki."}, {"text_idx": "#000323", "text": "To\u0303nni jaoks on lugemine eelko\u0303ige tehniline tegevus. Ta oskab kenasti ha\u0308a\u0308lega lugeda, ent loetu mo\u0303istmisel vajab ta praegu kindlasti tuge \u2013 na\u0308iteks piltidelt (rohkelt illustreeritud raamatud, koomiksid) vo\u0303i vanematelt. Soovitan To\u0303nnile o\u0303htuti ette lugeda (seda soovitatakse teha kuni kaheteistku\u0308mnenda eluaastani). Nii omandab To\u0303nn so\u0303nu, mis on suulises ko\u0303nes haruldased ning harjub ka kirjaliku teksti keerukama struktuuriga. To\u0303nnil on suur huvi tehnika ja eksootiliste loomade vastu, talle tuleks ka kodus pakkuda tekste huvipakkuvatel teemadel (raamatud, ajakirjad, aga ka Internetiartiklid). To\u0303nn suudab edukalt lugeda ning luua skeeme ja mittelineaarseid tekste, na\u0308iteks mo\u0303istekaarte. Ta vo\u0303iks neid kasutada alusena oma tekstide loomisel, nii on tal hea ise kontrollida, kas ko\u0303ik olulised mo\u0303tted kirja said pandud. To\u0303nni paeluvad ka koomiksid, nende vaatamist tasub julgustada ning hea joonistajana vo\u0303iks To\u0303nn ka ise koomikseid luua."}, {"text_idx": "#000324", "text": "Isegi kui esimeses klassis ka\u0308ivad lapsed, kes loevad alles Minni-Manni tasemel (ka seda juhtub), tasub o\u0303petajal vestluses vanemaga va\u0308lja tuua see, mis nende areneva kirjaoskuse puhul juba silma paistab \u2013 na\u0308iteks huvi tekstide, raamatute ja ta\u0308htede vastu ning soov neid ka ise teha. O\u0303petaja vo\u0303ib vanemat julgustada, et kirjaoskuse areng on hu\u0308ppeline ning peamine on huvi ja motivatsiooni sa\u0308ilitamine ja toetamine ning jo\u0303ukohaste tekstidega tegelemine."}, {"text_idx": "#000325", "text": "Mida aga panna kirja eelpool kirjeldatud laste tunnistusele? Kui kool kasutab numbrilist hindamist ja Minni, Mann, Juku ja To\u0303nn on ko\u0303ik esimese klassi lapsed, saaksid Minni ja Mann arvatavasti kohe esimesele tunnistusele kahed. See vo\u0303ib nende lugemishuvi ja enesekindlust kirjaoskusega tegelemisel aastateks mo\u0303jutada. Juku ja To\u0303nn saaksid esimeses klassis viied; kui nad ka\u0308iksid teises vo\u0303i kolmandas klassis, siis viied vo\u0303i neljad, olenevalt konkreetse o\u0303petaja seatud hindamiskriteeriumidest. U\u0308kski neist numbritest ei annaks ei Minni, Manni, Juku ega To\u0303nni vanematele infot selle kohta, kuidas lapse kirjaoskuse arengut toetada, ning ka laps ise ei teaks, mida edasi vo\u0303i teisiti teha."}, {"text_idx": "#000326", "text": "Praegu kasutatakse paljudes koolides perioodi lo\u0303pu ja aastakokkuvo\u0303tete tegemiseks kirjeldavat tagasisidet. Kui Minni, Mann, Juku ja To\u0303nn ka\u0308iksid ko\u0303ik esimeses klassis (jah, see ON vo\u0303imalik \u2013 meie esimestes klassides on tihti koos va\u0308ga erineva tasemega lugejad) vo\u0303iks nende esimese trimestri tunnistuste emakeele osas olla kirjas na\u0308iteks:"}, {"text_idx": "#000327", "text": "Jukule: \u201eLoed kiiresti ja hea arusaamisega. Sul on rikas so\u0303navara ja hea fantaasia. Teistele ette lugedes kujuta ette, et oled na\u0308itleja vo\u0303i telediktor \u2013 nii on kaaslastel Sind lihtsam ja\u0308lgida.\u201c"}, {"text_idx": "#000328", "text": "To\u0303nnile: \u201eSu skeemid on vahvad! Kasuta neid ka kirjutamisel. Lugeda sa oskad, otsi raamatuid, koomikseid, ajakirju, mis Sind huvitavad. Ja loe, loe, loe \u2013 nii saad aina paremaks lugejaks!\u201c"}, {"text_idx": "#000329", "text": "Kui need soovitused kaasnevad eelnevalt kirjeldatud arenguvestluses antud no\u0303uannetega, siis vo\u0303ib eeldada, et ko\u0303igi nende laste lugemismotivatsioon sa\u0308ilib ning nii laps kui ka tema vanem teavad, mida teha edasi, et lapse kirjaoskus areneks. Paraku on meie I kooliastme tunnistustel antav tagasiside enamasti pigem formaalne. Na\u0308iteks vo\u0303iksid Minni, Mann, Juku ja To\u0303nn saada tunnistused, millel on kirjas neli osaoskust: tuttava teksti lugemine, vo\u0303o\u0303ra teksti lugemine, kirjalike juhiste ja\u0308lgimine ja a\u0308rakiri. Kui ko\u0303iki neid oskusi hinnataks skaalal \u201eva\u0308ga ha\u0308sti\u201c, \u201eha\u0308sti\u201c, \u201evajab harjutamist\u201c, siis vajaks Minni ja Manni puhul ko\u0303ik harjutamist. Juku ja To\u0303nni puhul oleneks hinnang ja\u0308lle o\u0303petajast. Kas Juku tuttava ja vo\u0303o\u0303ra teksti lugemise kohta vo\u0303iks o\u0308elda \u201eva\u0308ga ha\u0308sti\u201c, sest ta teeb seda tempokalt? Vo\u0303i pigem ha\u0308sti, sest samas ta kiirustab ja loeb liiga vaikselt? Nii tempo kui ka ettelugemise tugevus vajavad tegelikult harjutamist. Ent vaevalt o\u0303petaja seda tunnistusele kirjutaks, sest Juku ei loe ometi samal tasemel kui Minni vo\u0303i Mann? To\u0303nni puhul oleks ko\u0303ik muu peale kirjalike juhiste ja\u0308rgimise \u201eva\u0308ga ha\u0308sti\u201c. Kuid kas viimane oleks \u201eha\u0308sti\u201c, kuna ta tegelikult neid juhiseid sageli ei mo\u0303ista?"}, {"text_idx": "#000330", "text": "On koole, kus tagasiside andmisel kasutatakse nn \u201elausepanku\u201c. Na\u0308iteks vo\u0303ib seal olla o\u0303pitud teksti lugemise kohta kolm varianti:"}, {"text_idx": "#000331", "text": "Ko\u0303rgeim tase: \u201eLoed o\u0303pitud teksti o\u0303igesti, selgelt ja ilmekalt. Raskemate so\u0303nade lugemisel ma\u0308rkad ise oma vigu ja parandad\u201c,\nKeskmine tase: \u201eLoed o\u0303pitud teksti o\u0303igesti ja selgelt. Raskemate so\u0303nade lugemisel kasutad o\u0303petaja abi\u201c,\nMadalaim tase: \u201eLoed o\u0303pitud teksti aeglaselt ja vigadega, pead lugemist hoolega harjutama\u201c."}, {"text_idx": "#000332", "text": "Sellisel juhul oleks Minni ja Manni jaoks ka madalaim tase alles \u201eja\u0308rgmine trepiaste\u201c. Ja ehkki Minni ja Manni kirjeldused on koostatud lasteaiaealiste po\u0303hjal, tuleb tavakooli esimesse klassi ikka aeg-ajalt lapsi, kes on just sel tasemel ja kelle arengut kirjaoskuses on samuti vaja tagasisidestada viisil, mis neid julgustaks ja motiveeriks. Ka Juku puhul oleks sellest lausepangast o\u0303ige variandi leidmine keeruline. Ta loeb teksti vigadeta, ent mitte selgelt \u2013 liiga vaikne ja tempokas lugemine kahjustab selgust. Samas pole tegemist ka teise variandiga, sest raskemate so\u0303nade puhul o\u0303petaja abi vaja ei ole."}, {"text_idx": "#000333", "text": "Mida sellest ko\u0303igest ja\u0308reldada? Seda, et kirjaoskuse puhul pole oluline hinnete vo\u0303i valmishinnangute abil laste sildistamine vo\u0303i sorteerimine! Oluline on selle oskuse arengu kaardistamine ning lapsele ja vanemale sisulise, kirjeldava ja motiveeriva tagasiside andmine."}, {"text_idx": "#000334", "text": "Kuidas siis kirjaoskuse arengut kaardistada?"}, {"text_idx": "#000335", "text": "Vo\u0303iksime ra\u0308a\u0308kida ka hindamisest, aga kuna see so\u0303na seostub liiga sageli hinnete panemisega, kasutame mo\u0303istet \u201ekaardistamine\u201c. Alushariduses on levinud ka termin pedagoogiline dokumenteerimine \u2013 see on o\u0303ppimise na\u0308htavaks tegemine nii lapse, vanema kui ka o\u0303petaja jaoks. Nii on na\u0308ha nii protsess kui ka iga lapse edusammud."}, {"text_idx": "#000336", "text": "Numbriliste hinnete ja laste reastamise va\u0308ltimine ning iga lapse erineva arengutee ja tugevuste tunnustamine aitab kujundada motiveerivat lugemiskeskkonda. See on va\u0308ga va\u0308a\u0308rtuslik. Laps, kelle esimesi lugemis- ja kirjutamiskatseid ma\u0308rgatakse ning tunnustatakse (nii so\u0303naliselt kui ka na\u0308iteks tekstina\u0308idiste ru\u0308hmas eksponeerimise teel), saab julgust edasi katsetada. Algaja kirjutaja, kelle tekstist ei tooda va\u0308lja mitte vigu, vaid ma\u0308rgatakse, et selles on nt pealkiri, skeem, huvitav riim vo\u0303i vo\u0303rdlus, saab julgust ja innustust ka edasiseks tekstiloomeks. Kui aga kirjaoskust omandav laps peab keskenduma eelko\u0303ige tehnilistele oskustele, vo\u0303ib ta hakata kartma kirjaoskusega seonduvaid tegevusi ning ka kirjaso\u0303nasse ja lugemisse laiemalt eelarvamuslikult suhtuma."}, {"text_idx": "#000337", "text": "Kujuneva kirjaoskuse kohta andmete kogumiseks sobivad igapa\u0308evased kirjutamise- ja lugemisega seotud olukorrad ja tegevused, mis on o\u0303ppeprotsessiga loomulikult seotud \u2013 vaatlus, vestlus, to\u0308o\u0308de analu\u0308u\u0308s. Eraldi testimist ja kontrollimist enamasti vaja ei ole."}, {"text_idx": "#000338", "text": "Spetsiaalsed hindamistegevused, nt etteu\u0308tlused ja lugemiskontrollid, tekitavad pigem pinget ja mo\u0303nedes o\u0303ppijates ka ebakindlust. Kirjandusteose lugemise hindamiseks on koolis traditsiooniliselt kasutatud lugemiskontrolle, kuid see pole lugemismotivatsiooni seisukohast parim tee. Sedalaadi hindamine va\u0308a\u0308rtustab sageli raamatus esinevate detailide meeldeja\u0308tmist, na\u0308iteks palutakse lapsel nimetada peategelase vennad vo\u0303i Kalevipoja koerad. Formaalsed hindamismeetodid vo\u0303ivad (eriti vanemate laste puhul) ahvatleda ka ebaaususele \u2013 on lapsi, kes loevad raamatute asemel hoopis sisu lu\u0308hikokkuvo\u0303tteid, leiavad Internetist lugemiskontrollid, mida o\u0303petaja kasutab, ja o\u0303pivad vastused mehaaniliselt selgeks vo\u0303i teevad endale spikri."}, {"text_idx": "#000339", "text": "Kirjaoskust ja laste arengut mo\u0303istvad o\u0303petajad on ajast aega loetu u\u0308le arutlemiseks ja sellest kokkuvo\u0303tete tegemiseks kasutanud ka palju po\u0303nevamaid ja motiveerivamaid viise kui lugemiskontrollid. Mitmesugused ma\u0308ngud, dramatiseeringud, viktoriinid, loovu\u0308lesanded (nt raamatule uue lo\u0303pu kirjutamine illustratsiooni, koomiksi, multifilmi vms loomine) on laste jaoks atraktiivsed ja pakuvad aktiivset osalemisvo\u0303imalust. Samas annavad need oskuslikul kasutamisel o\u0303petajale olulist infot nii selle kohta, kuidas klass tervikuna raamatust aru sai, kui ka selle kohta, millised on u\u0308ksikute o\u0303ppijate tugevused ja arengukohad."}, {"text_idx": "#000340", "text": "Iga laps o\u0303pib erinevalt ning o\u0303petajale on paras va\u0308ljakutse leida just selle lapse jaoks sobiv vahend vo\u0303i meetod, mis tema motivatsiooni to\u0303staks ja kirjaoskuse arengut toetaks."}, {"text_idx": "#000341", "text": "Marti oli kuueaastane poiss, kelle vanemad po\u0308o\u0308rdusid abi saamiseks spetsialisti poole, kuna eelkoolio\u0303petaja tegi ma\u0308rkuse, et laps ei saa eelkoolis hakkama, sest ta ei oska lugeda. Martiga kohtudes ja tema lugemise alusoskusi hinnates (ha\u0308a\u0308limine, ta\u0308htede tundmine, ko\u0303ne jm) selgus, et ta tundis viit oma nimes esinevat ta\u0308hte (M, A, R, T, I). Mo\u0303ned ta\u0308hed meenusid talle ka kui ema ta\u0308ht ja isa ta\u0308ht, u\u0308leja\u0308a\u0308nud olid tundmatud. Ha\u0308a\u0308likuid kuulis ta so\u0303nas kenasti ja oskas so\u0303na ha\u0308a\u0308likhaaval ette ha\u0308a\u0308lida. Seega oli esimene eesma\u0308rk, et jo\u0303uda temaga lugemiseni, saada selgeks ta\u0308hed. Ta\u0308htede o\u0303ppimiseks pu\u0308u\u0308dis o\u0303petaja koos Martiga leida po\u0303nevaid ma\u0308luseoseid \u2013 millise objektiga konkreetne ta\u0308ht sarnaneb. Poisil oli hea fantaasia ja ta\u0308htede kohta lugusid luues said need kiiresti, otsekui muuseas selgeks. Ta\u0308htede tuttavaks saamisel sai alustada tasapisi lu\u0308hikeste so\u0303nade ja silpide lugemisega, kuid ja\u0308llegi ainult la\u0308bi ma\u0308ngu. Poissi huvitasid kobrad ja ufod. Kahest papptaldrikust meisterdati talle ufolaev, kuhu vahele poiss sai so\u0303nasedeleid toppida. Koos so\u0303nasedelitelt so\u0303nu lugedes ja arutades, kas tulnukad tahaksid selle eseme maakeralt kaasa viia vo\u0303i mitte, ta\u0308itus ufolaev. Kobraga sai teha \u201eToida kobrat\u201c ma\u0308ngu, kus so\u0303nasedelil oli taas ko\u0303iksugu so\u0303nu \u2013 so\u0308o\u0308davaid ja mitteso\u0308o\u0308davaid esemeid. Laps luges neid ja otsustas, kas ta pistab need karbikaanel oleva kobra suuavast sisse vo\u0303i mitte. Samm-sammult, lapse motivatsiooni u\u0308leval hoides, talle jo\u0303ukohaseid ning teda huvitavaid u\u0308lesandeid andes liiguti tasapisi lugemise juurde. Martile sobis individuaalne la\u0308henemine, u\u0308ks-u\u0308hele to\u0308o\u0308tamine ning \u201ela\u0308hima arengu tsooni\u201c silmas pidamine: talle anti u\u0308lesandeid, millega ta u\u0308ksi oleks raskustega hakkama saanud, aga koos spetsialisti toe ja suunamisega tuli kenasti toime. Eduelamus ning tema huvide ja o\u0303ppimistavaga arvestamine toetas poisi motivatsiooni o\u0303ppida, edasi liikuda."}, {"text_idx": "#000342", "text": "O\u0303petajatel ja vanematel on oluline teada, et laste kirjaoskuse areng vo\u0303ib aegajalt tuua kaasa ka na\u0308ilisi tagasiminekuid. Na\u0308iteks va\u0308ike Eliisabet, kes o\u0303ppis spetsiaalse mnemotehnilise laulu abil juba nelja-aastaselt oma nime veatult kirjutama, loobus viieaastaselt sellest laulust ning hakkas aeg-ajalt kirjutama oma nime hoopis kujul ELISAPET. Va\u0308lise vaatluse po\u0303hjal vigane kirjapilt oli tegelikult ma\u0308rk arenevast ha\u0308a\u0308likuanalu\u0308u\u0308si oskusest."}, {"text_idx": "#000343", "text": "Lugemisoskuse areng on individuaalne ning oleneb paljudest asjaoludest: sellest, kui palju ta kirjalike tekstidega kokku puutub, mis vanuses laps lugema o\u0303pib, kui suur on tema lugemishuvi, kui palju ta pa\u0308evas loeb, kas talle on lugemine vastumeelt vo\u0303i meelistegevus, jpm. O\u0303petaja saab hinnata, kuidas eesma\u0308rgid iga o\u0303pilase puhul realiseerunud (tulemuseesma\u0308rk) on, mida saaks lapse toetamiseks teha ning millised eesma\u0308rgid ja\u0308rgmiseks pu\u0308stitada. Hindamine peab suunama ja kannustama."}, {"text_idx": "#000344", "text": "Lasteaias on heaks lapse arengu hindamise vahendiks arengumapp, koolis o\u0303pimapp. Sinna vahele saab koguda na\u0308iteid lapse kirjutistest: esimesed katsed tuttavaid ta\u0308hti vo\u0303i oma nime kirjutada, to\u0308o\u0308lehed, ma\u0308ngude ka\u0308igus loodud tekstid, kirjaharjutused. Vo\u0303rreldes erinevatel aegadel tehtud to\u0308id, saab ma\u0308rgata edasiminekut lapse kirjutamisoskuses. Kui esimesed ta\u0308hed on o\u0303ige vildakad ja vaevu a\u0308ratuntavad, siis aja jooksul muutub ka\u0308si kindlamaks ja tugevamaks, jooned sirgemaks ning ta\u0308hed/so\u0303nad a\u0308ratuntavamaks. Koolis vo\u0303ivad esimesed tekstid olla u\u0308lesehituselt hu\u0308plikud, keskenduda mitteolulistele detailidele. Ajapikku o\u0303pivad lapsed teadlikumalt tundma erinevate tekstide omadusi ning nende kirjutised muutuvad paremini ja\u0308lgitavaks, loogilisemaks, po\u0303nevamaks. Areneb ka o\u0303igekirjaoskus. Oma varasemate aastate to\u0308id ja kirjutisi vaadates ma\u0308rkavad lapsed ka ise arengut (\u201eVaata, ma kirjutasin siin O\u0303PPETAIA kahe p ja i-ga!\u201c; \u201eNa\u0308ed, I klassis ma kirjutasin: \u201eSee on mu isa. Tal on habe. Ta ka\u0308is Urmasega kalal.\u201c Nii naljakalt kirjutasin ju \u2013 ei o\u0308elnud u\u0308ldse, mis isa enda nimi on. Ja nagu oleks ko\u0303ige ta\u0308htsam asi see, et tal habe on. (Naerab.) Ja siit ei saa u\u0308ldse aru, et kes see Urmas veel on! Nu\u0308u\u0308d ma kirjutan ku\u0308ll palju paremini!\u201c)."}, {"text_idx": "#000345", "text": "O\u0303petaja, olgu ta siis to\u0308o\u0308l koolis vo\u0303i lasteaias, ja ka lapsevanem peaksid kirjaoskuse tagasisidestamisel algusest peale kaasama lapsi endid \u2013 nad on u\u0308llatavalt nutikad ja objektiivsed. Julgelt vo\u0303ib kasutada ka enese- ja kaaslasehindamist, millest saab po\u0303hjalikumalt lugeda raamatust \u201eKujundav hindamine kui o\u0303ppimist toetav hindamine\u201c. Laps, kes oma kirjaoskust ise hindab ja ise endale eesma\u0308rke seab, on rohkem motiveeritud, vo\u0303tab o\u0303ppeprotsessis rohkem vastutust ja on suurema to\u0303ena\u0308osusega valmis ka elukestvaks o\u0303ppeks, mida praegune maailm eeldab. Muretsemiseks on po\u0303hjust alles siis, kui lapse kirjaoskuses muutusi ja arengut ma\u0308rgata ei ole vo\u0303i ja\u0308a\u0308b see temaealiste eeldatatavate tulemuste tasemele oluliselt alla."}, {"text_idx": "#000346", "text": "Koosto\u0308ine laste kirjaoskuse arengu toetamine"}, {"text_idx": "#000347", "text": "Ta\u0308iskasvanud (o\u0303petajad, o\u0303petaja abid, lapsevanemad, tugipersonal, logopeed, keeleo\u0303petaja jne) tegutsevad koosko\u0303lastatult, nad jagavad sarnaseid va\u0308a\u0308rtuseid ja po\u0303hifookus on laste motivatsiooni toetamisel/sa\u0308ilitamisel ning kirjaoskuse igaku\u0308lgsel ja arengul."}, {"text_idx": "#000348", "text": "Lapse kirjaoskus areneb ko\u0303ige mo\u0303nusamalt ja turvalisemalt, kui o\u0303petajad ja kooli/lasteaia personal ning lapsevanemad siin koosto\u0308o\u0308d teevad. Selles raamatus on eraldi alapeatu\u0308kk kodusest lugemispesast, mida tasuks vanematele tutvustada."}, {"text_idx": "#000349", "text": "Teemast su\u0308gavamalt huvitatud vanem loeb muidugi kogu raamatu la\u0308bi \u2013 va\u0308ga paljud siin toodud no\u0303uanded on va\u0308gagi edukalt rakendatavad ka koduses lugemispesas ja u\u0308ldse koduse kirjaoskust toetava keskkonna kujundamisel."}, {"text_idx": "#000350", "text": "See, et lasteaias kogu ru\u0308hma meeskond kirjaoskuse toetamisel koosto\u0308o\u0308d teeb, on pigem reegel kui erand. Nii mo\u0303nigi kord unustatakse aga a\u0308ra muusika- ja liikumiso\u0303petaja. Ka klassio\u0303petaja saab just nende ainete o\u0303petajatega edukalt koosto\u0308o\u0308d teha \u2013 on lapsi, kes armastavad laulda ja laulmise abil saab lugemise kohta palju o\u0303ppida."}, {"text_idx": "#000351", "text": "Pa\u0308ris pisikestele vo\u0303ib laule \u201ekirja panna\u201c piltkirjas, so\u0303nadega tuua va\u0308lja ko\u0303ige lihtsamad silbid, na\u0308iteks LA-LA-LAL-LAL-LAA ning mo\u0303nes laulus vo\u0303ib so\u0303naga va\u0308lja tuua ka peategelas(te) nimed, nt kirjutada MUKI ON ja siis lisada koera pilt. Selline \u201ekirjutamine\u201c pole u\u0308ksnes lo\u0303bus, vaid aitab lastel ka laulude so\u0303nu ja luuletusi paremini meelde ja\u0308tta, aru saada, milline on kirjutamise ja lugemise suund jms. Liikumiso\u0303petajaga saab joosta vo\u0303i maastikul orienteeruda mo\u0308o\u0308da hiigelsuuri ta\u0308hti ja panna neist kokku hiigelsuuri so\u0303nu, moodustada oma kehadest ta\u0308hti ja so\u0303nu jms."}, {"text_idx": "#000352", "text": "Koolis saab samuti koosto\u0308o\u0308d teha nii kehalise kasvatuse kui ka muusikao\u0303petajaga. Paljudele lastele meeldib laulda ja lauluso\u0303nu korduvalt lugeda on palju mo\u0303ttekam kui lihtsalt sama teksti uuesti ja uuesti lugeda (ka na\u0308idendite harjutamine on kaval just sellest vaatepunktist). Kui lastele meeldib mingi tempokas laul, siis selle kaasalaulmine arendab ka lugemistempot ning teksti kiiremat haaramisoskust."}, {"text_idx": "#000353", "text": "Janice J. Beaty ja Linda Pratt toovad oma raamatus \u201eEarly Literacy in Preschool and Kindergarten\u201c (\u201eVarajane kirjaoskus lasteaias\u201c) va\u0308lja u\u0308ksteist erinevat laste lugemise juhendamise tu\u0308u\u0308pi."}, {"text_idx": "#000354", "text": "Ettelugemine (read-alouds), kus o\u0303petaja loeb lastele ette. Ettelugemise eesma\u0308rk on lugemishuvi tekitamine, keeleoskuse, ko\u0303ne ja so\u0303navara arengu toetamine. Kujuneb arusaam loo struktuurist ning sellest, kuidas teksti ja raamatuga to\u0308o\u0308tatakse."}, {"text_idx": "#000355", "text": "U\u0308hislugemine (shared reading), kus o\u0303petaja loeb va\u0308ikeses grupis lastele ette loo, tehes pause, et anda lastele vo\u0303imalus kommenteerida ja ku\u0308sida, avaldada arvamusi ja ootusi loo edasise ka\u0308igu kohta. Need vestlused ei tohiks kindlasti kujuneda ku\u0308sitlemiseks \u201eo\u0303igete\u201c ja \u201evalede\u201c vastustega, vaid just u\u0308hiseks loo u\u0308le arutlemiseks, loovuse ja fantaasia arengu toetamiseks. U\u0308hislugemise ka\u0308igus tekib ka arusaam, et erinevad inimesed vo\u0303ivad u\u0308ht ja sama teksti erinevalt mo\u0303ista."}, {"text_idx": "#000356", "text": "Vaikne lugemine (silent reading), kus kogu grupp vaatab vo\u0303i loeb omaette vaikselt raamatut, on raamatuga tegevuses. Vaikne lugemine Beaty ja Pratti ja\u0308rgi eristub meie koolides tuttavast vaiksest lugemisest, mil kogu klass sama teksti loeb, selles osas, et iga laps loeb enda valitud raamatut. Lugemisele vo\u0303ib ja\u0308rgneda refleksiooniaeg, mil o\u0303ppijad vo\u0303ivad jagada muljeid so\u0303bra vo\u0303i o\u0303petajaga. Eesma\u0308rgiks on harjutada iseseisvust ja harjumust raamatut lugeda/vaadata. Sedalaadi lugemist regulaarselt ja ja\u0308rjepidevalt tehes areneb laste lugemisoskus."}, {"text_idx": "#000357", "text": "Paarislugemine (paired reading), kus kaks last aitavad u\u0308ksteisel lugeda vo\u0303i raamatut vaadata. Paarislugemine on omavaheline kommunikatsioon ja koosto\u0308o\u0308; lapsed saavad koos kaaslasega oma lugemisoskust harjutada ja arendada."}, {"text_idx": "#000358", "text": "Iseseisev lugemine (independent reading), kus lapsed loevad vo\u0303i vaatavad raamatut individuaalselt, omaette. Raamatu valib laps ise. Iseseisval lugemisel areneb lugemisoskus, vastutustunne ning kasvab kindlustunne lugejana."}, {"text_idx": "#000359", "text": "Tuutoriga lugemine (buddy reading), kus vanem vo\u0303i lugemises kogenum laps on paaris algaja lugejaga. Vanem kuulab noorema lugemist ning abistab teda. Sellega seoses areneb mo\u0303lema lugemisoskus ning noorem lugeja tunneb ennast kindlamana, kui teda on kuulamas keegi omasugune. Samaealise no\u0303ustaja kommentaare on lapsel tihti lihtsam mo\u0303ista ja ja\u0308rgida kui o\u0303petaja omi \u2013 lapsed kasutavad sarnasemat keelt."}, {"text_idx": "#000360", "text": "U\u0308ks u\u0308hele lugemine (one-on-one reading), kus ta\u0308iskasvanu vo\u0303i vanem laps on koos noorema lapsega. O\u0303petaja vo\u0303i vanem laps loeb nooremale ette; nooremal on o\u0303igus katkestada, esitada ku\u0308simusi, arutleda kaasa. Areneb vanema lapse lugemisoskus ja noorema oskus teksti mo\u0303ista ning seoseid luua."}, {"text_idx": "#000361", "text": "Toetatud lugemine (supported reading), kus ta\u0308iskasvanu toetab ja juhendab lapse lugemist."}, {"text_idx": "#000362", "text": "Juhitud lugemine (guided reading), kus va\u0308ikeses grupis lapsed loevad valjult sama teksti. O\u0303petaja loob sarnase lugemisoskusega lugemisgrupid, kellele leitakse vo\u0303imetekohane tekst."}, {"text_idx": "#000363", "text": "Kirjaoskuse ringid (literacy circles), kus va\u0308ike grupp lapsi loeb koopiaid samast tekstist vo\u0303i raamatust ning o\u0303petaja juhendamisel arutletakse loetu u\u0308le \u2013 mis mo\u0303tted, tunded vo\u0303i arvamused kellelgi tekkisid. Areneb laste kriitiline mo\u0303tlemine, lugemisoskus, eneseva\u0308ljendusoskus ning teiste arvamuse, ideede ja kriitika kuulamisoskus."}, {"text_idx": "#000364", "text": "Lugemise to\u0308o\u0308ru\u0308hm (reading workshop), kus va\u0308ikeses vo\u0303i suures grupis toimuvad o\u0303petaja juhendamisel minitunnid, et arendada lugemisoskust ja lugemisstrateegiaid. Testitakse laste oskusi ja u\u0308lesannetega toimetulekut. Lapsed loevad enda valitud tekste ja jagavad omavahel mo\u0303tteid. O\u0303petaja saab to\u0308o\u0308ru\u0308hma po\u0303hjal panna paika edasise lastekirjanduse ja lugemise o\u0303ppekava (Beaty & Pratt, 2003)."}, {"text_idx": "#000365", "text": "Beaty (2002) eristab laste lugemistegevuse arengus ja\u0308rgmisi etappe."}, {"text_idx": "#000366", "text": "Lugu ei ole veel moodustunud. Laps avab raamatu ja hakkab lalisema vo\u0303i vadistama nagu loeks; pu\u0308u\u0308ab raamatu sisu jutustada la\u0308bi raamatu piltide nimetamise; jutustab lugu, nagu iga leheku\u0308lg oleks ise jutustus, mitte ja\u0308tkuv lugu."}, {"text_idx": "#000367", "text": "Lugu on moodustunud. Laps jutustab lugu omas jadas, oma so\u0303nadega, toetudes piltidele, ignoreerides teksti. Kasutab pilte kui abivahendit loo jutustamisel, kuid tunneb, kus on tekst ning hoidub seda ka\u0308ega katmast. Jutustab lugu o\u0303iges jadas, esitades lugu so\u0303na-so\u0303nalt. Ma\u0308rkab teksti ja ku\u0308sib, mida siin on kirjutatud; osutab so\u0303nadele tuttavas loos ja nimetab neid, samal ajal jutustades meeldeja\u0308a\u0308nud lugu."}, {"text_idx": "#000368", "text": "Mida lugemispesa raamatutega o\u0303ppeto\u0308o\u0308s ette vo\u0303tta?"}, {"text_idx": "#000369", "text": "Lugemispesa raamatuvara vo\u0303ib teenida o\u0303petajat uue aine vahendamisel, seda saab kasutada lisato\u0308o\u0308 asemel kiiremate o\u0303ppurite jaoks, sealt saab lasta lastel otsida na\u0308iteid tunnis ka\u0308sitletava juurde jne. Toome ja\u0308rgnevalt veel na\u0308iteid tegevustest, mis on ennast praktikas ha\u0308sti o\u0303igustanud."}, {"text_idx": "#000370", "text": "Heas lugemispesas on nii palju raamatuid, et iga laps saab endale valida paraja ja vastavalt vanusele 15\u201330 minutit omaette keskendudes lugeda. Pa\u0308rast on vo\u0303imalik teistele ra\u0308a\u0308kida, millest loeti. Sellistest lugemisminutitest vo\u0303ib alguse saada mo\u0303negi autori vo\u0303i sarja ja\u0308rjekindel lugemine."}, {"text_idx": "#000371", "text": "Luule pa\u0308risosaks on ha\u0308a\u0308lega lugedes ko\u0303lada. Luule heaks ko\u0303lamiseks on aga vaja teatavat elukogemust ja lugemisoskust, millest mo\u0303nel lapsel ja\u0308a\u0308b vajaka. Seepa\u0308rast on tore luua luulega tutvust nii, et o\u0303petaja loeb midagi ette ja lapsed joonistavad (kasvo\u0303i va\u0308ikesi pilte) kleeppaberitele, mis omakorda luuletuse teksti juurde seinale kinnitatakse. Joonistatud detailid annavad ha\u0308sti edasi, kuidas lapsed luuletuse sisu ette kujutavad ja mis neile oluliseks kujuneb."}, {"text_idx": "#000372", "text": "Heatasemelised illustratsioonid annavad vo\u0303imaluse sisukaks vestluseks kunstitunnis, erinevate kunstilaadide ma\u0308rkamiseks ja kunstniku vo\u0303tete ja\u0308ljendamiseks. Kunstio\u0303petuses saab uurida, kuidas raamatukunstnik on kujutanud loodust, inimest, esemeid, meeleolusid jne."}, {"text_idx": "#000373", "text": "Seda vo\u0303ib teha nii ajakirjade kui ka raamatute vo\u0303i muude tekstide (sh digitekstide) abil. Iga laps vo\u0303i naabrite paar saab teksti, mille po\u0303hjal tuleb teistele ku\u0308simus(i) koostada."}, {"text_idx": "#000374", "text": "Iga laps leiab endale jo\u0303ukohase raamatu, otsib sellest lo\u0303igu ja kordamo\u0308o\u0308da loetakse need ette matkides raadio- vo\u0303i telediktorid."}, {"text_idx": "#000375", "text": "Sarnane eelnevale, kuid valitud raamatut teistele ei na\u0308idata. Sellest kirjutatakse va\u0308lja va\u0308ike osa ja selle ettelugemisel peavad teised a\u0308ra arvama, millise raamatuga on tegu."}, {"text_idx": "#000376", "text": "Nii kodus, alushariduses kui ka algkoolis on raamatute ettelugemine va\u0308ga oluline kirjaoskuse arengut toetav tegevus. Mitmes riigis on see lausa vastava haridusastme o\u0303ppekavadesse sisse kirjutatud. Lugude kuulamise kaudu o\u0303pivad lapsed tundma nende struktuuri, mo\u0303istavad, et lugudel on sissejuhatus, keskosa ja lo\u0303pp. Samuti o\u0303pivad nad mo\u0303istma ja nautima kirjalikku keelt, mis on keerukama struktuuri ja rikkalikuma so\u0303navaraga kui suuline ko\u0303ne. Lugusid saab kasutada o\u0303ppekava elluviimisel, aga lood aitavad lastel tutvuda ka pa\u0308ris elus ette tulevate olukordadega, nagu va\u0308ikevenna su\u0308nd, kellegi su\u0308nnipa\u0308ev jms. La\u0308bi lugude o\u0303pivad lapsed tundma oma ja teiste rahvaste kultuuri ja traditsioone ning mo\u0303istagi on lugude kuulamine lihtsalt suur nauding."}, {"text_idx": "#000377", "text": "Ettelugemisel vo\u0303iksid o\u0303ppeprotsessis olla ja\u0308rgmised etapid:"}, {"text_idx": "#000378", "text": "Huvi a\u0308ratamine raamatu vastu: o\u0303petaja alustab raamatu kaante na\u0308itamisest (nii esi- kui tagakaas) ning pealkirja, autori ja kunstniku tutvustamisest. Lastega arutletakse, kes vo\u0303iks olla raamatu tegelane vo\u0303i tegelased ja millest/kellest vo\u0303iks raamatus juttu olla.\nLoo ettelugemine: laste vanusest ja keskendumisvo\u0303imest oleneb, kas na\u0308idata loo ajal raamatu illustratsioone vo\u0303i ja\u0308tta need pa\u0308rastiseks, samuti see, kas ja kuidas kaasata ettelugemisse ka lapsi. Na\u0308iteks vo\u0303ivad lapsed lugeda jutust tegelaste teksti, loos esinevaid va\u0308rsse vms.\nO\u0303petaja poolt ettevalmistatud arutelu loo u\u0308le: nooremate lastega vo\u0303ib ra\u0308a\u0308kida peategelasest \u2013 miks ta sulle meeldis? Mida sina oleksid teisiti teinud? Kas sinuga on ka nii juhtunud? jne. Loo arutelu saab organiseerida ka kaaslasega paarisaruteluks vo\u0303i"}, {"text_idx": "#000379", "text": "Teadusuuringud on na\u0308idanud, et o\u0303petaja igapa\u0308evane ettelugemine, eriti kui loetu ja so\u0303nade ta\u0308henduste u\u0308le vesteldakse, arendab ma\u0308rgatavalt laste so\u0303navara, analu\u0308u\u0308sioskust, vestlusoskust, kirjutamist, teksti mo\u0303istmist ning loob koos u\u0308hiseid teadmisi."}, {"text_idx": "#000380", "text": "Nii eelkooliealiste laste kui ka muu keele- ja kultuuritaustaga laste puhul tasub ettelugemisel kasutada erinevaid teksti visualiseerimise vahendeid \u2013 joonistusi ja illustratsioone, nukke, fotosid, rekvisiite. Need aitavad hoida laste ta\u0308helepanu ettelugemise ajal, samuti on neist abi hiljem loo u\u0308mberjutustamise ning su\u0308ndmuste ja\u0308rjestamise juures. Loo na\u0308htavaks muutmiseks vo\u0303ib pildiraamatu puhul kopeerida loetava loo ta\u0308htsamaid illustratsioone ja need va\u0308lja lo\u0303igata (lo\u0303iked vo\u0303ib ka lamineerida ja nt magnettahvlile kinnitada). Illustratsioone vo\u0303ib o\u0303petaja vo\u0303i mo\u0303ni lastest ka jooksvalt, loo jutustamise ka\u0308igus tahvlile joonistada. Samuti vo\u0303ib meisterdada loo tegelastest nukud, mida lapsed saavad hiljem loo u\u0308mberjutustamisel kasutada. Veel vo\u0303ib o\u0303petaja otsida sobivaid ma\u0308nguasju, nt kolm erinevas suuruses karu."}, {"text_idx": "#000381", "text": "U\u0308ks vahva vo\u0303imalus ettelugemise lastele ko\u0308itvaks tegemiseks on kasutada muinasjutukotti (storysack): krookpaelaga kinni ka\u0308iv kott vo\u0303ib sisaldada raamatut, u\u0308hte vo\u0303i mitut loo peategelast, loo juurde kuuluvaid rekvisiite, helikandjat selle looga, teemaga haakuvat teist raamatut, ma\u0308nge jms (Mukherji & O\u2019Dea, 2000)."}, {"text_idx": "#000382", "text": "Eestis la\u0308bi viidud kirjaoskust toetava o\u0303pikeskkonna uuringust selgus, et ko\u0303ik intervjueeritud lasteaiao\u0303petajad loevad lastele iga pa\u0308ev unejuttu. Lisaks on luuletused ja kirjanduspalad planeeritud o\u0303ppetegevustesse va\u0308hemalt korra vo\u0303i paar-kolm korda na\u0308dalas. U\u0308ks o\u0303petaja loeb iga pa\u0308ev hommikuringis u\u0308he luuletuse vo\u0303i jutu. Mo\u0303ned o\u0303petajad loevad ette laste palvel vabategevuse ajal, neil on ru\u0308hmas selleks lugemispesa vo\u0303i raamatunurk. Unejutt valitakse la\u0308htuvalt laste soovidest, o\u0303petaja enda eelistustest, laste kodust kaasa toodud raamatutest vo\u0303i valitakse hea tuntud klassikaline lasteraamat. O\u0303ppetegevuses etteloetavad kirjanduspalad valitakse nii, et need oleks seotud na\u0308dalateemaga, kasvatusliku sisuga, so\u0303navara arendavad vo\u0303i lastele uuemat lastekirjandust tutvustavad. Unejutule loo analu\u0308u\u0308si ega pikka arutelu ei ja\u0308rgne, sest lugemise eesma\u0308rk on teine. Ko\u0303igi o\u0303petajate so\u0303nul ja\u0308rgneb pa\u0308rast o\u0303ppetegevuses loetud lugu alati vestlus vo\u0303i loo analu\u0308u\u0308s. Vestlusku\u0308simused on tihti enne la\u0308bi mo\u0303eldud, aga vahel kujuneb vestlus spontaanselt va\u0308lja. U\u0308ksikud o\u0303petajad vastasid, et ei planeeri vestlust kunagi ja on spontaansed, ootavad, kuhu lapsed ise oma jutuga va\u0308lja jo\u0303uavad. Kaks o\u0303petajat annavad enne vestlust lastele mingi u\u0308lesande, mis motiveeriks neid kuulama ja kaasa mo\u0303tlema."}, {"text_idx": "#000383", "text": "Sageli kasutavad o\u0303petajad pa\u0308rast uue, vo\u0303i ka lastele juba tuttava jutu, ettelugemist loo u\u0308mberjutustamist. See aitab lastel mo\u0303ista loo struktuuri \u2013 algus, teemaarendus ja lo\u0303pp \u2013 ning soodustab ma\u0308lu arengut: millised su\u0308ndmused u\u0308ksteisele ja\u0308rgnesid, kes olid tegelased jne. Samuti aitab see kinnistada uut so\u0303navara: lastele ja\u0308a\u0308vad sageli meelde mo\u0303ne tegelase huvitavad laused vo\u0303i nimed (nt reinuvader, hallivatimees jne). Teistele jutustamine aitab arendada eneseva\u0308ljendusoskust: millise tooniga ra\u0308a\u0308gib sinu tegelane (a\u0308hvardavalt, kavalalt, kurjalt, so\u0303bralikult jne), milliseid lauseid ning so\u0303nu ta kasutab."}, {"text_idx": "#000384", "text": "Ka lugude dramatiseerimine on va\u0308ga va\u0308a\u0308rtuslik nii laste eneseva\u0308ljendusoskuse, ma\u0308lu kui ka fantaasia arengu seisukohalt. Draamama\u0308ng vo\u0303imaldab lastel"}, {"text_idx": "#000385", "text": "elada sisse erinevatesse karakteritesse ja arendada empaatiat;\nva\u0308ljendada loovalt oma ideid ja tundeid;\nto\u0308o\u0308tada la\u0308bi ja teadvustada oma ideid ja kogemusi."}, {"text_idx": "#000386", "text": "So\u0303navara arendamine pole otseselt lugemistegevus, ent ka sellele tuleks teadlikult ta\u0308helepanu po\u0308o\u0308rata, sest so\u0303navara ja teadmiste pagas on loetu mo\u0303istmise keskne tegur. Ettelugemine aitab lastel paremini so\u0303navara laiendada siis, kui o\u0303petajad esitavad lugemise kestel ja pa\u0308rast seda avatud ku\u0308simusi, selgitavad so\u0303navara jutu kontekstis, laiendavad so\u0303nade ta\u0308hendust pa\u0308rast teksti lugemist ning loovad soodsa vo\u0303imaluse vestluseks ja aruteluks loetu po\u0303hjal. Lastega tuleks ka\u0308sitleda va\u0308hemalt 2\u20133 uut so\u0303na pa\u0308evas. Uuringud na\u0308itavad, et lugemine ja sellega seotud so\u0303nade ka\u0308sitlemine on parimad viisid va\u0308ikelaste so\u0303navara laiendamiseks."}, {"text_idx": "#000387", "text": "Ko\u0303ne ja mo\u0303tlemise arengu seisukohast on head sellised tekstid, mis esitavad lastele va\u0308ljakutse mo\u0303tlemiseks ja vestlemiseks. Seepa\u0308rast on laste arengule kasulik, kui o\u0303petaja loeb lisaks muinasjuttudele ja ilukirjandusele ette ka muid tekste, na\u0308iteks loomadest, kosmosest, spordist vo\u0303i tehnikaimedest. Mo\u0303nikord on po\u0303nev koos uurida na\u0308iteks reklaamtekste, ma\u0308ngureegleid vms. Hea tekst innustab mo\u0303tlema, otsima po\u0303hjuseid ja tagaja\u0308rgi, arutlema so\u0303nade ta\u0308henduste u\u0308le ning vo\u0303rdlema teksti tegelasi ja su\u0308ndmusi oma elus ettetulevatega. Vesteldes jagavad lapsed kogemusi ja mo\u0303tteid, va\u0308itlevad ja peavad no\u0303u, haaravad teiste ideid ja arutlevad teise vaatenurga u\u0308le."}, {"text_idx": "#000388", "text": "Eesti lasteaiao\u0303petajad on lisaks igapa\u0308evasele unejutu lugemisele intervjuudes maininud ka na\u0308pu- ja liisusalmide kasutamist kas siis iga pa\u0308ev vo\u0303i paar korda na\u0308dalas \u2013 hommikuringides, keele- ja ko\u0303netegevustes, vabal ajal jm. Teadlased on uurinud riimima\u0308ngude ja liisusalmide mo\u0303ju lapse keeleteadlikkuse ja ko\u0303ne arengule. Kaks sarnase ko\u0303laga so\u0303na, mida korratakse (tihti koos ru\u0308tmiliste liigutustega, nt patsu-patsu kooki) uuesti ja uuesti, loovad ja tugevdavad ko\u0303nekeskuse na\u0308rviu\u0308hendusi, so\u0303na muutub lapsele tuttavaks ja so\u0303navara rikastub. Vaid u\u0308he ha\u0308a\u0308liku poolest erineva so\u0303napaariga ma\u0308ngimine (na\u0308iteks \u201eKASS-TASS\u201c vo\u0303i \u201eKEHA-KO\u0308HA\u201c) aitab lapsel o\u0303ppida eristama so\u0303nu ja ka ha\u0308a\u0308likuid, ise seda teadvustamata. See on oluline fonoloogilise teadlikkuse eeldus. Mitmed uuringutulemused viitavad sellele, et(liisu)salmide, riimima\u0308ngude ja luuletuste kasutamine toetab tulevikus ha\u0308a\u0308limis- ja lugemisoskuse arengut: lapsed, kes armastavad laulda ja ma\u0308ngida so\u0303nama\u0308nge, vahetades so\u0303nades a\u0308ra algusta\u0308hti ja leiutades riimuvaid so\u0303nu, arendavad nende ma\u0308ngude kaudu oma foneemitaju ja -teadlikkust."}, {"text_idx": "#000389", "text": "Jututamine on eestikeelne vaste soome so\u0303nale sadutus (ingl storycrafting), millega soome lapse keele ja kultuuri uurijad Monika Riihela\u0308, Liisa Karlsson ja nende kolleegid on hakanud ta\u0308histama u\u0308ht kindlat to\u0308o\u0308viisi, mille eesma\u0308rk on luua lapsele turvaline ja inspireeriv olukord toetamaks tema jutustamist. Niisiis on jututamine jutustamiseks soodsa olukorra loomine."}, {"text_idx": "#000390", "text": "Selle tuum on lapsele kindlustunde andmine, et tema lugu on oluline, et ta\u0308iskasvanu on selle loo algusest kuni lo\u0303puni lapse pa\u0308ralt, ja\u0308lgib teda, va\u0308a\u0308rtustab loo esitajat seela\u0308bi, et vahendab tema suulise esituse kirjalikku keelde, usaldab ta\u0308ielikult jutustaja valikuid ja austab tema kui autori o\u0303igusi."}, {"text_idx": "#000391", "text": "Jututamismeetodi va\u0308ljato\u0308o\u0308tajad on seda na\u0308inud inimese identiteedi ja suhtlemise edendamise u\u0308ldise vahendina: \u201eSeda meetodit saab kasutada u\u0308ksko\u0303ik millal ja u\u0308ksko\u0303ik kus, ning jutte ja lugusid vo\u0303ib u\u0308les kirjutada igau\u0308helt, kes on no\u0303us midagi jutustama. Vanurite lugude a\u0308rakuulamine ja u\u0308leskirjutamine on samuti innustunud poolehoidu leidnud. Ta\u0308iskasvanud vo\u0303ivad harrastada seda vastastikku, korraldades u\u0308ksteise a\u0308rakuulamise hetki. Lugude jutustada laskmine ja u\u0308leskirjutamine on praktikas ja\u0308releproovitud ja kasulikuks tunnistatud meetod, mis edendab peale muu ka vo\u0303rdva\u0308a\u0308rset dialoogi ja aitab inimestel enda jaoks aega leida.\u201c (\u201eLapset kertovat ja toimivat\u201c). Kuna aga ka\u0308esolev kogumik on mo\u0303eldud toeks alusharidusele ja algo\u0303petusele, keskendume siin lapsega suhtlemisele."}, {"text_idx": "#000392", "text": "Jututamine ei ole u\u0308hekordne vo\u0303i mo\u0303nekordne didaktiline vo\u0303te, vaid to\u0308o\u0308viis vo\u0303i suhtlustava: sellise suhte kujundamine, kus laps mistahes hetkel ja olukorras saab tulla ta\u0308iskasvanu juurde, kellele ta on harjunud oma lugusid ra\u0308a\u0308kima, ja see ta\u0308iskasvanu avab end jutustavale lapsele, asetub tema tasandile, et lugusid u\u0308les ma\u0308rkida. Siin tuleb kindlasti mo\u0303elda kultuuritaustast ja kasvatustraditsioonist tulenevatele erinevustele. On maid, rahvaid ja koole-lasteaedu, kus on alati harjutud lapse va\u0308ljendussoovi ja -oskust austama, kus usutakse lapse arengupotentsiaali ega kiputa lapsele so\u0303nu suhu panema, tulemust nii-o\u0308elda ka\u0308tte o\u0303petama. Haridusto\u0308o\u0308tajal, kes on aga harjunud to\u0308o\u0308tama po\u0303himo\u0303ttel \u201emina o\u0303petan \u2013 sina o\u0303pid\u201c ja pa\u0308rast kontrollima, mis on omandatud, pole jututamisideega eriti palju peale hakata."}, {"text_idx": "#000393", "text": "Eesti kogemus na\u0308itab, et lapsed ei tarvitse esimese jututamiskorraga veel midagi suurt esile tuua, mo\u0303nigi laps piirdub u\u0308he u\u0308tlusega. Usaldus ta\u0308iskasvanu vastu tuleb siis, kui on vo\u0303imalus luua usalduslik suhe ning korduvalt jutura\u0308a\u0308kimise olukorda kogeda. Kui o\u0303petaja (praktikant, uurija vm) ligineb lapsele sihiga koguda materjali, vo\u0303ib laps oma tundlikkuses selle kavatsuse la\u0308bi na\u0308ha ja pu\u0308u\u0308da ta\u0308iskasvanu soovidele nii-o\u0308elda vastu tulla."}, {"text_idx": "#000394", "text": "Jututamiskorra tegevus jaguneb neljaks osaks:"}, {"text_idx": "#000396", "text": "Lapsel on o\u0303igus ra\u0308a\u0308kida oma lugu oma soovi kohaselt, teda ei pea suunama ega korrigeerima. Selles asja vo\u0303lu ongi: laps saab tunda, et teda usaldatakse ja tema o\u0308eldu on oluline. Olulisust ro\u0303hutab ka see, et jutt kirjutatakse u\u0308les. See aitab lapsel tundma o\u0303ppida o\u0308eldud ja kirjutatud teksti suhet. Lapsed ja\u0308lgivad vo\u0303lutult, kuidas nende so\u0303nad muutuvad kirjama\u0308rkideks, toimugu see siis arvuti vo\u0303i paberi-pliiatsi abil."}, {"text_idx": "#000397", "text": "Lastel on tavaliselt va\u0308ga ha\u0308sti meeles, kuidas nad ra\u0308a\u0308kisid, ja kui ta\u0308iskasvanu tegevuse kolmandas faasis lugu ette loeb, saab ta kohe kuulda, millega ta ta\u0308helepanematuse to\u0303ttu on eksinud. Enamasti lapsed oma lugu palju ei muuda, nad vaid ta\u0308psustavad mo\u0303nda seika, panevad tegelasele nime vms."}, {"text_idx": "#000398", "text": "Jututamise kui didaktilise to\u0308o\u0308vahendi tutvustamisel ro\u0303hutatakse lapse kui jutustaja autorio\u0303igusi. Lapselt tuleb ku\u0308sida luba, kui tema juttu kavatsetakse kusagil na\u0308idata vo\u0303i avaldada. Lapse nimi peab olema ma\u0308rgitud loo juurde. Siin tuleb arvesse vo\u0303tta, et eri riikides on lapsi puudutavate uurimuste la\u0308biviimine ja isikuandmete kaitse ku\u0308simused seadusega mo\u0303nevo\u0303rra erinevalt reguleeritud. Kui Soome uurijad peavad oluliseks lapse ta\u0308isnime avaldamist, siis Eesti u\u0308lio\u0303pilasto\u0308o\u0308des on soovitatud tegelikud nimed asendada koodi vo\u0303i pseudonu\u0308u\u0308miga. Igatahes peaks laste juttude u\u0308leskirjutaja ja koguja seda probleemi teadvustama ning enesele ja lapsele selgeks tegema, milleks ja kuidas kogutud materjali kasutatakse."}, {"text_idx": "#000399", "text": "Jututamine vo\u0303ib toimuda puhtalt lapsest la\u0308htuvalt (ra\u0308a\u0308gib, mida hetkel soovib) vo\u0303i olla temaatiliselt keskendatud (lapselt ku\u0308sitakse lugu teatud teemal). Jututada vo\u0303ib ka kollektiivselt (paaris, ru\u0308hmas) nii, et mitu last ra\u0308a\u0308givad vaheldumisi. Jututamismeetodi tutvustamiseks vo\u0303ibki to\u0308o\u0308tada lasteru\u0308hmaga, nii et iga soovija saab midagi ra\u0308a\u0308kida, kusjuures ko\u0303ik na\u0308evad, kuidas o\u0308eldu u\u0308les kirjutatakse. Jututamismeetodi loojad panevad selle to\u0308o\u0308viisi kasutajale su\u0308damele: \u201eMeetodi mo\u0303te selgub po\u0303himo\u0303tteliselt kahest ku\u0308simusest, mis lugude u\u0308lesma\u0308rkijal tuleb endale esitada, kui ta tahab oma kuulamisoskust arendada. Need on: 1) Mida ma lastele (hoolealustele, vanuritele jne) nendega kokku saades o\u0303petan ja annan? ning 2) Kas ma oskan teise inimese kinki, juttu ja lugu vastu vo\u0303tta ning neist heameelt tunda?\u201c Pikemalt saab jututamisest lugeda Helsinki U\u0308likooli veebilehelt"}, {"text_idx": "#000400", "text": "( ja Eesti lastelt kogutud materjali \u201eLaste jutusalv\u201c leiab aadressilt"}, {"text_idx": "#000402", "text": "Lugemispesa on ta\u0308nuva\u0308a\u0308rne keskkond ko\u0303igile lastele, so\u0303ltumata nende arengutasemest vo\u0303i ilmnevatest raskustest. Selles peatu\u0308kis vaatame la\u0308hemalt lugemisraskust ja selle riski. Lugemisraskus pole siiski ainus raskus, mis lastel esineb. Lugemispesa saab ja suudab olla toetav ka ko\u0303ne- ja keelepuudega lastele, hu\u0308peraktiivsete ning autistlike joontega lastele, arengus ma\u0308rgatavalt maha ja\u0308a\u0308nud lastele ja veel paljudele erivajadustega lastele. Ko\u0303igi nende laste lugema o\u0303ppimist ning hilisemat lugemist iseloomustab aeglus, vigade suur arv, vaevaline o\u0303ppimine ja kiire unustamine. Ja\u0308rgnevas lo\u0303igus olen neid lapsi nimetanud va\u0308heste oskustega lasteks. Kindlasti peaks po\u0303nevat tegutsemist lugemispesas leiduma ka andekatele lastele."}, {"text_idx": "#000403", "text": "Lugemispesa kavandades ja arendades mo\u0303tle ko\u0303igile oma ru\u0308hma vo\u0303i klassi lastele. Hangi ja paku raamatuid, ma\u0308nge jm materjali arvestades nii ru\u0308hma u\u0308ldist taset ja vanust, kui ka alla- ja u\u0308lespoole sellest. Ha\u0308id tekste ja pilte on vo\u0303imalik kohandada lihtsamaks, samuti on neid kerge muuta keerukamaks ja suuremat mo\u0303tteto\u0308o\u0308d no\u0303udvamaks."}, {"text_idx": "#000404", "text": "Liikumine ja liigutamine aitab ta\u0308helepanu hoida ja ja\u0308lgida lugudes toimuvat. Paljudel lastel on raske ja\u0308lgida jutustust, kui sellega ei kaasne pilti, mo\u0303nd huvitavat eset vo\u0303i pika jutujupi kohta on ainult u\u0308ks pilt. Kasuta lugude ilmestamiseks ja ettekujutuse ho\u0303lbustamiseks tegelaste kujutisi, ma\u0308nguasju, ka\u0308pik- vo\u0303i so\u0303rmenukke, loos kasutusel olevate vahendite pilte, seeriapilte vmt. Liikumine hoiab ta\u0308helepanu, peletab va\u0308simust ning kergendab planeeritud tegevuste lo\u0303petamist."}, {"text_idx": "#000405", "text": "Ko\u0303ik lapsed soovivad olla teiste lastega koos, saada u\u0308hiseid kogemusi ning hiljem neid omakorda edasi jagada. Lugemispesa on ideaalne koht u\u0308histe huvidega tegelemiseks, ku\u0308simustele vastuste saamiseks ja uute ku\u0308simuste esitamiseks. See, et huvid ja ku\u0308simused on erineval tasemel, ainult rikastab ja avardab laste maailma."}, {"text_idx": "#000406", "text": "Mo\u0303ned mo\u0303tted ja juhised va\u0308hese lugemiskogemuse ja -huviga laste kaasamiseks lugemispesa tegevustesse"}, {"text_idx": "#000408", "text": "Lugemisraskusega lapsele vo\u0303iks olla toeks \u201ekirjaso\u0303ber\u201c kellel endal on mo\u0303ned raskused lugemisega seotud tegevustes. Koos vo\u0303iks arutada, mida teha ning vastastikku innustada ja tuge pakkuda."}, {"text_idx": "#000409", "text": "Loov ja vaba meel on igas lugemispesas teretulnud tegelane aitamaks lugemist meeldivaks teha ko\u0303igi lugejate jaoks. \u263a"}, {"text_idx": "#000410", "text": "O\u0303petaja ma\u0308rkab sageli esimesena vo\u0303imaliku lugemisraskuse tunnuseid \u2013 kuna ta tegeleb paljude lastega, on tal lapsevanemaga vo\u0303rreldes lihtsam ta\u0308hele panna eripa\u0308rasid laste kirjaoskuse arengus. Mo\u0303nikord vo\u0303ivad need eripa\u0308rad viidata lugemis- ja kirjutamisraskusele."}, {"text_idx": "#000411", "text": "Mis on lugemis- ja kirjutamisraskus?"}, {"text_idx": "#000412", "text": "Raskused lugemisel avalduvad aeglases ja vigaderohkes so\u0303nade ja lausete kokkulugemises ning loetu ebata\u0308pses mo\u0303istmises. Kirjutamisel vo\u0303ib esineda vigu ha\u0308a\u0308likupikkuste ma\u0308rkimisel (\u201epani sali kapi\u201c, mitte \u201epani salli kappi\u201c), ortograafiareeglite ja\u0308rgimisel (\u201eso\u0303idap ia\u0308nest\u201c), ha\u0308a\u0308likanalu\u0308u\u0308si oskuses (\u201ekaalkirrak\u201c pro \u201ekaelkirjak\u201c)."}, {"text_idx": "#000413", "text": "Erialases kirjanduses kasutatakse lugemisraskuse mo\u0303iste ko\u0303rval ka terminit \u201edu\u0308sleksia\u201c. Selle all mo\u0303eldakse spetsiifilist lugemisraskust, mis ei ole seletatav va\u0308heste vaimsete vo\u0303imetega, ebasobiva o\u0303petuse ega sotsiaalmajandusliku mahaja\u0308a\u0308musega. Praktikute hinnangul on spetsiifilised ja mittespetsiifilised lugemisraskused tihtilugu po\u0303imunud ning nende eristamine keeruline, kuna puuduvad vo\u0303imalused mahukateks aju-uuringuteks. Seeto\u0303ttu on paljudes maades loobutud katsetest neid praktilises pedagoogilises to\u0308o\u0308s eristada ning kasutatakse u\u0308htset terminit \u201elugemisraskus\u201c (ingl reading difficulties)."}, {"text_idx": "#000414", "text": "Mis po\u0303hjustab raskusi lugemisel ja kirjutamisel?"}, {"text_idx": "#000415", "text": "Lugemisraskuse ja selle po\u0303hjuste uurimisel la\u0308htutakse iga keele kirjasu\u0308steemi isea\u0308rasustest. Eesti keeles kasutatakse kirjasu\u0308steemi, milles ha\u0308a\u0308lduse ja kirjapildi seosed on u\u0308sna pu\u0308sivad ja u\u0308ks-u\u0308hele vastavuses. Seega on eesti keeles lugema o\u0303ppimisel vo\u0303tmeku\u0308simuseks ha\u0308a\u0308limis- ja ha\u0308a\u0308likanalu\u0308u\u0308si oskus."}, {"text_idx": "#000416", "text": "Lugemisraskuste po\u0303hjustest ra\u0308a\u0308kides nimetatakse bioloogilisi po\u0303hjuseid (geneetilised muutused ning aju struktuuri ja to\u0308o\u0308 isea\u0308rasused) ning neist tulenevaid kognitiivseid po\u0303hjuseid. Nendeks on ko\u0303rvalekalded na\u0308gemis- ja kuulmistajus, raskused ko\u0303ne jagamisel ha\u0308a\u0308likuteks, ha\u0308a\u0308likute ja\u0308rjestamine nii ko\u0303nes kui ka kirjas, raskused ha\u0308a\u0308lik-ta\u0308ht vastavuse tekkimisel (st ta\u0308htede o\u0303ppimisel) ja va\u0308hene to\u0308o\u0308ma\u0308lu maht. Tihti viidatakse kirjanduses ka lugemisraskuse sotsiaalsetele po\u0303hjustele ehk va\u0308hesele kokkupuutele tekstide/kirjakultuuriga ja/vo\u0303i ebasobivale o\u0303petusele. Bioloogiliste po\u0303hjuste u\u0308le puudub o\u0303petajatel ja vanematel kontroll, ent lugemisraskuse sotsiaalsete po\u0303hjuste va\u0308ltimisega saab nii lasteaias kui ka koolis aktiivselt tegeleda \u2013 kirjaoskust toetavat fu\u0308u\u0308silist ja vaimset keskkonda kujundades, laste kirjaoskuse arengut julgustades ja nende motivatsiooni toetades."}, {"text_idx": "#000417", "text": "Lugemisraskuste tekke riskifaktorina na\u0308hakse perekonna madalat sotsiaal-majanduslikku taset, st vaesust ja va\u0308hest haridust. Just riskiperede laste kirjaoskuse eakohase arengu toetamisel on o\u0303ppeasutustel ta\u0308ita va\u0308ga oluline roll. Lugemishuvi tekitamine ja o\u0303hutamine varases eas vo\u0303ib keerulise koduse taustaga laste puhul va\u0308ltida tulevasi o\u0303piraskusi, koolist va\u0308ljalangemist ning probleeme to\u0308o\u0308jo\u0303uturul."}, {"text_idx": "#000418", "text": "Lugemisraskuse riski ma\u0308rgid koolieelses eas"}, {"text_idx": "#000420", "text": "Liikumise ja ma\u0308nguga seotud tunnused"}, {"text_idx": "#000422", "text": "Lugemis- ja kirjutamisraskuse ma\u0308rgid koolieas"}, {"text_idx": "#000424", "text": "lugemisoskus kujuneb ja areneb aeglaselt ja vaevaliselt;\naeglane, vigadega ja ilmekuseta lugemine;\nja\u0308rje kaotamine lugemisel, vo\u0303ib kaua aega pidada so\u0303rmega ja\u0308rge vo\u0303i kasutada ja\u0308rjehoidjat;\nteiste poolt ette loetud teksti mo\u0303istmine on oluliselt parem enda loetud tekstist arusaamisest;\nsuur erinevus suulisel ko\u0303nel ja lugemisel."}, {"text_idx": "#000427", "text": "raskused enda asjades korra loomisel ja pidamisel (nt kooli- vo\u0303i trennikoti pakkimine, konkreetseks to\u0308o\u0308ks vajalike asjade leidmine ja to\u0308o\u0308lauale paigutamine);\nraskused muutuste tegemisel esialgsesse plaani vo\u0303i varem kokkulepitud kavasse;\nraskused koolis antavate to\u0308o\u0308de lo\u0303petamisel, raskused ta\u0308htaegadest kinnipidamisel;\nsobivate o\u0303pistrateegiate omandamine vo\u0303ib vo\u0303tta kauem aega;\npalju abi pakuvad visuaalsed toed: nimekirjad, ajagraafikud, skeemid, tabelid jmt, kuid nende kasutamist tuleb eraldi o\u0303petada ja selgitada."}, {"text_idx": "#000428", "text": "Tuleb silmas pidada, et u\u0308helgi lapsel ei esine ko\u0303iki loetletud tunnuseid u\u0308hekorraga ja ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rselt selgelt. Oluline on loetletud tunnuste ilmnemise su\u0308gavus ja pu\u0308sivus, st raskused on ma\u0308rgatavad pikema aja jooksul. Va\u0308ga oluline on ma\u0308rgata ka lugemisraskusega lapse arengu tugevaid valdkondi ning neid sihipa\u0308raselt edasi arendada, edendada nende kaudu puuduja\u0308a\u0308vaid oskusi ning rajada alus elukutse omandamisele. Na\u0308iteks on leitud, et lugemisraskustega lapsed on sageli u\u0308lekaalukalt visuaalse mo\u0303tlemisega ning nende puhul on to\u0303ena\u0308oline ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rne kujutlusvo\u0303ime, loovus ja leidlikkus, head analu\u0308u\u0308si- ja probleemilahendamisoskused, ko\u0303rgelt arenenud algatus- ja kohanemisvo\u0303ime ning hea tehniline taip."}, {"text_idx": "#000429", "text": "Kes saab lugemisraskust ma\u0308rgata ja sellega tegelda?"}, {"text_idx": "#000430", "text": "Lugemisraskuse ma\u0308rkamisel on vo\u0303tmeso\u0303na koosto\u0308o\u0308. Kui lapsevanem, lasteaia-, eelkooli- vo\u0303i klassio\u0303petaja on ma\u0308rganud lapsel lugemis- ja/vo\u0303i kirjutamisraskuse tunnuseid, on otstarbekas panna oma ta\u0308helepanekud kirja, lisada vo\u0303imalusel lapse kirjalike to\u0308o\u0308de na\u0308idised ja po\u0308o\u0308rduda logopeedi vo\u0303i eripedagoogi poole, kes selgitab va\u0308lja arendamist vajavad oskused. Vajadusel konsulteerib vo\u0303i kaasab logopeed (eripedagoog) veel spetsialiste uuringute tegemiseks. Logopeed ja eripedagoog no\u0303ustavad lapsevanemaid ja o\u0303petajaid edasiste o\u0303petamisvo\u0303tete osas. Vajadusel alustatakse erio\u0303petusega logopeedi, eripedagoogi vo\u0303i o\u0303piabio\u0303petaja juures, ru\u0308hma- vo\u0303i individuaaltunnis."}, {"text_idx": "#000431", "text": "Eestis ei ole spetsiaalselt lugemisraskuse va\u0308ljaselgitamiseks loodud hindamisvahendeid. Lapse lugemisraskust hinnatakse praktikas, pedagoogilise to\u0308o\u0308 ka\u0308igus, analu\u0308u\u0308sides lapse vigu ning ja\u0308lgides, kas ja millist abi laps suudab vastu vo\u0303tta. Kui o\u0303petaja vajab abi vigade analu\u0308u\u0308simisel vo\u0303i abistavate vo\u0303tete valikul, on asjakohane po\u0308o\u0308rduda eripedagoogi vo\u0303i logopeedi poole."}, {"text_idx": "#000432", "text": "Kuidas saab lugemis- ja kirjutamisraskusega last aidata?"}, {"text_idx": "#000433", "text": "Harjutamine teeb enamasti meistriks! Lugemismaterjal peab eelko\u0303ige vo\u0303imaldama lapsele eduelamust \u2013 olema jo\u0303ukohane ha\u0308a\u0308likkoostiselt, lausete ja so\u0303nade vormilt ning pikkuselt (no\u0303rgal lugejal kuni 4 so\u0303na lauses), aga olema samas siiski ka vo\u0303imalikult ta\u0308henduslik ja huvitav. Lugemise lihtsustamiseks kasutatakse graafilisi orientiire, o\u0303ppematerjali visualiseerimist (pildid, joonised, skeemid). Suuremate raskuste korral on vajalik kogu o\u0303ppe kohandamine lugemisraskusega o\u0303pilasele vastavaks, kasutades tekstide lihtsustamist ja koos- vo\u0303i ettelugemist."}, {"text_idx": "#000434", "text": "Lapse toetamiseks on oluline o\u0303petaja ja pere pidev koosto\u0308o\u0308 ning lapse tunnustamine edusammudes. O\u0303petaja peab looma usaldussuhte, et vanemad saaksid last ka kodus toetada. Lapse jaoks on oluline, et tema eneseusk ja enesekindlus ja\u0308a\u0308ksid pu\u0308sima \u2013 see aitab teda edasi."}, {"text_idx": "#000435", "text": "Spetsialistid soovitavad hakata lapse lugemisega tegelema juba siis, kui ta su\u0308nnib. On palju teadlikke lapsevanemaid, kes varakult vaatavad lastega raamatuid, loevad ja jutustavad neile. Ta\u0308hed saadakse u\u0308mbritsevast keskkonnast selgeks loomulikul teel (klotsid, raamatud, sildid, pealkirjad) ja laps hakkab tavaliselt enne kooli lugema. Tal on lugemishuvi, mis on lugemisoskuse arenguks va\u0308ga oluline. Keeruliseks muutub olukord siis, kui laps mingil po\u0303hjusel ei loe ha\u0308sti vo\u0303i ei taha lugeda. Siin vo\u0303ivad vanemad teha mitu viga, mis lapse lugemishuvi kuidagi ei toeta. On lapsevanemaid, kes asuvad last hoolega treenima. Nende motiiv on mure ja hirm, et lapsel tekib koolis probleeme. Lugemist peab harjutama, aga n-o\u0308 treenimise ka\u0308igus loeb laps hirmust vo\u0303i lootuses selle eest mingit tasu saada. Tema aju ei o\u0303pi sisuliselt, ta ta\u0308idab vaid ta\u0308iskasvanu ka\u0308sklusi. Laps, keda on vastumeelselt lugema sunnitud, kaotab va\u0308ga to\u0303ena\u0308oliselt lugemishuvi, tema lugemisoskus kannatab ja arvatavasti ei vo\u0303ta ta tulevikus vabatahtlikult raamatut ka\u0308tte. O\u0303nneks kehtib ka vastupidine \u2013 laps, kes on koos vanematega turvaliselt kogenud raamatute vo\u0303lu, tegeleb nendega to\u0303ena\u0308oliselt ka edaspidi omal soovil ning oskab seda tegevust nautida."}, {"text_idx": "#000436", "text": "On hulk lapsevanemaid, kes usaldavad haridussu\u0308steemi ja loodavad, et lasteaed ja kool o\u0303petavad nende lastele ko\u0303ik vajaliku. Kui ilmnevad probleemid, vo\u0303ivad nad pahandada selle u\u0308le, miks spetsialistidest o\u0303petajad last lugema ei pane. Samuti vo\u0303ivad lapsevanemad olla segaduses, millal peaks laps lugeda oskama ja kas lugemise alla kuuluvad vaid juturaamatud vo\u0303i vo\u0303ib lugeda ka koomikseid ja tekste Internetist. Siin saab just o\u0303petaja anda infot, et lapsed loevad ko\u0303ikjalt ja raamatud on vaid u\u0308ks vo\u0303imalik infoallikas \u2013 ka muud liiki tekstide lugemine (nt subtiitrid, koomiksitekstid, veebitekstid) on lugemine ning toetab lugemisoskuse arengut."}, {"text_idx": "#000437", "text": "O\u0303petajad soovivad mo\u0303istagi koosto\u0308o\u0308alteid lapsevanemaid, kes oleksid valmis oma laste nimel pingutama. Koosto\u0308o\u0308d peab aga suutma teha ko\u0303igi peredega: lasteaeda ja kooli vo\u0303etakse vastu ko\u0303ik lapsed ning vanematel ei pea olema eelteadmisi pedagoogikast vo\u0303i suhtlemisest. Mo\u0303ned lapsevanemad on rasked, eemalviibivad, kurjad vo\u0303i pretensioonikad. Suhelda ja suhtuda nendesse headusega on ainus moodus last to\u0303eliselt toetada. O\u0303petaja peab siin olema professionaal \u2013 suhtleja, no\u0303ustaja ja kuulaja, kes muuhulgas mo\u0303istab, millised on tema enda uskumused, hoiakud ja jo\u0303uvarud. No\u0303ustamine ei ole no\u0303uandmine; no\u0303ustamine on ta\u0308ielik ta\u0308helepanu, kohalolek, hinnanguvaba kuulamine ja aktsepteerimine. Iga inimene vajab otsa vaatamist, naeratamist, sooja ha\u0308a\u0308letooni ja julgust eksida. Ta\u0308iskasvanutena saame olla lastele eeskujuks inimestevahelistest suhetest."}, {"text_idx": "#000438", "text": "Lapsevanematega kohtudes vo\u0303iks o\u0303petaja ku\u0308sida, kuidas nad ise on lugema o\u0303ppinud ja kuidas eeldavad, et seda koolis tehakse, uurida, mis on nende suurimad hirmud seoses lapse lugema o\u0303ppimisega, ning kinnitada, et ka koolis lapsed alles o\u0303pivad lugemist ja o\u0303petaja on igati toeks, et iga laps jo\u0303uaks omas tempos sorava ja arusaamisega lugemiseni. To\u0308o\u0308s vanematega on oluline teadvustada nende vo\u0303imekususkumusi \u2013 kui vanem eeldab, et tema laps on juba vo\u0303imetelt vilets lugeja ja see on mingi kaasasu\u0308ndinud omadus, mida harjutamisega muuta ei saa, siis kipub ta seda uskumust kas so\u0303nades vo\u0303i mitteverbaalselt va\u0308ljendama ka oma lapsele. Lapsed aga kalduvad uskuma oma vanemaid: kui vanem arvab, et ma olen lugemises lootusetu, siis ei olegi mul ju po\u0303hjust tekstidega vaeva na\u0308ha ja pingutada."}, {"text_idx": "#000439", "text": "Vo\u0303ib ja\u0308a\u0308da mulje, et ta\u0308napa\u0308eva lapsevanemad on va\u0308ga teadlikud ja no\u0303udlikud, kuid selle hoiaku taga vo\u0303ib olla hoopis ebakindlus ja vajadus to\u0303elise kontakti ja\u0308rele. Lapsevanemad vajavad infot. O\u0303petajal tasub vanematele tutvustada viise, kuidas tema oma klassis lugemisega tegeleb (ettelugemised, raamatureklaamid, raamatukogu ku\u0308lastamised jne) ja o\u0308elda, mida oodatakse kodult \u2013 na\u0308iteks seda, et laps iga pa\u0308ev jo\u0303ukohaseid tekste loeks. Just vanemad on oma lapse parimad eksperdid ning nendelt peab ku\u0308sima, millised on nende laste huvid, et valida ko\u0303ige sobivamaid tekste ja raamatuid. Samas saab juba ta\u0308rganud lugemishuvi kaudu tekitada huvi ka teiste valdkondade vastu."}, {"text_idx": "#000440", "text": "Kuna lugemiskontrollid vo\u0303ivad lapsevanematele seostuda negatiivsete tunnetega, mille nad vo\u0303ivad kanda u\u0308le ka lapsele, siis tuleks neile selgitada, kuidas ta\u0308napa\u0308eval lugemisest kokkuvo\u0303tteid tehakse. Vo\u0303imalusel tasub va\u0308ltida so\u0303na \u201ekontroll\u201c. Teadliku o\u0303petaja eesma\u0308rk ei ole laste lugemist kontrollida, vaid eelko\u0303ige seda toetada. Lugemisest kokkuvo\u0303tete tegemiseks vo\u0303ib kasutada grupito\u0308id, kus lapsed peavad loetud raamatute po\u0303hjal lavastama etenduse, valmistama plakati, reklaami, esitluse, luuletuse, ra\u0308pi jne. Just selline loovtegevus va\u0308hendab lastes pinget ja to\u0303stab lugemishuvi ka neis, kes meelsasti ei loe."}, {"text_idx": "#000441", "text": "Lapsevanemalt vo\u0303iks ku\u0308sida, milline on nende peres raamatute lugemise ja arvuti kasutamise vahekord. Oluline on neid kuulata eelarvamusteta ja aktsepteerides; alles siis, kui usaldus on tekkinud, saab ra\u0308a\u0308kida sellest, kui oluline on, et laps ma\u0308ngiks arvuti taga istumise ko\u0303rval ka o\u0303ues, suhtleks teiste lastega ja loeks raamatuid. Lapsed ise ei oska ha\u0308sti oma meediakasutust reguleerida, meedia u\u0308letarbimine vo\u0303ib aga tekitada u\u0308liaktiivsust ja a\u0308revust. Mida va\u0308iksem on laps, seda raskem on tal saadud infot to\u0308o\u0308delda, see aga tekitab probleeme keskendumisel ja seoste loomisel."}, {"text_idx": "#000442", "text": "Lugema o\u0303ppimise tee on lapse jaoks loomulik. Ta\u0308iskasvanud lapse u\u0308mber saavad muuta selle konarlikumaks vo\u0303i siledamaks. Pere ja o\u0303petaja koosto\u0308o\u0308 vo\u0303ib olla imeilus ja jo\u0303uduandev. Mida o\u0303nnelikumad on ta\u0308iskasvanud, seda o\u0303nnelikum on laps."}, {"text_idx": "#000443", "text": "Kui la\u0308htume ideest, et kujunev kirjaoskus saab alguse su\u0308nnist saadik (vo\u0303i isegi enne seda, kui ko\u0303hubeebiga ra\u0308a\u0308gitakse, talle raamatuid ette loetakse ja lauldakse), siis on kirjaoskuse kujunemisel ko\u0303ige olulisem paik kodune lugemispesa. Va\u0308ikesed lapsed on uudishimulikud uurijad ja arenevad va\u0308ga kiiresti. Laps vaatab, kuulab, katsub ja on huvitatud ko\u0303igest uuest. Kui beebi harjub raamatuid na\u0308gema, kui temaga koos raamatuid vaadatakse ja talle sealt jutte jutustatakse, siis on va\u0308ga hea algus lugemise juurde juba tehtud."}, {"text_idx": "#000444", "text": "Oluline ma\u0308rkso\u0303na on lapsevanema jaoks kvaliteetaeg. Lapse po\u0303hivajadus on kontakt oma vanemaga. Sellepa\u0308rast ei tohiks olla raamatu vaatamine koos lapsega mitte akadeemiline harjutus ja ettevalmistus kooliks, vaid eelko\u0303ige ro\u0303o\u0303mus koosveedetud aeg. Lapse jaoks ei ole hea, kui lapsevanem last pidevalt ku\u0308sitleb; parem on lapsele jutustada, mis pildil na\u0308ha on."}, {"text_idx": "#000445", "text": "Kodune lugemispesa vo\u0303iks vo\u0303imalustest la\u0308htuvalt vastata lugemispesa fu\u0308u\u0308silise ja vaimse keskkonna kriteeriumidele, mida on kirjeldatud esimeses peatu\u0308kis \u2013 seal peaks olema hubane, mo\u0303nus, raamatuid lehitsema ja lugema kutsuv keskkond \u2013 nt padjad, kott-tool, mugav tugitool, kuhu pugeda, vo\u0303imalus meisterdada ise raamatuid, koht valmis to\u0308o\u0308de, nt laste loodud tekstide eksponeerimiseks. Lugemispesa vo\u0303ib olla elu- vo\u0303i lastetoa nurgas, aga ka terve lastetuba vo\u0303ib olla aeg-ajalt u\u0308ks suur lugemispesa."}, {"text_idx": "#000446", "text": "Raamatud on lapse jaoks po\u0303nevad, sest seal on huvitavad pildid ja lugu. Lugude kuulamine meeldib lastele ja aitab to\u0303sta huvi raamatute vastu. Paljud va\u0308ikesed lapsed ei suuda alguses kuulata etteloetud teksti ja siis on mo\u0303istlik koos raamatut lehitseda ja piltide ja\u0308rgi lugusid jutustada."}, {"text_idx": "#000447", "text": "Lastele ei pea kodus eraldi ta\u0308hti o\u0303petama, vaid tuleb ja\u0308lgida, et nad na\u0308eksid neid oma u\u0308mbritsevas keskkonnas: ta\u0308hed seintel, ku\u0308lmkapimagnetid, ta\u0308heklotsid jne. Lapse nimi on tema jaoks juba va\u0308ga varakult oluline. Kirjutage laste nimesid lumele, kriidiga asfaldile ja laduge neid erinevatest ka\u0308epa\u0308rastest vahenditest: kivikestest, kommidest, makaronidest. Lastel tekib huvi ta\u0308htede ja kirjutamise vastu la\u0308bi igapa\u0308evategevuste: poenimekiri, aadresside ja retseptide lugemine, Youtube\u2019ist laulude valimine ning Skype\u2019is sugulastega kirjutamine. Lastetuba vo\u0303ib olla u\u0308leni u\u0308ks suur lugemispesa, kus on raamatud lastele vo\u0303imalikult na\u0308htaval ja ka\u0308ttesaadavad, seintel on ta\u0308hed, laste joonistused ja kirjakatsetused."}, {"text_idx": "#000448", "text": "Oluline on panna ta\u0308hele aega, kui laps on valmis uut vastu vo\u0303tma: ta on asjast huvitatud ja soovib ise midagi teha. Sellepa\u0308rast on hea, kui kodus on lastele ka\u0308ttesaadavad mitmesugused kirjutamisvahendid ja erinevad paberid. Lapsed, kes saavad varakult vabalt ja loovalt joonistada ning kirjutada, vo\u0303ivad ka hiljem olla paremad lugejad. Ei ole hea parandada laste kirjutisi. Pigem tuleb tunnustada neid kui ma\u0308rke kujunevast kirjaoskusest, tuua va\u0308lja positiivne (\u201eSa oled ko\u0303ik ha\u0308a\u0308likud kenasti u\u0308les ma\u0308rkinud!\u201c) ja sobival hetkel mo\u0303nusas vestluso\u0303hkkonnas selgitada, mis on erinevust \u201eiirel\u201c ja \u201ehiirel\u201c vo\u0303i kas aeglaselt roomab \u201etigu\u201c vo\u0303i \u201etiku\u201c. Selleks selgituseks pole vajadust siis, kui \u201eiire\u201c ja \u201etiku\u201c autoriks on lasteaiaealine. Vanemate laste puhul \u2013 nende, kes on kohe kooli minemas vo\u0303i juba o\u0303pivad algklassides \u2013 tasuks sellistele asjadele ta\u0308helepanu po\u0308o\u0308rata. Vestluse aluseks ei pruugi aga olla lapse enda kirjutis (mo\u0303ned tundlikud lapsed vo\u0303ivad seda siiski kriitikana tajuda), vanem vo\u0303ib taolise teksti \u201eautorina\u201c tutvustada hoopis mo\u0303nda ma\u0308nguasja, siis saab koos lapsega Mo\u0303mmit o\u0303petada, kuidas see kirjutamine ta\u0308pselt ka\u0308ib."}, {"text_idx": "#000449", "text": "Enamik eelkooliealistest lastest eksib o\u0303igekirjas, see on loomulik osa kirjaoskuse omandamise protsessist. Suur osa vigu kaob ajapikku justkui iseenesest, eelko\u0303ige lugemuse ja na\u0308gemisma\u0308lu treenimise to\u0303ttu. Seega ei ole koolieelsel ajal hea panna ro\u0303hku laste vigadele, vaid tugevustele. Mis juhtub aga siis, kui laps juba koolis ka\u0308ies ikka vigadega kirjutab? Esimestes klassides on see ka koolilapse puhul normaalne. Juhul kui lapse o\u0303petaja kasutab eelko\u0303ige defitsiiditeooriast la\u0308htuvat hindamiska\u0308sitlust, on vanema roll eriti oluline. Tema u\u0308lesanne pole nu\u0308u\u0308d last iga hinna eest \u201etreenima\u201c hakata, vaid vastupidi: tunnustada lapse va\u0308iksemaidki edusamme, julgustada teda erinevate tekstidega tegelema, neid lugema ja looma. Lohutada teda, et isegi kui o\u0303petaja toob va\u0308lja lapse vigu, teab tema (isa vo\u0303i ema), et o\u0303ppides tehaksegi vigu, see on loomulik. Samuti teab vanem, et tema lapsest saab tubli lugeja ja kirjutaja. Vanemal tasub koguda erinevatest perioodidest lapse kirjana\u0308idiseid \u2013 na\u0308iteks vo\u0303ib 7aastane imestada, KUI valesti ta viieselt kirjutas. Siis saab vanem lapse edasiminekut tunnustada ja luua ka positiivseid ootuseid tuleviku suhtes."}, {"text_idx": "#000450", "text": "Laste tunnustamine on imerohi, mis ka lugemise o\u0303ppimisel mo\u0303jub. Ma\u0308rka lapse tegemisi ja kiida teda alati kui vo\u0303imalik. Lapsed vajavad toetust ka siis, kui nad lugemisel eksivad. Ja vanema kinnitust, et lugema o\u0303ppimisel tehaksegi vigu ja laps on tubli, et ikka proovib."}, {"text_idx": "#000451", "text": "Lugemise juurde meelitamiseks on mitmeid viise. Igapa\u0308evane lugemine vo\u0303ib olla traditsioon: lapsed saavad enne igao\u0303htust ettelugemist ise lugeda ja pa\u0308rast raamatuid uurida."}, {"text_idx": "#000452", "text": "Lapsed hakkavad lugema va\u0308ga erinevas eas ja igal lapsel on lugemise juurde oma tee. Lapsevanemana on oluline ja\u0308lgida, et me ei hakkaks oma last teistega vo\u0303rdlema vo\u0303i teda liigselt lugema kiirustama. Ku\u0308ll aga vo\u0303iks juba paar aastat enne kooli teha lapsega iga pa\u0308ev u\u0308he lugemistegevuse. Erinevad lugemistegevused o\u0303petavad lapse loomulikul teel lugema."}, {"text_idx": "#000453", "text": "Lapses lugemishuvi tekitamine ja hoidmine on lapsevanema suur vo\u0303imalus, et laps hakkaks lugemist armastama. Ko\u0303ige olulisemad on suhted peres ja la\u0308hedus inimeste vahel: lapsed vajavad ta\u0308helepanu ja to\u0303elist kontakti oma vanematega. Kui laps tajub, et vanem on raamatuid vaadates ja lugedes to\u0303esti tema jaoks olemas ja kohal, siis just see hea ja turvaline tunne aitab lapse lugemishuvil to\u0303usta."}, {"text_idx": "#000454", "text": "Lugemistegevused, mis to\u0303stavad laste lugemishuvi:"}, {"text_idx": "#000456", "text": "Paljudes lasteaedades kasutatakse lugemispesa vabama\u0308ngus, nii et lapsed saavad eralduda vaiksemasse kohta ning valida tegevuseks raamatuid ja lugemisma\u0308nge. Teistel juhtudel on lugemispesa u\u0308heks tegevuskeskuseks. Na\u0308iteks kui ru\u0308hma na\u0308dalateema on \u201eKummikute kevadootus\u201c, siis pa\u0308rast hommikuringi valivad lapsed keskused ja u\u0308ks valik on ka lugemispesa. Kui kunstipesas joonistavad lapsed kevadlilli, teaduspesas uurivad ja\u0308a\u0308 sulamist ja matemaatikapesas loendavad kummikuid, siis lugemispesas vo\u0303ib olla u\u0308lesandeks leida raamatutest jutud vo\u0303i pildid kevadest. Samuti vo\u0303ib selle teemaga seoses paluda lastel meisterdada ise raamat kevadest vo\u0303i lugeda u\u0308ksteisele ette so\u0303nu ja otsustada, kas need on kevadega seotud."}, {"text_idx": "#000457", "text": "Mo\u0303nikord arvavad o\u0303petajad, et so\u0303imeru\u0308hma ei ole hea lugemispesa luua, sest lapsed ei oska veel raamatuid hoida. Tegelikult on so\u0303imeru\u0308hm on lugemispesa loomisega alustamiseks parim koht, sest mida varem harjub laps raamatut ka\u0308es hoidma ja seda uurima, seda parem. So\u0303imeru\u0308hmas peab aga ja\u0308lgima, et raamatud oleksid vastupidavad (riidest, papist vo\u0303i kilest), et laps saaks julgelt neid vaadata. Va\u0308ga nutikas on ise raamatuid teha, selleks na\u0308iteks kiirko\u0308itjaid kasutades."}, {"text_idx": "#000458", "text": "Ru\u0308hma lugemispesa on koht, kus tegelda kirjaoskusega \u2013 uurida tekste, nagu raamatuid, plakateid, reklaame, kaarte ja ka ise ko\u0303ige erinevamaid tekste luua, kasutades selleks ko\u0303ikvo\u0303imalikke abivahendeid (liivast ja plastiliinist digitaalsete nutiseadmeteni)."}, {"text_idx": "#000459", "text": "Lugemispesa peaks tasakaalustatult pakkuma o\u0303petaja poolt kavandatud tegevusi \u2013 ettelugemist, keele- ja lugemisma\u0308nge, dramatiseeringuid, meisterdamistegevusi ja samas olema lastele kohaks, kus vabal ajal ja oma valikul neidsamu ma\u0308nge vo\u0303i siis hoopis enda poolt algatatud ma\u0308nge ma\u0308ngida."}, {"text_idx": "#000460", "text": "Ma\u0308ngulistes ja elulistes situatsioonides kujuneb kirjutamisoskus koos lugemisoskusega nagu iseenesest, sarnaselt suulise ko\u0303ne arenguga. U\u0308hel hetkel laps laliseb, siis pu\u0308u\u0308ab kokku panna paariso\u0303nalist lauset, siis juba ra\u0308a\u0308gib. Vahel vo\u0303ib o\u0303petaja vo\u0303i vanem ma\u0308rgata, et laps oskab juba veidi kirjutada just selle kaudu, et avastab tema kirjutatud so\u0303na joonistuselt, paberilt vo\u0303i kaardilt. Vo\u0303imalik, et tegemist on a\u0308rakirjaga \u2013 laps ei tunne veel ta\u0308htigi, ent on hoolsalt ma\u0308rke kopeerinud kas mo\u0303nelt fotolt, raamatust vo\u0303i kaaslase to\u0308o\u0308lt. Vo\u0303imalik on ka see, et laps on hakanud iseseisvalt kirjutama ja lugema."}, {"text_idx": "#000461", "text": "Lapse huvi lugemise ja kirjutamise vastu reedabki tihti asjaolu, et seni ilma tekstita joonistustele ilmuvad ta\u0308hed vo\u0303i so\u0303nad. Tihti vo\u0303ivad esmalt so\u0303nast puududa mo\u0303ned ha\u0308a\u0308likud, kuid siiski vo\u0303ib so\u0303na olla a\u0308ratuntav (EME, KALIS OLT)."}, {"text_idx": "#000462", "text": "Lapse ko\u0303ige esimeseks kirjutamiseks peetakse juba n-o\u0308 kritseldust ehk kirjutamise matkimist. Nii vo\u0303ib laps loovma\u0308ngus kirjutada loomaaia puuride silte, arsti retsepti vo\u0303i poes olevate kaupade nimekirja. Laps on mo\u0303istnud kirjutamise rolli ja selle ta\u0308htsust kas ma\u0308lu toetajana, informatsiooni edasiandjana vms."}, {"text_idx": "#000463", "text": "Algajate kirjutajate puhul on u\u0308sna tavaline nn peegelkiri \u2013 tagurpidi kiri, milles ka ta\u0308hekujud on justkui peegelpildis. Logopeed Kadi Ku\u0308nnapuu so\u0303nul on peegelkiri levinud tihti just vasakuka\u0308eliste laste hulgas. Peegelkirja tegev laps vo\u0303ib kirjutada tagurpidi terveid lauseid. Ka lugemisel kordab laps sama loogikat, tahab alustada hoopis rea paremast servast. Peegelkirja teevad vahel ka paremaka\u0308elised lapsed, selles pole midagi eriskummalist."}, {"text_idx": "#000464", "text": "Kuni kuuenda eluaastani ei ole peegelkirja pa\u0308rast vaja muretseda. Ka siis, kui avalduvad esimesed ma\u0308rgid vasakuka\u0308elisusest, ei ta\u0308henda see automaatselt muret peegelkirjaga. Enamasti harjub laps ise o\u0303igesti kirjutama. Lasteaiaealistel ei ole ruumitaju lihtsalt veel nii ha\u0308sti arenenud, et vabalt mo\u0303ista, kus on all, kus u\u0308leval, kumb pool on vasak ja kumb parem, mis on ees ja mis taga. Kui aga laps la\u0308heb kooli ja teeb ikka veel palju peegelkirja ning ta pole kindel, kas hakata lugema-kirjutama paremalt vasakule vo\u0303i vastupidi, tuleks po\u0308o\u0308rduda erispetsialisti poole."}, {"text_idx": "#000465", "text": "U\u0308ks oluline aspekt, millest ei saa kirjutamise juures mo\u0308o\u0308da minna, on lapse peenmotoorika ning silma ja ka\u0308e koosto\u0308o\u0308 areng. Lastel, kes armastavad palju joonistada, va\u0308rviraamatuid va\u0308rvida, nokitseda ja meisterdada, on enamasti ha\u0308sti arenenud peenmotoorika ning ta\u0308htede kirjutamine muret ei valmista. Ku\u0308ll aga on igas ru\u0308hmas selliseid lapsi, kel pliiats u\u0308ldse na\u0308ppude vahel ei pu\u0308si, no\u0303rk ka\u0308si vaevu pliiatsit vastu paberit vajutada jo\u0303uab ning ka\u0308a\u0308ridega lo\u0303ikamine kohe u\u0308ldse va\u0308lja tulla ei taha. Kuna ka\u0308si on no\u0303rk, ei armasta nad ka joonistamist, va\u0308rvimist, rebimist ega lo\u0303ikamist, sest see on neile raske. Kui ka\u0308e peenmotoorika areng ning silma ja ka\u0308e koosto\u0308o\u0308oskus saavad lapse kirjutamise arengule takistuseks, on vaja individuaalset to\u0308o\u0308d vo\u0303i koosto\u0308o\u0308d kas eripedagoogi vo\u0303i lapsevanematega, et motiveerida last ka\u0308elistest tegevustest rohkem osa vo\u0303tma. Lapsega peab harjutama pliiatsihoidu ning joonistamis- ja kirjutamisvahendite kasutamist; voolima, lo\u0303ikama, rebima. On olemas peenmotoorikat arendavaid mosaiigima\u0308nge, konstruktoreid, voolimismassi jm. Tuleb leida see, mis just seda konkreetset last ko\u0303ige enam huvitab. Ka\u0308e areng on kohe na\u0308ha lapse paremaks muutuvates kirjaharjutustes, ka\u0308a\u0308ridega lo\u0303ikamises jm."}, {"text_idx": "#000466", "text": "Palju on ku\u0308situd, miks Eestis lapsed o\u0303pivad suuri tru\u0308kita\u0308hti, kui mujal maailmas alustatakse kohe va\u0308ikeste tru\u0308kita\u0308htedega. Sellist o\u0303ppimisja\u0308rjekorda saab po\u0303hjendada eelko\u0303ige traditsiooni ja tavaga. Va\u0308ikesel lapsel on suuri tru\u0308kita\u0308hti ka kergem kirjutada, sest need koosnevad enamasti kriipsukestest ja kaarekestest. Samas vo\u0303ib alustada kohe ka va\u0308iketa\u0308htedest. Leidub lapsi, kes seda oma tekstides enda algatusel teevad ning ka lasteaedu ja koole, kus sellist la\u0308henemist kasutatakse."}, {"text_idx": "#000467", "text": "Ku\u0308ll aga on oluline ja\u0308lgida juba alguses ta\u0308htede kirjutamise suunda u\u0308levalt alla ning ta\u0308he o\u0303iget kuju. Hiljem on valesti kinnistunud ta\u0308hekuju kirjutamise u\u0308mbero\u0303ppimine raske ning no\u0303uab palju harjutamist."}, {"text_idx": "#000468", "text": "Laste kirjutamise arengule avaldab ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rset mo\u0303ju see, kui lapsed na\u0308evad, kuidas kirjutamine kuulub igapa\u0308evaelu juurde. Nad na\u0308evad o\u0303petajat hommikuringis ideedekaarti kirjutamas, ru\u0308hmakaaslasi kaarti vo\u0303i kirja kirjutamas, isa poe ostunimekirja kirjutamas jne. Laste loodud kirjutisi ja kirjakatseid on oluline va\u0308a\u0308rtustada. Neid vo\u0303ib riputada u\u0308les o\u0303pikeskkonda, sest tunnustus on julgustav (\u201eNa\u0308e, Mati kirjutatud menu\u0308u\u0308 on nu\u0308u\u0308d kohviku seinal!\u201c) ja eeskuju nakkav."}, {"text_idx": "#000469", "text": "Juba va\u0308ikseid lapsi tuleks kaasata ru\u0308hma jaoks olulisi silte, teadaandeid, plakateid jms kirjutama."}, {"text_idx": "#000470", "text": "5aastane Paul leidis u\u0308hel pa\u0308eval ru\u0308hma esikupo\u0303randalt rohelise kiviga ko\u0303rvaro\u0303nga. O\u0303petaja ettepanekuga kirjutada ko\u0303rvaro\u0303nga leidmise kuulutus, tuli poiss kohe kaasa. Kuna ta kirjutada veel ei osanud, kirjutas o\u0303petaja teksti ette ja Paul kirjutas selle maha. Varsti oli kuulutus esiku seinal, ko\u0303rvaro\u0303ngas seal kenasti juures: \u201eLEITUD KO\u0303RVARO\u0303NGAS\u201c. Paar pa\u0308eva hiljem leidis Saskia ema oma kadunud ko\u0303rvaro\u0303nga u\u0308les."}, {"text_idx": "#000471", "text": "Siinkohal saab tuua va\u0308lja o\u0303petaja rolli motiveerijana, samuti lapse hindajana \u2013 o\u0303petaja teadis, et selle lapse praegusel arengutasemel on va\u0308ljakutset pakkuvaks o\u0303ppeu\u0308lesandeks just a\u0308rakiri, teksti ise kirjutamisega laps veel hakkama ei saaks."}, {"text_idx": "#000472", "text": "Paul oli just selline poiss, kelle ka\u0308si oli no\u0303rk, kirjutamine raske ning pisut vastumeelt. Selline lisau\u0308lesanne va\u0308ljus tavapa\u0308rastest lasteaias kirjutamise piiridest ning andis lapsele aimu, millistes erinevates olukordades saab kirjaoskust kasutada."}, {"text_idx": "#000473", "text": "Magistrito\u0308o\u0308s \u201eKirjaoskust toetav o\u0303pikeskkond lasteaia tavaru\u0308hmas ja lugemispesaga ru\u0308hmas\u201c vaadeldud lasteaedade o\u0303pikeskkonnas laste loodud tekstid (sildid, plakatid, loovma\u0308ngu kirjutised) praktiliselt puudusid. Erandiks oli Tartu TERAKEse lasteaed, milles vaadeldud Ro\u0303o\u0303muterakeste ru\u0308hmas oli eksponeeritud rohkelt va\u0308ga erinevaid laste loodud tekste. Kuna selliste tekstide olemasolu Eesti lasteaedade o\u0303pikeskkonnas pole sugugi tavaline, on selles raamatus just Ro\u0303o\u0303muterakeste ru\u0308hmast palju fotomaterjali, et pakkuda ideid ja inspiratsiooni ka teistele."}, {"text_idx": "#000474", "text": "Intervjuudest o\u0303petajatega selgus, et lapsed ei kirjuta eriti vabal ajal, ja kui kirjutavad, siis kas kirju vo\u0303i kaarte u\u0308ksteisele. Vabal ajal tehtu pannakse oma kappi ja viiakse koju. Ru\u0308hmakeskkonnas laste kirjutatu ei kajastunud."}, {"text_idx": "#000475", "text": "Miks laste loodud kirjaso\u0303na meie lasteaedades nii vahe silma paistab? Nt kooli minevad lapsed oskavad enamasti ko\u0303ik va\u0308hemal vo\u0303i rohkemal ma\u0308a\u0308ral lugeda ja kirjutada, ometi ei paistnud ru\u0308hmaruumides nende teste? Vo\u0303rdleme tavaru\u0308hma ja kirjaoskust toetava o\u0303pikeskkonnaga ru\u0308hma, kui na\u0308dalateemaks on na\u0308iteks \u201eLinnud talvel\u201c."}, {"text_idx": "#000476", "text": "Tavaru\u0308hmas ei ole ru\u0308hmaruumis erilisi muutusi vo\u0303rreldes mo\u0308o\u0308dunud na\u0308dala vo\u0303i kuuga. Hommikuringi seinal ripub plakat lindude so\u0308o\u0308gimajaga, kapi serval on laste voolitud tihased ja leevikesed, guas\u030cs\u030cva\u0308rvidega maalitud linnupildid on esikus va\u0308lja pandud ja iga to\u0308o\u0308 juures on ka lapse nimi. Esikus on laste maalitud lindude so\u0308o\u0308gimaja ja tihased-leevikesed. To\u0308o\u0308vihikus \u201eLasteaia looduso\u0303petus\u201c on a\u0308ra va\u0308rvitud leheku\u0308lg, kus on lindude so\u0308o\u0308gimaja ning leevikesed ja tihased. To\u0308o\u0308vihikud on aga riiulis u\u0308ksteise peal."}, {"text_idx": "#000477", "text": "Kirjaoskust toetavas ru\u0308hmas on ru\u0308hm jagatud keskusteks. Matemaatikakeskuse seinal on laste tehtud to\u0308o\u0308lehed \u2013 lindude loendamine (mitu tihast, mitu leevikest jne). Kirjakeskuses on lindude pildid ja laste kirjutatud lindude nimed (SABATIHANE, VARBLANE, LEEVIKE jne). Lugemiskeskuses on lindude ja talveteemaga seotud raamatud, kaanepildid laste poole. Kunstikeskuses on suur lindude so\u0308o\u0308gimaja ja u\u0308mber selle laste meisterdatud linnud. Teaduskeskuses on va\u0308ljas lindude so\u0308o\u0308gid ja pildid sellest, mida lindudele talveks su\u0308u\u0308a anda. Samuti on lapsed teinud ise kohvi- vo\u0303i jogurtitopsi sisse lindudele rasva- ja seemnesegu ning seinalt vo\u0303ib lugeda selle retsepti (laste ka\u0308ega kirjutatud). Hommikuringi seinal on plakat paigalindudest, luuletus, mida lapsed parajasti o\u0303pivad ning uued so\u0303nad ja mo\u0303isted (uute so\u0303nade tahvel) \u2013 sabatihane, tutt-tihane, pekk, sinitihane, nokkima jne."}, {"text_idx": "#000478", "text": "Vo\u0303rreldes tavaru\u0308hmaga on kirjaoskust toetavas o\u0303pikeskkonnas lugemine ja kirjutamine lo\u0303imitud laste igapa\u0308evategevustesse ja tegevustesse vabal ajal. O\u0303petajad va\u0308a\u0308rtustavad laste kirjutamiskatseid ja julgustavad omakirjutatud teksti o\u0303pikeskkonnas eksponeerima."}, {"text_idx": "#000479", "text": "Lastele luuakse kohad, kuhu nad saavad panna enda kirjutatu ning kogu o\u0303ppetegevuse toodang ei ole eksponeeritud ainult esikus (eelko\u0303ige siis lastevanematele), vaid enamasti ru\u0308hmaruumis, laste silmade ko\u0303rgusel. Lapsed on u\u0308ksteisele eeskujuks ning eeskuju on nakkav. U\u0308he lapse o\u0303hin oma raamatu tegemisel vo\u0303ib viia selleni, et pooled ru\u0308hma lapsed soovivad ka sama teha ning seda na\u0308dal aega jutti. Lapsi kaasatakse ru\u0308hmas o\u0303ppetegevuse ja o\u0303pikeskkonna tarbeks vajaminevat (sildid, ta\u0308histused, retseptid jms) teksti kirjutama."}, {"text_idx": "#000480", "text": "Tekstivaene o\u0303pikeskkond ei stimuleeri laste lugemisoskust ega kujunda lastes arusaama teksti rollist u\u0308hiskonnas. Na\u0308hes lapsi vabal ajal kirjutamas, oma rollima\u0308ngude tarbeks teksti loomas, kirjaoskust so\u0303brale kaardi vo\u0303i joonistuse tegemisel kasutamas, vo\u0303ib o\u0303petaja oma to\u0308o\u0308 tulemuslikuks lugeda. Lapsed on aru saanud, milline on teksti roll u\u0308hiskonnas ning on oma uued oskused kasutusele vo\u0303tnud."}, {"text_idx": "#000481", "text": "Oma to\u0308o\u0308s olen ma\u0308rganud, et va\u0308ga u\u0308ksikud lapsed o\u0303pivad lugema-kirjutama 3aastaselt, rohkem on neid 4aastaste seas, aga enamus 5aastaseid, kel ta\u0308hed selged, loevad ja kirjutavad juba lu\u0308hemaid so\u0303nu (AI, EI, EMA, ONU jne)."}, {"text_idx": "#000482", "text": "6\u20137aastased lapsed tunnevad enamasti juba ko\u0303iki ta\u0308hti, loevad ja kirjutavad lu\u0308hemaid vo\u0303i pikemaid so\u0303nu ning mo\u0303ned ka juba lauseid ja jutukesi. Tihti kirjutavad ja loevad nad ka oma igapa\u0308evategevustes, loovma\u0308ngudes jms. Selles vanuses o\u0303pitakse a\u0308ra ka va\u0308ikesed tru\u0308kita\u0308hed ning minnakse sujuvalt u\u0308le nendes lugemisele."}, {"text_idx": "#000483", "text": "Raamatute tegemine annab lastele vo\u0303imaluse aimata ja la\u0308bi ma\u0308ngida, kuidas kirjanikud raamatuid loovad. Lapsed teavad, et raamatus peavad olema tekst ja pildid, leheku\u0308ljed, kaaned ning kaanel pealkiri, autori nimi ja kaanepilt. Vanemad lapsed saavad kirjutada raamatusse ka leheku\u0308ljenumbrid."}, {"text_idx": "#000484", "text": "Raamatuid saab teha u\u0308ksi, koos so\u0303braga vo\u0303i ru\u0308hma u\u0308histo\u0308o\u0308na. Lugu vo\u0303ib olla va\u0308ljamo\u0303eldud vo\u0303i tuntud lugu, millele saab luua uued illustratsioonid. Oleme teinud raamatuid J. Oro \u201eMuna\u201c, E. Raua \u201eTriin ja Pa\u0308ike\u201c, muinasjuttude, na\u0308iteks \u201eKolm Karu\u201c, \u201eTuhkatriinu\u201c, \u201eLumivalgeke ja 7 po\u0308ialpoissi\u201c ainetel. Va\u0308ga armastavad lapsed koostada raamatuid po\u0303nevatel teemadel \u2013 no\u0303iad, tondid, po\u0303nevad juhtumid. No\u0303iaretseptide kirjapanek lubab kasutada loovust ja ma\u0308ngida ideedega, mis on natuke o\u0303udsed ning po\u0303nevad."}, {"text_idx": "#000485", "text": "No\u0303iaretseptide, lapse enda loodud muinaslugude vo\u0303i kriminaalsete juhtumuste puhul on va\u0308ga oluline o\u0303petaja roll. Kui laps kogeb, et tunnustatakse tema loovust ja kujunevat kirjaoskust, siis tunneb ta end ka ise asjaliku ja tublina (kompententsusvajadus on Ryani ja Deci (2008) ja\u0308rgi u\u0308ks baasvajadusi). O\u0303udusjuttude vo\u0303i no\u0303iaretseptide kirjapanek vo\u0303ib olla va\u0308ga kaasakiskuv ka neile lastele, kes na\u0308iteks mingi ta\u0308he harjutamiseks to\u0308o\u0308lehe ta\u0308itmist u\u0308ldse huvitavaks ei pea."}, {"text_idx": "#000486", "text": "Raamatute meisterdamine vo\u0303ib seostuda ru\u0308hmas ka\u0308sitletava teemaga \u2013 mingil perioodil tehakse muinasjuturaamatuid, siis kodukohta tutvustavaid voldikuid, siis taimede vo\u0303i lindude va\u0308lima\u0308a\u0308rajaid vo\u0303i (no\u0303ia)kokaraamatuid. Hea, kui lugemiskeskuses/-pesas on pidevalt nn autori lauake vo\u0303i ru\u0308hmas kirjakeskus, kus lastel on vahendid oma raamatute tegemiseks alati olemas. Samuti inspireerib, kui tavapa\u0308raste raamatute hulgas on lugemiskeskuses/-pesas va\u0308ljas ka laste endi tehtud raamatud."}, {"text_idx": "#000488", "text": "Lasteaia lugemispesa loomise kiirkursus \u2013 videot lugemispesa loomisest vaata \u2013 Projektid/Lugemispesa."}, {"text_idx": "#000489", "text": "Esimese klassi o\u0303petajad puutuvad sageli kokku olukorraga, et klassi o\u0303pilased on va\u0308ga erineva taseme ja oskustega. Mo\u0303ned kooliminejad saavad raskusteta hakkama ka kirjata\u0308htedes tekstiga, samas leidub igas klassis enamasti ka paar last, kes kooli tulles veel ta\u0308htigi ei tunne. Seepa\u0308rast kujunebki esimene poolaasta kogu I kooliastme ko\u0303ige keerukamaks perioodiks. Selle aja jooksul peab o\u0303petaja suutma kujundada lastest u\u0308htse kollektiivi, ma\u0308rkama iga lapse individuaalset eripa\u0308ra ja valima just talle sobivad o\u0303ppemeetodid ning u\u0308htlustama o\u0303pioskuste taset. O\u0303petaja peab u\u0308heaegselt aitama no\u0303rgemaid, tegelema \u201etavao\u0303pilasega\u201c ning pakkuma arenguvo\u0303imalusi neile, kes u\u0308lesannetega teistest kiiremini hakkama saavad."}, {"text_idx": "#000490", "text": "Lisaks lugema o\u0303ppimisele peavad lapsed omandama ka mitmed keelereeglid, laiendama oma so\u0303navara, arendama jutustamis- ja analu\u0308u\u0308sioskust. Ja\u0308rgnevalt pakun va\u0308lja mo\u0303ned praktikas korduvalt ja\u0308rele proovitud vo\u0303imalused, kuidas lugemispesa tegevus o\u0303petajat ja o\u0303pilasi selles aidata saab."}, {"text_idx": "#000491", "text": "Ralph K. Steiger on o\u0308elnud: \u201eLugemine on ainus kogu elu kestev nauding.\u201c Kas just ainus, kuid nauding on ta kindlasti. Seda eriti neile, kel lugemine selge. U\u0308ks Lugemispesa liikumise eesma\u0308rkidest ongi edendada laste lugemisharjumusi. Ko\u0303ige meelsamini o\u0303pivad lapsed lugema just ma\u0308ngulisi to\u0308o\u0308vo\u0303tteid kasutades. Teatavasti pole koolio\u0303pilasel ma\u0308ngimiseks enam nii palju vo\u0303imalusi kui lasteaialapsel. Kuna o\u0303ppeprogrammid on ku\u0308llaltki mahukad, on o\u0303petajad sunnitud to\u0308o\u0308kava ja\u0308rgides pidevalt tempot hoidma. Siinkohal tulebki appi lugemispesa \u2013 koht, kus lapsed saavad omapa\u0308i tegutseda, tunnis o\u0303pitut ma\u0308ngude abil korrata ning po\u0303nevaid projekte tehes omandatut kinnistada. Ehkki peamine lugemispesas tegutsemise aeg on vahetunnid ja pikapa\u0308evaru\u0308hm, on nii mo\u0303nigi kord vo\u0303imalik seal ka tavalisi o\u0303ppetegevusi la\u0308bi viia."}, {"text_idx": "#000492", "text": "Mida siis teha, et lapsed koolis ainult ei o\u0303piks, vaid ka vo\u0303imalikult mitmeku\u0308lgselt areneksid? Milline peaks olema u\u0308ks toimiv kooli lugemispesa?"}, {"text_idx": "#000493", "text": "Lapsekeskses o\u0303pi- ja lugemiskeskkonnas peavad lapsed saama:"}, {"text_idx": "#000494", "text": "igapa\u0308eva ja o\u0303ppeto\u0308o\u0308ga seotud tegevustes valikuid teha ja vastutada;\nteha koosto\u0308o\u0308d ja u\u0308ksteisest hoolida;\nhankida ise teadmisi oma kogemuste ja tegevuste abil neid u\u0308mbritsevast maailmast;\no\u0303petajapoolset tuge ja ergutamist, et kasvaks huvi tegutseda."}, {"text_idx": "#000495", "text": "Paljud o\u0303petajad on ma\u0308rganud, et lastest saavad ko\u0303ige aktiivsemad iseseisvalt lugejad, kui lasteaias ja I kooliastmes ta\u0308ita ja\u0308rgnevat seitset lugemiskeskkonna punkti:"}, {"text_idx": "#000496", "text": "lugejad saavad iga pa\u0308ev raamatut lugeda;\nlugejad saavad valida endale sobiva raamatu;\nlugejad saavad vo\u0303imaluse loetust ra\u0308a\u0308kida;\nlugejad mitte ainult ei loe, vaid saavad aru ka loetu sisust;\nlugejad tegelevad iseseisva lugemisega ka kodus."}, {"text_idx": "#000499", "text": "Lugemispesas ka\u0308itumiseks tuleb lastega koos kindlad kokkulepped so\u0303lmida. Lugemispesa on samaaegselt nii:"}, {"text_idx": "#000500", "text": "Eesti Lugemisu\u0308hingu soovitused ja ta\u0308helepanekud klassio\u0303petajale."}, {"text_idx": "#000502", "text": "Vaimne o\u0303hkkond lugemiskeskkonnas ma\u0308a\u0308rab selle, kas lapsed soovivad lugemistegevustes heal meelel osaleda ja kas nad kasutavad ka vabal ajal raamatuid. Kindlasti ei sobi lugemiskeskkonda negatiivsed ka\u0308sud, reeglid ega lastele igavad tegevused."}, {"text_idx": "#000503", "text": "Algkoolio\u0303pilaste jaoks on tegutsemine lugemispesas o\u0303ppimist toetav ning arendav. O\u0303petajatele aga pakub lugemispesa rohkelt vo\u0303imalusi tundide lo\u0303busamaks muutmisel. Kuidas seda ko\u0303ike saavutada?"}, {"text_idx": "#000504", "text": "Liitusin Lugemispesa projektiga selle loomise aastal. Kui ra\u0308a\u0308giti, mida u\u0308ks pesa endast kujutama peaks, avastasin, et see ko\u0303ik oli mul ju tegelikult olemas. Loodan, et sellist avastamisro\u0303o\u0303mu kogevad nii mo\u0303nedki selle raamatu ka\u0308eshoidjad."}, {"text_idx": "#000505", "text": "Esimene samm \u2013 raamatud. Nende saamiseks on mitmeid vo\u0303imalusi. Ko\u0303igepealt to\u0303in koolimajja oma isiklikud lasteraamatud. Kuna need nagunii enamasti vaid to\u0308o\u0308alaselt kasutust leiavad, siis on need klassiruumis kenasti ka\u0308epa\u0308rast. Ja\u0308rgmiseks po\u0308o\u0308rdusin lastevanemate poole ja palusin neil u\u0308le vaadata kodused raamaturiiulid. Ehk on mo\u0303nda raamatut seal mitu eksemplari ning nad on no\u0303us teise klassile kinkima. Ja\u0308rgmine variant oli raamatute ajutine kinkimine \u2013 raamat viibis klassiruumis sama kaua kui laps ise. Ehk siis lapse klassist lahkudes vo\u0303ttis ta tagasi ka raamatud, mis meil kolm aastat kenasti u\u0308hislugemiseks saadaval olid. To\u0303si, enamik raamatuid ja\u0308etigi algklassist va\u0308lja kasvades klassi raamaturiiulile. Sageli lausuti juurde soov, et need raamatud ro\u0303o\u0303mustaksid ka ja\u0308rgmisi samas ruumis o\u0303ppijaid. Va\u0308ga paljud raamatud on riiulile jo\u0303udnud mitmete viktoriinide ja vo\u0303istluste auhindadena. On ju igati loogiline, et vo\u0303istkonnale kingitud raamat u\u0308hiskasutusse ja\u0308a\u0308b. Raamatute muretsemiseks on hea kasutada ka jo\u0303uluvana abi. Kui kinkida ko\u0303igile lastele raamatud, on hiljem tore nendega u\u0308hislugemist la\u0308bi viia."}, {"text_idx": "#000506", "text": "Teine samm \u2013 riiulid. Arvan, et riiulite hankimine on isegi keerulisem, kui raamatute muretsemine. Taas julgustan lastevanemate poole po\u0308o\u0308rduma. Sain oma esimese riiuli u\u0308he o\u0303pilase vanematelt, kes oma elutoas remonti tegid ning seejuures ka mo\u0308o\u0308blit uuendasid. Abi olen saanud ka kooli juhtkonnalt, sugulastelt. U\u0308he riiuli sain isegi auhinnaks."}, {"text_idx": "#000507", "text": "Minu klassiruumis on raamatuid ko\u0303ikjal \u2013 kappides, riiulitel, aknalaudadel. Hetkel on neid u\u0308le tuhande. To\u0303si, ko\u0303ik ei ole lastele kasutamiseks. O\u0303pilased teavad, millised riiulid on nende pa\u0308ralt. Aeg-ajalt (vastavalt laste vanusele) teeme seal muudatusi."}, {"text_idx": "#000508", "text": "Lugemispesa ei ta\u0308henda vaid riiuleid ta\u0308is raamatuid. Lisaks raamatutele peaksid u\u0308hes o\u0303iges lugemispesas olema vo\u0303imalused ka meisterdamiseks, joonistamiseks, kuulamiseks ja ma\u0308ngimiseks. Puududa ei tohiks ajakiri Ta\u0308heke. Laste lugema meelitamiseks sobivad u\u0308liha\u0308sti koomiksid. Nii mo\u0303nigi noormees, kes muidu lugemist tu\u0308u\u0308tuks ja ebameeldivaks protseduuriks pidas, on nende abil lugemise selgeks saanud ning loeb nu\u0308u\u0308d meelsasti."}, {"text_idx": "#000509", "text": "Meie lugemispesa suurimad menukid on ka\u0308piknukud. Ei mo\u0308o\u0308du pa\u0308evagi, mil need kasutust ei leiaks. Lisaks on meil ajapikku kogunenud pessa mitmed arendavad lauama\u0308ngud."}, {"text_idx": "#000510", "text": "Oluline on, et see ko\u0303ik oleks lastele ka\u0308ttesaadav. U\u0308limalt ta\u0308htis on tagada, et lapsed ei ja\u0308a\u0308ks lugemispesas vaid tarbija rolli. Mida rohkem nad selle loomisel ja korrashoidmisel osalevad, seda paremini pesa toimib."}, {"text_idx": "#000511", "text": "Peale raamatute peaks pesas olema vahendid, mis aitavad lastel jutte kuulata, neid ise luua ja dramatiseerida. Siin vo\u0303iks olla muusikakeskus ning audioraamatud. Et laps saaks segamatult ja teisi ha\u0308irimata raamatu kuulamist nautida, on teretulnud ko\u0303rvaklapid. Ta\u0308napa\u0308eval sobiks pessa ideaalselt ka mo\u0303ni e-luger. Kuna ko\u0303igil peredel pole vo\u0303imalik koju lasteajakirju tellida, siis pakun va\u0308lja lihtsa lahenduse \u2013 tellida klassile ajakiri Ta\u0308heke vo\u0303i mo\u0303ni muu eakohane lasteajakiri. Kuna laste esimeseks lemmikuks neis on sageli just ristso\u0303nad ja nuputamisnurk, siis teeme enne uue ajakirja lugemisnurka viimist no\u0303utumatest lehtedest paljunduse. Nii saavad ko\u0303ik o\u0303pilased soovi korral oma oskusi proovile panna ning ajakiri ise ja\u0308a\u0308b puhtaks."}, {"text_idx": "#000512", "text": "Paljundused ajakirjadest ning nuputamis- ja meisterdamisraamatutest peaksid olema lastele igal ajal ka\u0308ttesaadavad. Samamoodi vo\u0303iks pesas olla koht, kus on valik toredaid jutukesi vo\u0303i artikleid."}, {"text_idx": "#000514", "text": "Selles raamatus on lugemispesa tegevused liigitatud sellisteks, mis sobivad ennemini eelkooliealistele ja sellisteks, mis sobivad pigem I kooliastmesse. Kuna laste arengutase on erinev ning nii mo\u0303nigi laps vo\u0303ib olla eakasaaslastest arengult aasta vo\u0303i paar ees vo\u0303i taga, ei tasu seda liigitust absoluutsena vo\u0303tta \u2013 klassio\u0303petajal tasub tutvuda ka lasteaiao\u0303petajale antud soovitustega ja vastupidi. Ja\u0308rgnevalt mo\u0303ned soovitused, mida lastega klassis teha."}, {"text_idx": "#000515", "text": "Reeglina vastutab 1. klassis raamatute eest o\u0303petaja, kuid ja\u0308rk-ja\u0308rgult kaasab ta raamaturiiulite korrastamisse ka o\u0303pilasi. Olen oma klassi o\u0303pilastega ma\u0308nginud raamatukoguma\u0308ngu. Selle ma\u0308ngu po\u0303himo\u0303te on o\u0303petada lapsi raamatukogus ka\u0308ituma. Kuna raamatud on enamasti asetatud riiulitesse autorite ja\u0308rgi, siis saavad nad ise riiulist otsida endale meeldiva raamatu ning pa\u0308rast vajadusel ka ta\u0308hestikuliselt sobivasse kohta tagasi panna. Lastel on vo\u0303imalik raamatuid ka koju laenutada. Selleks on meil kasutusel tore su\u0308steem. U\u0308ks o\u0303pilastest on raamatukoguhoidja (laenutaja). Tema peab arvestust raamatute kohta, mille lapsed koju lugemiseks laenutavad. Raamatukoguhoidjaga \u201eso\u0303lmitakse to\u0308o\u0308leping\u201c u\u0308heks na\u0308dalaks. Tema to\u0308o\u0308u\u0308lesanneteks on korrastada vajadusel raamaturiiulid ning ma\u0308rkida u\u0308les, kes, millal ja millised raamatud laenutab. Raamatute tagastamine ka\u0308ib la\u0308bi o\u0303petaja ehk siis tema u\u0308lesanne on pidada arvestust raamatute tagastamise u\u0308le. See tagab lastele ma\u0308rkamatu kontrolli, et ko\u0303ik ikka to\u0303epoolest toimiks. Paar lendu tagasi tegime lastega raamatute vahele nn raamatukaardid. Ta\u0308naseks on raamatukogu nii suureks paisunud, et uuemate raamatute vahele me neid enam ei valmista. See oli aeg, mil kooliraamatukogud la\u0308ksid u\u0308le elektroonilisele laenutamisele. Saime endi kasutada tarbetuks osutunud lugejakaardid. Nende vahele panime laenutatud raamatute kaardid. Ta\u0308naseks oleme la\u0308inud lihtsamat teed \u2013 raamatukoguhoidja ma\u0308rgib o\u0303pilase lugejakaardile kuupa\u0308eva, raamatu autori ja pealkirja."}, {"text_idx": "#000516", "text": "Lugemispesa on koht, kus vo\u0303iks ja peaks austama meie kirjanikke. Selleks sobivad ha\u0308sti na\u0308itused, elulood, plakatid. Kindlasti tasuks na\u0308ituste korraldamisel kaasata o\u0303pilasi ja vanemaid. Nii on vo\u0303imalik saada na\u0308itusele ka raamatuid, mida klassis vo\u0303i kooli raamatukogus olla ei pruugi. Oma kogemustest vo\u0303in kinnitada, et selline u\u0308hine raamatute kogumine, elulooliste andmete otsimine ning na\u0308ituseks u\u0308lesseadmine inspireerib lapsi tunduvalt rohkem kui valmis na\u0308ituse ku\u0308lastamine."}, {"text_idx": "#000517", "text": "Miks mitte koostada u\u0308hiselt ku\u0308simusi, mida vo\u0303iks kirjanikule esitada. See o\u0303petab lapsi esitama la\u0308bimo\u0303eldud, sisukaid ning viisakaid ku\u0308simusi. Vo\u0303iks ma\u0308ngida, et keegi lastest on kirjanik, kellele neid ku\u0308simusi esitatakse. Eriti tore oleks sellist lavastuslikku la\u0308bima\u0308ngu teha enne to\u0303elise kirjaniku ku\u0308laska\u0308iku. Nii saavad lapsed u\u0308hiselt arutada, milliseid ku\u0308simusi sobib esitada, milliseid mitte. Ka jo\u0303uavad lapsed sellise la\u0308bima\u0308ngu tulemusena arusaamisele, kui oluline on kuulata teiste o\u0303pilaste poolt esitatud ku\u0308simusi ning ka neile antud vastuseid. See peaks a\u0308ra hoidma situatsiooni, kus kohtumisel kirjanikuga esitatakse sama ku\u0308simust 2\u20133 korda."}, {"text_idx": "#000518", "text": "Peale raamatutega tutvumist on toredaks tagasiside saamise vo\u0303imaluseks ristso\u0303nad ja o\u0303pilaste endi poolt koostatud viktoriinid. O\u0303petaja peaks aga ku\u0308simused enne viktoriini algust kindlasti u\u0308le vaatama, et need oleksid u\u0308heselt mo\u0303istetavad."}, {"text_idx": "#000519", "text": "Tagasisidet sellest, kui ha\u0308sti lapsed raamatu sisuga tuttavad on, saab ka la\u0308bi mo\u0303nusate ma\u0308ngude \u2013 raamatukoguma\u0308ngud, autorite vo\u0303i raamatutegelaste rolli sisse elamine, raamatute sisu varieerimine vo\u0303i uute lo\u0303ppude vo\u0303i eellugude lisamine jne."}, {"text_idx": "#000520", "text": "Kaardima\u0308ng, kus loto po\u0303himo\u0303ttel tuleb u\u0308hendada kirjanik/teos ning tegelane."}, {"text_idx": "#000521", "text": "Ma\u0308ng ka\u0308ib 2\u20133 vo\u0303istkonna vahel. Ma\u0308ngu alguses on laual vo\u0303i tahvli a\u0308a\u0308rel u\u0308mbrikud, mille peal numbrid 1\u201320. Kaheksateistku\u0308mnes u\u0308mbrikus on u\u0308he tuntud raamatutegelase pilt. Kahes u\u0308mbrikus on pildi asemel kaart so\u0303naga \u201eOIH!\u201c. Ko\u0303igi vo\u0303istkondade liikmed vo\u0303tavad vaheldumisi u\u0308he u\u0308mbriku ning peavad oma vo\u0303istkonnale u\u0308mbrikus olevat tegelast kirjeldama tema nime mainimata. Vo\u0303istkond vo\u0303ib vastuse pakkumisel eksida 2 korda. Kolmanda eksimuse korral saavad nad nii mitu miinuspunkti, kui suur on u\u0308mbrikul olev number. O\u0303igesti arvamise korral saavad nad aga samapalju plusspunkte. Kui juhtub, et vo\u0303istleja saab u\u0308mbriku, kus on sees kaart so\u0303naga \u201eOIH!\u201c, nullitakse tema vo\u0303istkonna punktid. Vo\u0303istkonna jaoks, kes sel hetkel oli miinustes, on see vedamine. Vo\u0303idab vo\u0303istkond, kel ma\u0308ngu lo\u0303ppedes on ko\u0303ige rohkem punkte. Kui mo\u0303ni teise meeskonna liikmetest arvab kirjeldatava tegelase a\u0308ra ning seda ka ko\u0303vasti kuulutab, saab punktid ikkagi see meeskond, kelle kord oli arvata. See lisaklausel sunnib o\u0303pilasi end rohkem kontrollima, et nad oma teadmisi kohe va\u0308lja ei ho\u0303ikaks."}, {"text_idx": "#000522", "text": "Lugemispesa annab o\u0303petajale suurepa\u0308rase vo\u0303imaluse kinnistada tunnis la\u0308bivo\u0303etud materjali ning panna lapsed la\u0308bi ma\u0308ngu arendavaid u\u0308lesandeid tegema."}, {"text_idx": "#000523", "text": "Ko\u0303ik lapsed joonistavad ja kirjutavad oma emast/isast. Jutud ko\u0308idetakse u\u0308hiseks raamatuks. Ko\u0303igi laste jutud-joonistused paljundatakse. Originaal ja\u0308a\u0308b klassi, koopiad saab emade- vo\u0303i isadepa\u0308eval vanematele kinkida."}, {"text_idx": "#000524", "text": "Samal viisil on vo\u0303imalik koostada ka u\u0308hisraamat \u201eMinu pere\u201c."}, {"text_idx": "#000525", "text": "Ta\u0308hestik jaotatakse laste vahel laiali (tragimatele mitu ta\u0308hte). Iga laps mo\u0303tleb oma ta\u0308hega jutu, kus ko\u0303ik so\u0303nad algavad selle ta\u0308hega. Kui lapsed on juba omandatud oskuse arvutil tru\u0308kkida, on tore proovida oma tekstid ise tunnis kirja panna. Taas kaunistab iga laps oma jutu pildiga, lehed paljundatakse ning ko\u0308idetakse u\u0308hiseks raamatuks. Et seda ho\u0303lpsam teha oleks, tuleks tagada ko\u0303igile lastele u\u0308hesugused paberid."}, {"text_idx": "#000526", "text": "Paljundada lastele pildiseeriad. Mina kasutasin E. Valteri raamatu \u201eJahikoera memuaarid\u201c toredaid pilte. Paljundasin lastele 4\u20135 erinevat pildiseeriat. Iga laps ta\u0308iendas pildid sobivate lausetega (jutumullid) ning va\u0308rvis a\u0308ra. Lo\u0303puks ko\u0308itsime pildiseeriad raamatuks. Nii sai iga laps toreda omatehtud raamatu omanikuks."}, {"text_idx": "#000527", "text": "U\u0308hiseks raamatutegemiseks tuleks esmalt va\u0308lja valida tore, kuid mitte liiga pikk raamat/jutuke. Meie valisime selleks vendade Grimmide raamatu \u201eLumeeit\u201c. Pa\u0308rast raamatu sisuga tutvumist tuleks jagada raamatu tekst osadeks vastavalt laste arvule. Va\u0308iksemate laste puhul (mina tegin 1. klassiga) vo\u0303ib o\u0303petaja ka ise jutu lehtedele tru\u0308kkida, suuremad lapsed saavad a\u0308rakirjaharjutust tehes kaunist ka\u0308ekirja harjutada vo\u0303i siis arvutiga ku\u0308mne-so\u0303rmega tru\u0308kkimist treenida. Po\u0303himo\u0303te on va\u0308ga lihtne \u2013 o\u0303pilane loeb la\u0308bi tekstilo\u0303igu, mis on tema paberil, ning joonistab just nimelt selle kohta pildi. Pa\u0308rast ja\u0308rjestavad lapsed lo\u0303igud u\u0308hiselt nii, et tekiks neile juba tuttav jutuke. Lehed ko\u0308idetakse raamatuks, mille koopiaid vo\u0303ib klassi poolt ka vanematele vo\u0303i siis ku\u0308lalistele kinkida."}, {"text_idx": "#000528", "text": "Paaris- vo\u0303i ru\u0308hmato\u0308o\u0308na vo\u0303iksid lapsed teha kirjanikele suunatud plakateid. Neid vo\u0303ib teha ka loetud raamatutest, keskenduda vaid u\u0308hele tegelaskujule vms. Mo\u0303ne teema puhul ei pruugi va\u0308ljundiks olla sugugi mitte traditsiooniline loovto\u0308o\u0308 raamatu na\u0308ol, vaid hoopis temaatiline lauama\u0308ng. Nii on o\u0303pilastel vo\u0303imalik omandatud teadmiste kinnistamiseks luua ma\u0308ng, mille ma\u0308ngimine hiljemgi huvi pakub. Aasta lo\u0303pus vo\u0303iks kujundada oma lemmiktegelastega ja\u0308rgmise aasta kalendri."}, {"text_idx": "#000529", "text": "Kokku vo\u0303ib ko\u0308ita ka teemapo\u0303hised (omaloomingulised) lood, nagu na\u0308iteks:"}, {"text_idx": "#000530", "text": "lood minust endast ehk \u201eMina ise\u201c."}, {"text_idx": "#000531", "text": "Eraldi tahaks peatuda vanaso\u0303nade ja mo\u0303istatuste raamatu juures. Selle koostamisel kasutasime sulle-mulle po\u0303himo\u0303tet. Iga o\u0303pilane pidi otsima va\u0308hemalt 5 mo\u0303istatust vo\u0303i vanaso\u0303na ning kirjutama need oma raamatusse. Edasi la\u0308ks mo\u0303istatuste (vanaso\u0303nade) vahetamiseks. O\u0303pilasel oli o\u0303igus oma raamatusse teise lapse mo\u0303istatus (vanaso\u0303na) kirjutada vaid siis, kui ta selle teise lapse ka\u0308est vahetuse ka\u0308igus oli saanud. Vahetada sai vaid sellist mo\u0303istatust (vanaso\u0303na), mida tal endal ei olnud. Oma raamatusse so\u0303bra mo\u0303istatuse (vanaso\u0303na) kirjutamisel pidi kindlasti juurde kirjutama, kellelt see saadud on. Ma\u0308ngu kestus oli na\u0308dal aega ning vo\u0303itis see, kes lo\u0303puks ko\u0303ige rohkem vanaso\u0303nu kokku kogus. Kui lastele reegleid eelnevalt korralikult selgitada, mo\u0303istavad nad, et viie esimese mo\u0303istatuse (vanaso\u0303na) otsimisega tasub vaeva na\u0308ha \u2013 siis on rohkem lootust vahetuskaupa teha."}, {"text_idx": "#000532", "text": "Sellise ma\u0308ngu jooksul lapsed mitte ainult ei korja mo\u0303istatusi vo\u0303i vanaso\u0303nu, vaid o\u0303pivad neid ka tundma. Pa\u0308rast ma\u0308ngu lo\u0303ppu vo\u0303iks lastele korraldada toreda viktoriini omandatud teadmiste kohta."}, {"text_idx": "#000533", "text": "Kolmas klass vo\u0303iks ajalehe teema juures teha oma klassi ajalehti. Selleks tuleb lapsed jagada gruppideks \u2013 erinevate ajalehtede toimetusteks. Iga grupp mo\u0303tleb oma ajalehele pealkirja ning valib rubriigid, mida nende lehes avaldatakse. Sobivad uudised, majandus, liiklus, sport, ilmateade, reklaam, naljanurk, horoskoop jms. Lepitakse kokku, kas tegemist on pa\u0308ris- vo\u0303i libauudistega. Seeja\u0308rel jagatakse ru\u0308hmasiseselt to\u0308o\u0308u\u0308lesanded. Pa\u0308rast artiklite kirjutamist koguneb toimetus, et artiklid u\u0308le vaadata ja arutleda ajalehe kujunduse u\u0308le. Seeja\u0308rel hakatakse ajalehte ku\u0308ljendama. Iga ajalehe toredamatest artiklitest vo\u0303iks pa\u0308rast teha koondlehe, mida siis to\u0303epoolest paljundatakse ning na\u0308iteks kodudesse vanematele lugemiseks saadetakse. Mo\u0303nele klassile on sellised kollektiivsed ajalehed nii meeldima hakanud, et nende va\u0308ljaandmist ja\u0308tkatakse isegi pa\u0308rast projekti lo\u0303ppemist."}, {"text_idx": "#000534", "text": "O\u0303pilased jaotatakse gruppideks. Grupi liikmed on ma\u0308ngult sattunud asustamata saarele. Koos arutatakse, milline on saar, kus nad viibivad. Siin on vo\u0303imalus lasta fantaasial lennata \u2013 saarel vo\u0303ivad end peita metsikud pa\u0308rismaalased, vaenulikud piraadid vo\u0303i lausa inimso\u0308o\u0308jad. Enamasti on saarele peidetud ka merero\u0308o\u0308vlite varandus. U\u0308hiselt pannakse oma fantaasia paberile ja joonistatakse saare kaart. Oleme vo\u0303imalusel selle tarbeks kasutanud vanemat, kollakaks to\u0303mbunud paberit. Kuna kaart on ma\u0308ngult pidanud palju u\u0308le elama, siis on lapsed seda hoolikalt kortsutanud ja o\u0303petaja vo\u0303i vanemate valvsa pilgu all lasknud ka tulekeeltel paberit ra\u0308sida."}, {"text_idx": "#000535", "text": "Seeja\u0308rel hakkavad lapsed kirjutama pa\u0308evikut oma seiklustega. Esimene o\u0303pilane kirjutab sellest, kuidas nad saarele sattusid. Teine o\u0303pilane paneb kirja saarelt pa\u0308a\u0308semise \u2013 lool peab ju ikka o\u0303nnelik lo\u0303pp olema. U\u0308leja\u0308a\u0308nud o\u0303pilaste pajatada on juhtumused saarel veedetud pa\u0308evadest, igau\u0308hele u\u0308ks-kaks pa\u0308eva. Saarel \u201eollakse\u201c nii pikalt, et igal lapsel oleks vo\u0303imalus kaasa lu\u0308u\u0308a. Eelnevalt lepitakse kokku, kuidas pa\u0308evikut vormistada, ning pa\u0308rast ko\u0308idetakse lehed raamatuks."}, {"text_idx": "#000536", "text": "Antud projekti juures on esitluspa\u0308ev va\u0308ga oodatud. Kokkulepitud pa\u0308eval saab iga mereha\u0308daliste seltskond oma loo ra\u0308a\u0308kida. Meie lapsed la\u0308ksid ma\u0308ngu va\u0308ga su\u0308gavalt sisse. Ko\u0303ik ru\u0308hmad olid valmistanud pudelikirja. U\u0308hes neist oli kiri lausa ma\u0308rg, sest oli ju pudel pikalt \u201emeres hulpinud\u201c. Teise ru\u0308hma lapsed aga otsisid selleks pa\u0308evaks endile selga ra\u0308baldunud riided, et jutt usutavam tunduks."}, {"text_idx": "#000537", "text": "Taas tore vo\u0303imalus ru\u0308hmato\u0308o\u0308ks. Esimese asjana lepitakse kokku u\u0308ritus, mida ette valmistama hakatakse. Selleks vo\u0303ib olla na\u0308iteks su\u0308nnipa\u0308evapidu, klassio\u0303htu, karneval vms. Eesma\u0308rk on teha mapp, nn korraldaja abimees, mis ho\u0303lmaks endas vajalikke na\u0308puna\u0308iteid u\u0308rituse la\u0308biviimiseks."}, {"text_idx": "#000538", "text": "Mappi kogutakse eelnevalt kokku lepitud materjal, mille loetelu iga ru\u0308hm vastavalt soovile veel ta\u0308iendada vo\u0303ib. Meie mapis pidid kindlasti olema:"}, {"text_idx": "#000539", "text": "Paar na\u0308idiskutset \u2013 kujundus, tekst. Eelnevalt sai lastega ra\u0308a\u0308gitud, mida u\u0308ks viisakas kutse endas sisaldama peaks.\nMa\u0308nge sise- ja va\u0308lisruumidesse \u2013 ta\u0308htis on, et arvestataks nii osalejate vanuse kui ka ruumi vo\u0303imalustega.\nToidud, mida pakkuda \u2013 siin ei piisa loetelust. Laste u\u0308lesanne on leida lihtsaid ja odavaid toite, mille valmistamine ka neile endile jo\u0303ukohane oleks. Retseptid tuleb mappi kirja panna, et potentsiaalne kasutaja sellest maksimaalset kasu saaks.\nViktoriinid \u2013 enamik lapsi soovivad su\u0308nnipa\u0308eval ka mo\u0303ne viktoriini korraldada. Selle rubriigi alla koondatakse toredaid ku\u0308simusi, mida saaks kasutada.\nSalmid \u2013 et su\u0308nnipa\u0308evalapsele salmi leidmine ei muutuks ebameeldivaks kohustuseks, koondame siia toredaid o\u0303nnitlussalme.\nKingitused \u2013 mo\u0303tted kingitustest, mida oleks ise vo\u0303imalik valmistada. Loomulikult koos o\u0303petusso\u0303nadega."}, {"text_idx": "#000540", "text": "Ru\u0308hma u\u0308lesanne on kogutud materjal su\u0308stematiseerida ning u\u0308htse stiili ja\u0308rgi kujundada. Taas on vo\u0303imalik teha paljundus, et iga vaevana\u0308gija endale mapist koopia saaks."}, {"text_idx": "#000541", "text": "Tavaliselt meeldib o\u0303pilastele oma vanemaid ku\u0308sitleda. Tore vo\u0303imalus selleks on uurimisto\u0308o\u0308. Oleme palunud lastel uurida oma vanematelt nende lapse- ja koolipo\u0303lve kohta. Nii oleme teinud kokkuvo\u0303tteid vanemate lemmiktundidest, saanud teada, milline oli nende koolivorm ning kuulnud nende kooliaegsetest ma\u0308lestustest. Tore on na\u0308ha laste o\u0303hinat, kui nad pajatavad nende jaoks uskumatuid lugusid oma vanemate kooliajast."}, {"text_idx": "#000542", "text": "U\u0308ks tore ettevo\u0303tmine, mis u\u0308hendab endas nii lugemist, kirjutamist kui ka ka\u0308elist tegevust, on va\u0308ikesele o\u0303ele-vennale pa\u0308ris oma muinasjuturaamatu tegemine. Tragimad vo\u0303ivad muidugi ka jutu ise va\u0308lja mo\u0303elda, kuid soovitan asja mitte va\u0308ga keeruliseks ajada. Kellel ei ole va\u0308ikest o\u0303de vo\u0303i venda, saab teha raamatu va\u0308ikesele sugulasele, so\u0303bra o\u0303ele vo\u0303i vennale."}, {"text_idx": "#000543", "text": "Eesma\u0308rk on valmistada va\u0308ikelapsele mo\u0303eldud raamat. Selle tegemiseks la\u0308heb vaja paksemat paberit vo\u0303i kartongi, millest tuleb lo\u0303igata pikad ribad, et saaks raamatu voltida. Meie tegime raamatud, millel oli 8\u201312 leheku\u0308lge. O\u0303pilase esmaseks u\u0308lesandeks on tuntud muinasjutt (nt Punamu\u0308tsike) nii lu\u0308hidalt kirja panna kui va\u0308hegi vo\u0303imalik. Muinasjutu lu\u0308hendamine annab lastele vo\u0303imaluse o\u0303ppida kokkuvo\u0303tvalt jutustama ning kirja panema. Seeja\u0308rel jaotatakse saadud jutuke raamatusse planeeritud leheku\u0308lgede vahel a\u0308ra. Kuna tegemist on va\u0308ikelapsele mo\u0303eldud raamatuga, on siin suur ta\u0308htsus piltidel, mis peaksid olema igal leheku\u0308ljel. Ma\u0308rkimata ei saa ja\u0308tta ka vajadust kirjutada tekst kaunite tru\u0308kita\u0308htedega. Nii saame soovi korral hinnata ka kirjatehnikat."}, {"text_idx": "#000544", "text": "Milline on Pipi vo\u0303i Karlsson? Lihtsaim viis selle va\u0308ljendamiseks on koostada iseloomukaart. Laps joonistab keskele Pipi vm raamatu tegelase ning kirjutab teda iseloomustavaid so\u0303nu (nt Pipi on tugev, julge jne)."}, {"text_idx": "#000545", "text": "Ko\u0303igepealt valitakse ru\u0308hmad, kes koos kirjutama hakkavad. Grupp lepib kirjutamise eel kokku, mis teemal nad kirjutada soovivad. Lastele antakse ru\u0308hma peale u\u0308ks paber. Iga laps kirjutab u\u0308he so\u0303na (lause). Paber ka\u0308ib ringi ta\u0308ielikus vaikuses. Eelnevalt kirjutatut tohib lugeda, kuid u\u0308htegi kommentaari anda ei tohi. Ja\u0308tkama peab sealt, kus eelmine laps lo\u0303petas, nii et tekiks seotud jutuke. Ko\u0303ik ru\u0308hmad lo\u0303petavad kirjutamise u\u0308heaegselt. Soovi korral vo\u0303ib teatud aja mo\u0308o\u0308dudes gruppide kirjato\u0308id vahetada. Sellisel juhul peaks uuele grupile andma piisavalt aega, et nad saaksid jutukese koos la\u0308bi lugeda. Edasi on nende u\u0308lesandeks jutukest ja\u0308tkata."}, {"text_idx": "#000546", "text": "Ma\u0308ng sobib ha\u0308sti so\u0303naliikide kinnistamiseks. Igal lapsel on paber ja pliiats. Ma\u0308ngujuht u\u0308tleb so\u0303naliigi vo\u0303i ku\u0308simuse, millele so\u0303na peab vastama (nt omadusso\u0303na/missugune?). Lapsed kirjutavad paberile sobiva so\u0303na ning keeravad paberi nii kokku, et so\u0303na na\u0308ha ei ole. Kindlasti peab tegema lastega kokkuleppe, et rumalaid so\u0303nu kasutada ei tohi. Seeja\u0308rel vahetatakse paberid. Nu\u0308u\u0308d u\u0308tleb ma\u0308ngujuht ja\u0308rgmise so\u0303naliigi vo\u0303i ku\u0308simuse ning lapsed kirjutavad taas sobiva so\u0303na. Uuesti murtakse paber kokku ning antakse edasi ja\u0308rgmisele lapsele. Nii ka\u0308ib paber ka\u0308est ka\u0308tte, ilma et keegi teaks eelnevalt kirjutatud so\u0303nu. Ma\u0308ngu lo\u0303ppedes loetakse saadud laused ette. Toredad laused loovad lo\u0303busa meeleolu (Ta\u0308piline elevant lendas kollase vaalaga aabitsasse ujuma)."}, {"text_idx": "#000547", "text": "O\u0303pilastele antakse kuulata vo\u0303i lugeda katkend mo\u0303nest loost. Nad peavad vastavalt u\u0308lesandele panema kirja vo\u0303i jututama loole alguse vo\u0303i lo\u0303pu. Samasugust u\u0308lesannet vo\u0303ib teha ka filmilo\u0303igu ja\u0308rgi."}, {"text_idx": "#000548", "text": "O\u0303pilastele antakse pildid, millel tegelaste juures tu\u0308hjad jutumullid. Nende u\u0308lesanne on mullidesse sobivad tekstid kirjutada. Sellel u\u0308lesandel on veel mitu vo\u0303imalust. Na\u0308iteks vo\u0303ib ette anda tekstiga jutumullid, mille juurde lapsed ise pildid joonistavad. Vo\u0303i saavad lapsed tekstiga jutumullid ja pildid ning nende u\u0308lesanne on need omavahel sobivaks pildiseeriaks ja\u0308rjestada."}, {"text_idx": "#000549", "text": "U\u0308lesande eel revideerivad lapsed oma va\u0308rvilisi pabereid ning valivad sealt va\u0308lja u\u0308he kasutatud va\u0308rvipaberi. Selliseid poolikuid va\u0308rvilisi pabereid vo\u0303iks o\u0303petaja juba pisut varem koguma hakata. Kui laps on endale paberitu\u0308ki valinud, peab ta kuulama, mida paber talle ra\u0308a\u0308gib. Selleks on vaja paberit ta\u0308helepanelikult vaadelda, vajadusel seda u\u0308hte ja teistpidi keerata. Paber on ra\u0308a\u0308kima hakanud siis, kui laps suudab seal kedagi/midagi na\u0308ha. Paber tuleb kleepida suuremale aluspaberile ning pliiatsitega joonistust ta\u0308iendada. Nii vo\u0303ib u\u0308hest ilmetust paberitu\u0308kist saada tuldpurskav lohe vo\u0303i hoopis vahva helikopter."}, {"text_idx": "#000551", "text": "Muinasjutumikser on tore kompott tuntud muinasjuttudest. O\u0303petaja vo\u0303i mo\u0303ni o\u0303pilastest loeb miksitud loo ette. Kuulajad pu\u0308u\u0308avad (individuaalselt vo\u0303i ru\u0308hmades) kirja panna ko\u0303ik muinasjutud, mille nad a\u0308ra tunnevad. Samuti saab Muinasjutumikserist teha omadusso\u0303nade ma\u0308ngu, kus o\u0303pilased pakuvad 28 erinevat omadusso\u0303na, mille o\u0303petaja vo\u0303i ma\u0308ngujuht tu\u0308hjadesse lahtritesse kirjutab ning pa\u0308rast ko\u0303igile ette loeb."}, {"text_idx": "#000552", "text": "Kasutatud on ja\u0308rgmisi muinasjutte: \u201eLumivalgeke\u201c, \u201ePunamu\u0308tsike\u201c, \u201eHunt ja seitse kitsetalle\u201c, \u201eKolm po\u0303rsakest\u201c, \u201eKakuke\u201c, \u201eKolm karu\u201c, \u201eSaabastega kass\u201c."}, {"text_idx": "#000553", "text": "Toredate o\u0303ppevahendite valmistamisel on hea ka lapsi kaasa haarata."}, {"text_idx": "#000554", "text": "Igasse klassikollektiivi satub tavaliselt paar last, kes ei julge vo\u0303i ei taha klassi ees esineda. Neile valmistab ebameeldivust ka koha pealt vastamine. Me tunneme nad tavaliselt a\u0308ra argliku ha\u0308a\u0308le vo\u0303i ebaleva pilgu ja\u0308rgi. Sageli vo\u0303ivad nad meile ja\u0308tta eksliku mulje, et ei oska ku\u0308simusele vastata. Arutelude korral on nad enamasti passiivsed kuulajad, kes ku\u0308ll teisi ja\u0308lgivad, kuid ise ka\u0308tt ei to\u0303sta ega oma arvamust va\u0308lja ei u\u0308tle. Just selliste o\u0303pilaste jaoks sobivad ha\u0308sti igasugused rollima\u0308ngud, draamaelementide kasutamine, pantomiimid jms. See on taas koht, kus lugemispesa oma erinevate tegevusva\u0308ljunditega o\u0303petajale appi tulla saab."}, {"text_idx": "#000555", "text": "Lapsed o\u0303pivad to\u0303husamalt la\u0308bi ma\u0308ngu. Loo paremaks mo\u0303istmiseks annavad va\u0308ga hea vo\u0303imaluse igasugused rollima\u0308ngud ja dramatiseeringud. Lu\u0308hipalade puhul vo\u0303iks o\u0303pilased jagada ru\u0308hmadesse ning lasta ko\u0303igil lastel lugu esitada. Pa\u0308rast vo\u0303ib valida iga rolli parima osata\u0308itja."}, {"text_idx": "#000556", "text": "Elevust ja ro\u0303o\u0303mu pakuvad dramatiseerimised ka\u0308piknukkude abil. Kuna ka\u0308piknukud on suhteliselt kallid, siis soovitan alternatiiviks jalutada ringi Koduekstra kauplustes. Sealt leiab toredaid pesukindaid, millega na\u0308iteks meie klassi lapsed meelsasti esinevad. Toredaid nukke saab ka ise valmistada, selleks sobivad nii pesulo\u0303ksud kui ka ka\u0308sito\u0308o\u0308poest ostetud toorikud. Tegelikult on vo\u0303imalik \u201eu\u0308hekordseid\u201c nukke ka ta\u0308iesti tasuta teha."}, {"text_idx": "#000557", "text": "Ko\u0303ik o\u0303petajad on tuttavad funktsionaalse lugemise harjutustega, kus lapsed tekstist ku\u0308simustele vastuseid otsivad vo\u0303i ise ja\u0308rgneva to\u0308o\u0308korralduse leidma peavad. Mo\u0303nikord vo\u0303iks selle tuntud vo\u0303tte asemel kasutada aga hoopis kriitilist lugemisoskust. Sel juhul on o\u0303pilaste u\u0308lesandeks lihtsate ku\u0308simuste asemel palasse po\u0303hjalikumalt su\u0308veneda, et osata vastata ku\u0308simustele \u201eMiks?\u201c vo\u0303i \u201eKuidas?\u201c. Na\u0308iteks miks hakkas Naff-Naff endale tellistest maja ehitama, kui teised vennad piirdusid okstest ja o\u0303lgedest majadega? Kriitiliseks lugemiseks vo\u0303ib pidada ka arutelu Tuhkatriinu teemal: kuidas oskas Tuhkatriinu ballil tantsida, kui kogu ta aeg kulus majapidamisto\u0308o\u0308dele? Miks Tuhkatriinu isa oma tu\u0308tre kaitseks va\u0308lja ei astunud? Kas Tuhkatriinu oli aus, kui ta lasi linnukestel enda eest terad a\u0308ra sorteerida? Mis vahe on valetamisel ja abi vastuvo\u0303tmisel?"}, {"text_idx": "#000558", "text": "Kriitilise lugemise puhul on eesma\u0308rgiks panna o\u0303pilasi kahtlema, analu\u0308u\u0308sima ja arutlema erinevatel teemadel. Ja\u0308rgmiseks mo\u0303ned tegevused, mis aitavad arendada kriitilist lugemist:"}, {"text_idx": "#000559", "text": "U\u0308lesanne on lugeda/jutustada lugu erinevate tegelaste seisukohalt. Lugeda vo\u0303ib tegelasi muutes, ennast kellegi asemele pannes. Lugu on vo\u0303imalik u\u0308mber jutustada ka mo\u0303ne tegelase iseloomu muutes: miks ei vo\u0303iks muinasjutus peretu\u0308tar olla sama tubli ja to\u0308o\u0308kas nagu vaenelaps? Kuidas see lugu muudaks?"}, {"text_idx": "#000560", "text": "Rollivahetus sobib imeha\u0308sti ka luuletuste lugemiseks vo\u0303i pa\u0308heo\u0303ppimiseks. Va\u0308rsse vo\u0303ib lugeda end mingi kindla tegelasena ette kujutades. Kuidas vo\u0303iks Uno Leiese luuletust \u201eUued uisud\u201c lugeda na\u0308iteks ha\u0308belik tu\u0308tarlaps, tudisev vanaisa, va\u0308ike pudikeelne beebi, kuri no\u0303id, pirtsakas preili vo\u0303i so\u0303java\u0308elane? Luuletuse lugemisel vo\u0303iks kasutada erinevaid esitusviise:"}, {"text_idx": "#000561", "text": "So\u0303na rhytmos ta\u0308hendab kreeka keeles korrapa\u0308rast liikumist, st liikumise ajalist ja ruumilist korduvust, korrastatust. Kuidas ru\u0308tmika toimib, mo\u0303jutab ja mida see annab?"}, {"text_idx": "#000562", "text": "Luuletuste meeldeja\u0308tmist soodustab kordamine. Laseme u\u0308hel o\u0303pilastest luuletuse ridade kaupa ette lugeda. Lugemise ajal peab aga ettelugeja tegema mingeid (ru\u0308tmilisi) liigutusi. U\u0308leja\u0308a\u0308nud o\u0303pilased kordavad koheselt kuuldut-na\u0308htut vo\u0303imalikult ta\u0308pselt. Luuletuse lo\u0303ppedes on etteu\u0308tlejaks keegi teine, kes uued liigutused va\u0308lja mo\u0303tlema peab. Taas saab klass korrata ning varsti on enamikel tekst pa\u0308he ja\u0308a\u0308nud."}, {"text_idx": "#000563", "text": "Leppige kokku teema, millest u\u0308ks o\u0303pilane jutustama hakkab."}, {"text_idx": "#000564", "text": "U\u0308lesanne 1: pane kirja 6 so\u0303na, mida jutustaja sinu arvates KINDLASTI kasutab.\nU\u0308lesanne 2: pane kirja 6 so\u0303na, mida jutustaja sinu arvates VO\u0303IKS kasutada."}, {"text_idx": "#000565", "text": "Senikaua, kui lapsed arvatavaid so\u0303nu kirja panevad, mo\u0303tleb valitud o\u0303pilane jutu va\u0308lja. Nu\u0308u\u0308d on vaja kuulata jutustust! Iga o\u0303igesti arvatud esimese u\u0308lesande so\u0303na annab 1 punkti. Iga o\u0303igesti arvatud teise u\u0308lesande so\u0303na annab 2 punkti. Vo\u0303idab see, kel on ko\u0303ige rohkem punkte."}, {"text_idx": "#000566", "text": "Ma\u0308ngu eel lepitakse kokku teema, mis vallast so\u0303nu mo\u0303istatama hakatakse. Alustuseks soovitan vo\u0303tta midagi lihtsamat. Na\u0308iteks peavad ko\u0303ik esinejad ma\u0308ngima mo\u0303nd metslooma. Et lastel ei tekiks kiusatust poole ma\u0308ngu pealt so\u0303na muuta, peaks neil laskma looma nime tahvlikesele vo\u0303i paberile kirjutada. Seeja\u0308rel peab esineja pu\u0308u\u0308dma ha\u0308a\u0308letult teistele selgeks teha, keda ta kujutab. A\u0308raarvaja saab o\u0303iguse ise ja\u0308rgmisena pantomiimi esitada."}, {"text_idx": "#000568", "text": "Laste fantaasiat on vo\u0303imalik arendada ka kujutluspiltide abil. Selleks sobivad nii so\u0303nad, so\u0303nau\u0308hendid kui ka lihtlaused. Paluge lastel silmad kinni panna ning pisut mo\u0303telda. Hiljem laske neil seda kujutluspilti, mida nad na\u0308gid, kirjeldada. Milline pilt tuleb silme ette, kui u\u0308tleme vaid u\u0308he so\u0303na (mets, koer, raamat)? Kui palju erinevaid pilte tuleb silme ette so\u0303napaarist \u201eAnne ma\u0308ngib\u201c vo\u0303i \u201eKalle so\u0303idab\u201c? Kas Anne on va\u0308ike tu\u0308druk, kes ma\u0308ngib nukuga? On ta koolilaps, kes ma\u0308ngib so\u0303brannadega keksu? Aga vo\u0303ib-olla ma\u0308ngib ta hoopis klaverit, isaga malet vo\u0303i miks mitte na\u0308iteks korvpalli? Anne vo\u0303ib olla ka vanaema, kes oma lapselapsega liivakasti a\u0308a\u0308rel kodu ma\u0308ngib ja liivakooke teeb. Mida rohkem lapsi julgustada, seda paremini nende fantaasia to\u0308o\u0308le hakkab."}, {"text_idx": "#000569", "text": "Kujutluspilti saab luua ka jutte ette lugedes vo\u0303i jutustades. Siin tuleks ko\u0303rvale ja\u0308tta ko\u0303ik omadusso\u0303nad. Na\u0308iteks: mees istus laua taga ja so\u0303i, tema ko\u0303rval istus koer. O\u0303pilaste u\u0308lesanne on kirjelda meest: kuidas ja mida ta so\u0303i, millel istus, milline oli koer, mida mo\u0303tles mees, mida mo\u0303tles koer jne."}, {"text_idx": "#000570", "text": "O\u0303petaja kutsub enda juurde 3\u20134 last ning jutustab neile vaikse ha\u0308a\u0308lega mo\u0303ne lu\u0308hikese loo. Need o\u0303pilased valivad igau\u0308ks endale ja\u0308rgmise lapse, kellele lugu edasi ra\u0308a\u0308kida. Need ra\u0308a\u0308givad lugu omakorda edasi, kuni ko\u0303ik lapsed klassis on lugu kuulnud. Viimastel o\u0303pilastel palutakse lugu kogu klassile ra\u0308a\u0308kida. U\u0308hiselt saadakse aimu, kui palju lugu edasi ra\u0308a\u0308kides juurde sai vo\u0303i kaotas. Seda u\u0308lesannet saab edukalt rakendada na\u0308iteks samal ajal kirjatehnikat tehes. Jutustajad lahkuvad vaikselt ruumist vo\u0303i la\u0308hevad lugemispessa, et teisi mitte segada."}, {"text_idx": "#000571", "text": "Raamatupoode ku\u0308lastades to\u0303deme, et uusi raamatuid ilmub tru\u0308kis palju. Ko\u0303iki neid endale muretseda ja la\u0308bi lugeda ei suuda u\u0308kski o\u0303petaja. Kuidas siis teha valik, mida lastele soovitada? Kutsugem appi lapsed. Sageli on nad o\u0303petajast varem uudiskirjandusega tutvunud. Seepa\u0308rast julgustan ko\u0303iki korraldama nn raamatuesitlustunde. See on ideaalne vo\u0303imalus lasta laste fantaasial lennata. Igal o\u0303pilasel on vo\u0303imalus just oma soovi kohaselt mo\u0303nda raamatut tutvustada. Kes loeb katkendi, kes jutustab, kes esitab intrigeerivaid ku\u0308simusi. Oleme esitanud o\u0303pilastele va\u0308ljakutse teha raamat kuulajatele nii po\u0303nevaks, et just sinu raamatut sooviksid teised esmaja\u0308rjekorras lugeda. Raamatuesitlusedki vo\u0303ib soovi korral ma\u0308nguliseks teha. Miks ei vo\u0303iks uut raamatut tutvustada na\u0308iteks selle tegelasteks kehastudes?"}, {"text_idx": "#000572", "text": "Sageli on raske ka\u0308su peale jutustama hakata. Soovitan muretseda klassi jututa\u0308ringud (Story Cubes). Neid veeretades saab toredaid lauseid moodustada. O\u0303pilase u\u0308lesandeks on moodustada lause pildiga, mis veeretamisel saadi. Lastele vo\u0303iks anda korraga 1\u20133 ta\u0308ringut. Na\u0308iteks kui laps veeretab pildid \u201ekell\u201c, \u201eo\u0303un\u201c ja \u201evo\u0303ti\u201c, siis peab ta kokkuleppele vastavalt tegema kas u\u0308he lause, kus ko\u0303ik so\u0303nad sees, vo\u0303i siis va\u0308ikese jutukese, kus ta neid so\u0303nu kasutab (nt: kui kell sai kaheksa, haarasin o\u0303una ja vo\u0303tme ning tormasin kooli poole)."}, {"text_idx": "#000573", "text": "Ta\u0308ringute asemel saab kasutada ka suvaliste esemete pilte. Nii vo\u0303ib hommikuringi tehes paluda lastel vo\u0303tta ringi keskelt 2\u20133 pilti, mis iseloomustaksid tema kooliteed, hetketuju, na\u0308dalavahetusega seotud mo\u0303tteid jms. Piltidega on vo\u0303imalik teisigi toredaid u\u0308hisjutukesi teha. Paar na\u0308idet sellestki."}, {"text_idx": "#000575", "text": "Jutustamine ka\u0308ib sama su\u0308steemi ja\u0308rgi, kuid iga o\u0303pilane on eelnevalt saanud endale oma pildi. Ko\u0303ik peavad suutma eelmiste o\u0303pilaste juttu nii ja\u0308tkata, et nende pilt u\u0308hisesse juttu sulanduks.\nKo\u0303ik o\u0303pilased ra\u0308a\u0308givad lugu \u201eomas keeles\u201c. Selleks vo\u0303ib olla pudikeel, mo\u0303ne looma ha\u0308a\u0308litsus vo\u0303i hoopis olematud so\u0303nad olematus keeles. Ta\u0308htis on oma jutu sisu ha\u0308a\u0308letooniga edasi anda. Viimane o\u0303pilane peab eriti head fantaasialendu u\u0308les na\u0308itama ning ko\u0303igi teiste jutu \u201einimkeeles\u201c kokku vo\u0303tma."}, {"text_idx": "#000576", "text": "Lo\u0303busa kokkuvo\u0303tte loetud raamatutest saab teha miljonima\u0308ngu po\u0303himo\u0303ttel. Lastele meelepa\u0308raseks teevad selle vastusevariandid, millest nii mo\u0303nigi on esitatud la\u0308bi huumoriprisma."}, {"text_idx": "#000577", "text": "Lugema o\u0303ppimisel on oluline saada selgeks ha\u0308a\u0308limine, ta\u0308hed, o\u0303ppida ta\u0308hti ja ha\u0308a\u0308likuid kokku viima, silpe ja so\u0303nu lugema. Seda ko\u0303ige saab teha ma\u0308ngude abil. Eesti Lugemisu\u0308hingu du\u0308sleksia osakond on korraldanud mitmel aastal koosto\u0308o\u0308s Tallinna U\u0308likooli, Tartu U\u0308likooli, Eesti Logopeedide U\u0308hingu, Eesti Emakeeleo\u0303petajate Seltsi ja kirjastus Koolibriga konkursi \u201eLugemisma\u0308ngud\u201c. Konkursi parimad ma\u0308ngud avaldati Koolibri kirjastuse kogumikes. Ta\u0308naseks on ilmunud juba \u201eLugemisma\u0308ngude\u201c viies osa. Lugemisma\u0308nge leidub ka Kaja Kivisiku raamatus \u201eMa\u0308ngud lugemispessa\u201c (2016), Aire Hanseni ja Maret Jahu koostatud to\u0308o\u0308vihikutes \u201eLups lugema\u201c (1\u20133 osa, 2003\u20132013), Anneli Laamanni kogumikus \u201eMa\u0308ngides lugema\u201c (2008), Maria Ju\u0308rima\u0308e raamatus \u201eLugema o\u0303petamise metoodika\u201c (2003) ja mujalgi, tasub vaadata ringi oma kolleegide seas (lasteaias vo\u0303i koolis) ja ka veebis."}, {"text_idx": "#000578", "text": "Lugemisma\u0308ngude abil on vo\u0303imalik muuta o\u0303pitegevused ma\u0308nguliseks, arendada lapse lugemisvalmiduse kujunemiseks vajalikke eeloskusi ning kujunevat lugemisoskust."}, {"text_idx": "#000580", "text": "Alltoodud ma\u0308ngud sobivad eelko\u0303ige lasteaiaealistele, kuid ka algklassides (eelko\u0303ige 1. klassis) vo\u0303ib leiduda lapsi, kellele just need ma\u0308ngud jo\u0303ukohased ja huvipakkuvad on. Lasteaiao\u0303petajal omakorda tasub vaadata ka Kaja Kivisiku kirjeldatud I kooliastme ma\u0308nge, sest juba lasteaias on lapsi, kellele need sobida vo\u0303ivad."}, {"text_idx": "#000581", "text": "Ta\u0308htede tundmine ja ha\u0308a\u0308lik-ta\u0308he vastavuse mo\u0303istmine toetavad lapse lugemisoskuse omandamist. Ha\u0308a\u0308likuma\u0308ngude abil on vo\u0303imalik arendada laste foneemiteadlikkust."}, {"text_idx": "#000583", "text": "Ma\u0308ngu eesma\u0308rk on leida u\u0308mbrusest no\u0303utud ha\u0308a\u0308likuga so\u0303nu (so\u0303na esimese ha\u0308a\u0308liku eristamine). Seda ma\u0308ngu saab ma\u0308ngida autos, toas, o\u0303ues. U\u0308ks lastest on ma\u0308ngus alustaja, kes u\u0308tleb esimese mo\u0303istatuse. \u201eABC \u2013 mida sa na\u0308ed?\u201c ku\u0308sivad ma\u0308ngijad kooris selle lapse ka\u0308est. \u201eMa na\u0308en asja, mis algab (na\u0308iteks) A-ta\u0308hega.\u201c Lapsed pakuvad erinevaid A-ta\u0308hega algavaid asju oma la\u0308hiu\u0308mbrusest. O\u0303ige vastuse u\u0308tlejast saab uue mo\u0303istatuse esitaja."}, {"text_idx": "#000584", "text": "Lastele jagatakse pisikesed ma\u0308nguasjad vo\u0303i pildid ning lepitakse kokku ha\u0308a\u0308lik, mida otsima hakatakse. Laps ha\u0308a\u0308lib so\u0303na ning kui otsitav ha\u0308a\u0308lik so\u0303nas leidub, asetab ta eseme rongivagunisse. Kui otsitavat ha\u0308a\u0308likut ei leidunud, saab ta panna eseme rongile \u201eja\u0308rele lehvitama\u201c."}, {"text_idx": "#000585", "text": "Lastele jagatakse pildikaardid ning lepitakse kokku ha\u0308a\u0308lik, mida tiiger ta\u0308na su\u0308u\u0308a tahab. Laps ha\u0308a\u0308lib so\u0303na ning kui otsitav ha\u0308a\u0308lik so\u0303nas leidub, asetab ta selle tiigrile suhu."}, {"text_idx": "#000586", "text": "Ma\u0308ngu eesma\u0308rgiks on so\u0303na algusha\u0308a\u0308liku / so\u0303nas esineva ha\u0308a\u0308liku kuulmine. Vahenditeks papist reisikohvrike (vo\u0303ib teha kingakarbist) vo\u0303i kohvrikujuline ma\u0308ngualus, pildikaardid erinevate esemetega. Reisikohvrisse la\u0308hevad teatud ha\u0308a\u0308likuga algavad so\u0303nad. Na\u0308iteks: \u201eTa\u0308na vo\u0303tame kaasa ko\u0303ik M-ta\u0308hega asjad.\u201c Lapsed ha\u0308a\u0308livad so\u0303nakaarte ja mo\u0303tlevad, kas see algab M-ga vo\u0303i kas seal esineb M-ha\u0308a\u0308lik. Neile, kes oskavad juba veidi kirjutada, vo\u0303ib anda paberile joonistatud kohvri, kuhu saab peale kirjutada teatud ta\u0308hega asju."}, {"text_idx": "#000589", "text": "Eesma\u0308rgiks on leida pildi algusta\u0308ht. Vahenditeks keskelt pooleks lo\u0303igatud munad, mille u\u0308hel pool on pilt ja teisel pool ta\u0308ht ning lugevale lapsele pildi nimetus. Lapsed saavad munade u\u0308lemised (piltidega) osad ja peavad leidma selle pildiga sobiva alumise poole pildi algusha\u0308a\u0308liku ja\u0308rgi vo\u0303i so\u0303na kokku lugedes."}, {"text_idx": "#000590", "text": "Eesma\u0308rgiks on so\u0303na alguses oleva ha\u0308a\u0308liku eristamine vo\u0303i raskem variant \u2013 K, P, T vo\u0303i G, B, D ma\u0308a\u0308ramine vo\u0303i ha\u0308a\u0308likute pikkuste kuulmine. Vahenditeks on sektoriteks jaotatud papist ratas, mille igal sektoril on u\u0308he eseme pilt, ja puidust pesupulgad, millele on peale kirjutatud u\u0308ks ta\u0308ht. Laps asetab papist ringile vastavalt iga so\u0303na algusta\u0308hele ringiratast pesupulki, raskemas versioonis vastavalt sellele, milline sulgha\u0308a\u0308lik so\u0303nas esineb vo\u0303i milline so\u0303nas olev ha\u0308a\u0308lik ko\u0303lab pikalt."}, {"text_idx": "#000592", "text": "Lugema o\u0303ppimise aluseks on ta\u0308htede tundmine ning ta\u0308he ja ha\u0308a\u0308liku omavahelise seose tajumine. Ta\u0308htede o\u0303ppimisel on oluline o\u0303pikeskkonna tugi \u2013 ta\u0308hed on lapsele na\u0308htavad juba varasest east; ta\u0308hed on katsutavad ja puudutatavad, nendega saab ma\u0308ngida, neid laduda, ja\u0308rele kirjutada, so\u0303nu moodustada, otsida, avastada. Ta\u0308hti saab riputada seinale ja tahvlile (magnetta\u0308hed), panna ujuma veevanni (ta\u0308hepu\u0308u\u0308k), ehitusklotside kasti (ta\u0308heklotsid), meisterdada, voolida, joonistada lumele, liivale, mannatahvlile jne. Ta\u0308hti vo\u0303ib va\u0308lja lo\u0303igata liivapaberist, sest mida rohkem meeli on haaratud lapsel o\u0303ppimisse, seda kergem on tal ta\u0308hekujusid meelde ja\u0308tta."}, {"text_idx": "#000593", "text": "Esimene ta\u0308ht, mille laps tavaliselt selgeks saab, on tema nimeta\u0308ht. Edasi tuleb juba oma nime kirjutamine \u2013 alguses na\u0308idise ja\u0308rgi vo\u0303i etteu\u0308tlemise/na\u0308itamise abil."}, {"text_idx": "#000594", "text": "Ta\u0308htede o\u0303ppimist eesti keeles on soovituslik alustada sagedamini esinevatest ha\u0308a\u0308likutest, millest saab vo\u0303imalikult kiiresti so\u0303nu kokku panna. Ha\u0308id na\u0308iteid ta\u0308htede o\u0303ppimise ja\u0308rjekorrast leiab ko\u0303igile tuntud \u201eKaru-aabitsast\u201c, kus alustatakse ta\u0308isha\u0308a\u0308likutest A,O, U ja I. Nii jo\u0303uab laps kahe ta\u0308he kokkulugemiseni \u2013 AI, EI, OI."}, {"text_idx": "#000595", "text": "Ta\u0308hed saab kinnitada po\u0303randale, moodustades ta\u0308htedest raja. Lapsed astuvad vo\u0303i hu\u0308ppavad u\u0308helt ta\u0308helt teisele, nimetades selle ta\u0308he nimetuse vo\u0303i selle ta\u0308hega algava so\u0303na."}, {"text_idx": "#000597", "text": "Eesma\u0308rgiks on leida ajalehest vo\u0303imalikult palju erinevaid ta\u0308hti. Ma\u0308ng sobib ha\u0308sti va\u0308ikeste kirjata\u0308htede o\u0303ppimiseks. Tuleb leida ja va\u0308lja lo\u0303igata na\u0308iteks suurte ta\u0308htede ko\u0303rvale samad va\u0308ikesed ta\u0308hed (M-m, B-b jne). Va\u0308iksemate lastega vo\u0303ib otsida pealkirjadest suuri tru\u0308kita\u0308hti. Kleepida ja loendada, mitu erinevat ja mitu sarnast ta\u0308hte leitakse. Kes leiab ko\u0303ige rohkem jne."}, {"text_idx": "#000598", "text": "Eelmise ma\u0308nguga sarnase ma\u0308ngu mo\u0303tlesid Tartu TERAKEse Ro\u0303o\u0303muterakeste ru\u0308hma lapsed ise va\u0308lja. Esmalt joonistati ta\u0308htedest elukad \u2013 ta\u0308hetulnukad. Va\u0308ike Mari arvas, et M-ta\u0308he tulnukas tahab va\u0308ga su\u0308u\u0308a ko\u0303iki M-ta\u0308hega asju ja selleks, et tulnukas teda ennast a\u0308ra ei so\u0308o\u0308ks, hakkas ta tulnukale ajakirjadest otsima M ta\u0308hti. Varsti olid kogu ru\u0308hma lapsed ametis ta\u0308hetulnukate toitmisega."}, {"text_idx": "#000599", "text": "Eesma\u0308rgiks on ta\u0308htede o\u0303ppimine ja kordamine. Vahenditeks silmaarsti na\u0308gemisteravuse kontrollimise tabel ta\u0308htedega, mis la\u0308hevad aina va\u0308iksemaks (saab edukalt ise teha), silmaklapp ja ta\u0308hele osutamise kepike. Lapsed ma\u0308ngivad silmaarsti. Arst na\u0308itab ta\u0308htedele ja patsient peab nimetama osutatud ta\u0308he."}, {"text_idx": "#000600", "text": "Ma\u0308ngu eesma\u0308rgiks on o\u0303ppida va\u0308iketa\u0308hti. Vahenditeks suured akvaariumid (paberist, papist) ja va\u0308ikesed mereloomad (paberist), kelle ninas kirjaklamber, et see magneto\u0303nge ku\u0308lge ja\u0308a\u0308ks. Akvaariumi peale on kirjutatud suured ja mereloomade alla va\u0308ikesed tru\u0308kita\u0308hed."}, {"text_idx": "#000603", "text": "O\u0303petaja vo\u0303ib ise joonistada pildi, kus erinevad ta\u0308hed on kavalalt a\u0308ra peidetud, vo\u0303i ta\u0308iendada juba olemasolevat va\u0308ljaprinditud va\u0308rvimisehte, joonistades sinna peale ta\u0308hti peitu. Laps peab ta\u0308hed pildilt u\u0308les otsima. Vo\u0303ib lasta ka lastel ta\u0308hti pildi peale peita."}, {"text_idx": "#000604", "text": "Suurte ja va\u0308ikeste ta\u0308htede o\u0303ppimine. Vahenditeks ta\u0308hekaardid, mis omavahel kokku ka\u0308ivad. Kaks kaarti on niimoodi poolitatud, et sobivad omavahel kokku. Na\u0308iteks su\u0308damed vo\u0303i munad, mille pooled kokku ka\u0308ivad jne. Laps otsib suure ta\u0308hega poole ko\u0303rvale tema paarilise \u2013 va\u0308ikese tru\u0308kita\u0308hega poole."}, {"text_idx": "#000605", "text": "Eesma\u0308rgiks on ta\u0308hti tundma o\u0303ppida. Vahendiks va\u0308ga suur paber. Vo\u0303ib ka o\u0303ues kriidiga teele joonistada. Ta\u0308ht joonistatakse nii suur, et laps saab mo\u0308o\u0308da seda ko\u0303ndida, ja\u0308tta meelde ta\u0308hekuju ja proovida po\u0303randal pikali olles sama ta\u0308hekuju oma kehaga moodustada vms."}, {"text_idx": "#000606", "text": "Ma\u0308nguvahenditeks on ma\u0308ngualus, ta\u0308ring ja ma\u0308ngunupud. Ma\u0308ngualusel on kaks looma ja nende teekond koju mo\u0308o\u0308da ta\u0308htedest teerada. Tuntud on lauama\u0308ngud numbritega, aga selles ma\u0308ngus on lihtsalt numbrite asemel ta\u0308hed. Laps valib, kumb loom ta tahab olla, veeretab ta\u0308ringut ja astub nii mitu sammu, kui number ta\u0308ringul na\u0308itab. Ta\u0308hele sattudes nimetab laps selle ta\u0308he nimetuse, vanem vo\u0303i keeleliselt osavam laps juba selle ta\u0308hega algava so\u0303na."}, {"text_idx": "#000608", "text": "Eesma\u0308rgiks on ta\u0308htede o\u0303ppimine. Vahenditeks va\u0308rviline paber, ka\u0308a\u0308rid, liim, marker, suur plakatipaber, ta\u0308ring, ma\u0308ngunupud. Va\u0308rvilisest paberist tuleb va\u0308lja lo\u0303igata 24 ta\u0308hte eesti ta\u0308hestiku ta\u0308htedega ja kuu. Ta\u0308hed ja kuu tuleb kleepida suurele paberile ta\u0308hestikulises ja\u0308rjekorras. Hiljem saab kasutada kleebitud to\u0308o\u0308d lauama\u0308nguna. Ma\u0308ngu alustamiseks veeretatakse ta\u0308ringut ja ko\u0303nnitakse saadud ta\u0308ringusilmade arvu jagu mo\u0308o\u0308da ta\u0308hti edasi. Ma\u0308ngija peab nimetama ta\u0308hekesel oleva ta\u0308he (raskem versioon, selle ta\u0308hega algava so\u0303na). Kui ta ta\u0308hte nimetada ei oska, ja\u0308a\u0308b ja\u0308rgmine viskekord vahele. Vo\u0303idab see, kes jo\u0303uab esimesena kuule."}, {"text_idx": "#000609", "text": "Lugemisma\u0308ngud aitavad lapse lugemisoskust arendada. Need ma\u0308ngud pakuvad ro\u0303o\u0303mu, lusti ja vahel ka vo\u0303istlusmomenti. Lugemisma\u0308ngud on alternatiiviks aabitsa- ja muudele tekstidele, mida laps tavapa\u0308raselt loeb. Mis aga peamine \u2013 ma\u0308ngides lugemine on lapseso\u0303bralik ja kaasahaarav o\u0303ppimise viis. Mida rohkem lapse meeli on o\u0303ppimisprotsessi kaasatud, seda kergem on lapsel uusi oskusi-teadmisi omandada."}, {"text_idx": "#000610", "text": "Lugemisma\u0308ngude ma\u0308ngimise eelduseks on lapse lugemisvalmidus \u2013 ta tunneb suuremat osa ta\u0308htedest ning on saavutanud ha\u0308a\u0308liku ja ta\u0308he vastavuse seose mo\u0303istmise. Alustatakse lihtsamate kahe- ja kolmeha\u0308a\u0308likuliste so\u0303nade kokkulugemisega. Selline on na\u0308iteks to\u0308o\u0308raamatus \u201eLups lugema 1\u201c (Hansen, Jahu 2010) a\u0308ra toodud \u201eO\u0303unaussi lugemisma\u0308ng\u201c, kus laps loeb o\u0303untelt lu\u0308hikesi so\u0303nu nagu AI, EI, EMA, OMA jne. Edasi saab liikuda pikemate so\u0303nade ja lausete/tekstide lugemisele."}, {"text_idx": "#000611", "text": "Eesma\u0308rgiks on lugeda kokku u\u0308hesilbilisi so\u0303nu (MUU, MA\u0308A\u0308, AUH, URR jne). Vahenditeks on loomad ja loomaha\u0308a\u0308ltega kaardid. Laps loeb ha\u0308a\u0308lekaardilt so\u0303na ja paigutab selle looma juurde, kes sellist ha\u0308a\u0308lt teeb. Ma\u0308ngu saab ma\u0308ngida ka pisikeste loomafiguuridega. Pilt 92. Lugemisma\u0308ng \u201eLoomade ha\u0308a\u0308led\u201c."}, {"text_idx": "#000612", "text": "Eesma\u0308rgiks on ma\u0308rgata ta\u0308hti kodus, ta\u0308naval, la\u0308hiu\u0308mbruses. Vahenditeks fotoaparaat (vo\u0303i muu pildistamist vo\u0303imaldav digiseade) vo\u0303i ma\u0308rkmikud, pliiatsid."}, {"text_idx": "#000613", "text": "Lapsed jalutavad ringi ja otsivad, kuhu on midagi kirjutatud. Siis teevad nad sellest pilti vo\u0303i kirjutavad so\u0303nad u\u0308les. Pa\u0308rast vo\u0303ib koos fotosid vaadata vo\u0303i ma\u0308rkmeid lugeda, pildistatut/kirjapandut analu\u0308u\u0308sida ja lapsed saavad ra\u0308a\u0308kida, kust nad need so\u0303nad leidsid."}, {"text_idx": "#000614", "text": "Eesma\u0308rgiks on lugeda vastavalt oma lugemisoskusele kokku lu\u0308hemaid ja pikemaid so\u0303nu. Lapsed saavad vahendiks papist kohvrikujutise, kasutada vo\u0303ib ka karbist tehtud kohvreid, ning hulga so\u0303nakaarte erinevate so\u0303nadega. Laps loeb ja analu\u0308u\u0308sib so\u0303nu \u2013 kas tal on neid oma reisile vaja. Ma\u0308ngu alustades vo\u0303ib enne arutada, kas ta reisib soojale vo\u0303i ku\u0308lmale maale, nimetada vo\u0303ib ka riigi vo\u0303i kontinendi nimetuse. Nii saab laps valida, kas tal la\u0308heb nt Aafrikas vaja talvekasukat vo\u0303i mitte. Pilt 93. Lugemisma\u0308ng \u201eLa\u0308hen reisile\u201c."}, {"text_idx": "#000615", "text": "Eesma\u0308rgiks on moodustada u\u0308llatusmunade sees olevatest ta\u0308htedest so\u0303nu. Vahenditeks tu\u0308hjad u\u0308llatusmunad, kus sees liikuva aabitsa ta\u0308hed. Ta\u0308htedest peab kokku tulema mingi konkreetne so\u0303na. Ma\u0308ngulaua keskel on erinevad abistavad pildid, mis aitavad so\u0303na moodustada. Nt on muna sees ta\u0308hed E, R, O, K ning laps peab ta\u0308hti paigutades ja nende asukohti vahetades saama kokku so\u0303na KOER. Pa\u0308rast so\u0303na kokkusaamist saab ta leida ko\u0303rvale koera pildi."}, {"text_idx": "#000616", "text": "Eesma\u0308rgiks on puu- ja aedviljade nimetuste lugemine. Vahenditeks vastavad pildikaardid (vo\u0303ib ise joonistada), plastmassist puuviljad. Lapsed saavad endale retseptid ja kausid, milliseid puu- vo\u0303i aedvilju nende salatisse vaja la\u0308heb. Nad loevad retseptilt so\u0303nu kokku ja otsivad vajaliku puuvilja pildi vo\u0303i plastmassist kuju oma kaussi."}, {"text_idx": "#000617", "text": "Eesma\u0308rgiks on lugemisoskuse arendamine. Vahenditeks va\u0308ikesed sildid igapa\u0308evaste, meid u\u0308mbritsevate esemete nimetustega (laud, tool, kann, vannituba, kapp jne) ja (la\u0308bipaistev) kleeplint. Kleepige lapsega/lastega koos asjadele lo\u0303busad va\u0308rvilised sildikesed. Laps ka\u0308ib mo\u0308o\u0308da tuba ja loeb sildikesi. Nalja pa\u0308rast vo\u0303ib mo\u0303nikord panna asjadele valed sildid ja lasta lastel otsida, millised nimetused on sassi la\u0308inud (na\u0308iteks on tooli peal kirjas TASS jne)."}, {"text_idx": "#000618", "text": "Eesma\u0308rgiks on lugemisoskuse arendamine. Vahenditeks paber ja pliiats. Laps saab endale paberi, kus peal kirjas erinevad esemed, mida ta toast leidma peab (na\u0308iteks KAPP, TASS, LILL, PEEGEL, PILT, KELL, VOODI jne). Laps ka\u0308ib mo\u0308o\u0308da tuba ja otsib no\u0303utud esemed u\u0308les. Iga leitud asja taha teeb ta risti."}, {"text_idx": "#000619", "text": "Eesma\u0308rgiks on lugeda lu\u0308hemaid vo\u0303i pikemaid so\u0303nu vastavalt lapse lugemisoskusele. Vahenditeks so\u0303nasedelid erinevate so\u0303nadega (so\u0308o\u0308davad ja mitteso\u0308o\u0308davad so\u0303nad; tervislikud vo\u0303i ebatervislikud toidud) ja kingakarp, mille peale on joonistatud poisi na\u0308gu. Suu kohale karbikaanel lo\u0303igatakse auk. Laps loeb so\u0303nu ja arutleb, kas see on so\u0308o\u0308dav vo\u0303i mitteso\u0308o\u0308dav, tervislik vo\u0303i ebatervislik ning kas seda sobib Peetrile suhu kukutada vo\u0303i mitte."}, {"text_idx": "#000620", "text": "Seda ma\u0308ngu ma\u0308ngivad Tartu Terakese lasteaia lapsed va\u0308ga hea meelega. Loodusesse \u2013 nii lasteaia o\u0303uealale kui la\u0308hedalasuvasse metsa, niidule, matkarajale vms vo\u0303ib minna \u201ejahtima\u201c erinevaid asju \u2013 taimi, kivikesi, linde, loomi."}, {"text_idx": "#000621", "text": "Selleks on kaasas vastav kott, millele on ma\u0308rgitud otsitavate nimetused ja pildid (sest mo\u0303ni laps ei pruugi teada, milline on ta\u0308pselt nt sinilill, samas aitab pilt asju otsida ka neil lastel, kes so\u0303na veel kokku lugeda ei suuda). Mo\u0303ned otsitavad asjad vo\u0303ib ka kotis kaasa tuua, teistest teha foto vo\u0303i nende na\u0308gemisest lihtsalt hiljem ru\u0308hmas jutustada."}, {"text_idx": "#000623", "text": "Eesma\u0308rgiks on lugemisoskuse ja so\u0303navara arendamine ning omadusso\u0303na mo\u0303iste o\u0303ppimine. Vahenditeks pildid erinevate loomadega, so\u0303nakaardid omadusso\u0303nadega. Laps valib endale ko\u0303igepealt meelepa\u0308rase looma ja hakkab siis omadusso\u0303nade kaartide seast tema loomale sobivaid omadusso\u0303nu valima (4\u20136 erinevat so\u0303na). Pa\u0308rast loeb ta need teistele ette. Na\u0308iteks: \u201eMinu kass on SO\u0303BRALIK, PEHME, KARVANE, ARMAS, TRIIBULINE.\u201c"}, {"text_idx": "#000625", "text": "See lo\u0303bus ma\u0308ng arendab lisaks kirjaoskusele ka matemaatilisi oskuseid, pakub vo\u0303imaluse lo\u0303busaks loovjoonistamiseks. Esiteks viskab laps ta\u0308ringut, seeja\u0308rel tuleb leida infot vastavast tabelist. See ma\u0308ng arendab oskust leida infot, mis on esitatud tabeli kujul ning on laste jaoks lo\u0303bus ja kaasahaarav."}, {"text_idx": "#000626", "text": "Ma\u0308ngude eesma\u0308rgiks on aidata kaasa algklassio\u0303pilaste so\u0303navara laiendamisele ning ko\u0303ne arendamisele. Lugemisma\u0308ngud on eelko\u0303ige ko\u0303nearendusliku va\u0308a\u0308rtusega (liitso\u0303nade ta\u0308hendus ja moodustamine, su\u0308nonu\u0308u\u0308mide ja antonu\u0308u\u0308mide leidmine, mo\u0303istatuste ja vanaso\u0303nade sisu mo\u0303istmine jne). Et ma\u0308ngus edukas olla, peab laps olema eelko\u0303ige ta\u0308helepanelik ja kiire lugeja ning kaasamo\u0303tleja. Ma\u0308ngud sobivad lo\u0303o\u0303gastuseks edukatele lugejatele ja on oma huvitavuse to\u0303ttu stiimuliks no\u0303rgematele lugejatele. Ma\u0308ngude koostaja poolt antud juhised lubavad ma\u0308ngukaarte kasutada erineval moel, nt u\u0308he ma\u0308ngu kaarte teises ma\u0308ngus jne. So\u0303nakaarte saab kasutada nii kollektiivses ma\u0308ngus kui ka individuaalselt ma\u0308ngides. Ma\u0308ngude raskusastet saab muuta ma\u0308ngukaartide arvu va\u0308hendades vo\u0303i suurendades."}, {"text_idx": "#000627", "text": "Igal lapsel on aluskaart so\u0303nadega. U\u0308ks ma\u0308ngijaist (vo\u0303ib ka kordamo\u0308o\u0308da) vo\u0303tab so\u0303nakaardi ning loeb selle ette. Kes oma aluselt sobiva paarilise leiab, katab selle liitso\u0303naga. Vo\u0303idab laps, kel saavad esimesena ko\u0303ik kastid ta\u0308idetud."}, {"text_idx": "#000628", "text": "Igal lapsel on aluskaart so\u0303nadega. U\u0308ks ma\u0308ngijaist (vo\u0303ib ka kordamo\u0308o\u0308da) vo\u0303tab so\u0303nakaardi ning loeb selle ette. Kes oma aluselt sobiva paarilise leiab, katab selle vastandso\u0303naga. Vo\u0303idab laps, kel saavad esimesena ko\u0303ik kastid ta\u0308idetud."}, {"text_idx": "#000629", "text": "Seda ma\u0308ngu vo\u0303i ma\u0308ngida ka samata\u0308henduslike so\u0303nadega. Antud ma\u0308ng sobib nii ru\u0308hmas, paaris kui ka individuaalseks ma\u0308ngimiseks. Ette on antud loomade pildid. Pildi kohale asetab laps looma nime. Pildi alla tuleb leida looma rahvalikud nimetused. Siin tuleb laste ta\u0308helepanu juhtida sellele, et ko\u0303igi loomade alla ei tule u\u0308hepalju so\u0303nakaarte."}, {"text_idx": "#000630", "text": "O\u0303pilastel on kaardikesed lahtilo\u0303igatud liitso\u0303naliste omadusso\u0303nadega, mis tuleb uuesti u\u0308hendada so\u0303nadeks (nt laiskvorst, kobaka\u0308pp jne). Vastavalt kokkuleppele vo\u0303idab o\u0303pilane, kes on ko\u0303ige kiirem vo\u0303i kes ko\u0303ige rohkem so\u0303nu suudab leida. Liitso\u0303nade esimese osa teisest eristamiseks on kasutatud erinevaid kirjastiile."}, {"text_idx": "#000631", "text": "Sobib nii ru\u0308hma- kui individuaalseks to\u0308o\u0308ks. Taas on ma\u0308ngus so\u0303nakaardid. Ma\u0308ngu eesma\u0308rk on ja\u0308rjestada so\u0303nad nii, et u\u0308he so\u0303na lo\u0303pp on teise so\u0303na algus. (MERI \u2013 ISU \u2013 UNISTAB jne)."}, {"text_idx": "#000632", "text": "So\u0303naringi pikendamiseks vo\u0303ib vahele lisada so\u0303nu, mis algavad ja lo\u0303pevad u\u0308he ning sama ta\u0308hega (UNENA\u0308GU, ISSI)."}, {"text_idx": "#000633", "text": "Variant 2: selle ma\u0308nguga saab harjutada ka ta\u0308hestikulist ja\u0308rjekorda. Jagame o\u0303pilased ja so\u0303nakaardid gruppidesse. Kiiruse peale peavad grupid endi ka\u0308es olevad so\u0303nad ta\u0308hestikulisse ja\u0308rjekorda panema."}, {"text_idx": "#000634", "text": "Ma\u0308ngu eesma\u0308rk on mo\u0303ista so\u0303nade ta\u0308hendusi ja teada nende o\u0303igekirja. O\u0303pilane loeb kaardilt so\u0303naseletuse ning pu\u0308u\u0308ab selle sobiva so\u0303napaariga u\u0308hendada. Na\u0308ide: \u201ehaigena punane ja valutab\u201c \u2013 KURK, leian so\u0303napaari \u2013 KURK\u2013KURG, otsin so\u0303nale KURG seletuse \u2013 \u201epika nokaga lind\u201c."}, {"text_idx": "#000636", "text": "Ma\u0308ngijad vo\u0303tavad u\u0308ksteise ja\u0308rel tagurpidi asetatud pakist kaardikesi. Kes oskab o\u0308elda kaardil oleva so\u0303na vastandso\u0303na, saab kaardikese endale. Kes vastuse vo\u0303lgu ja\u0308a\u0308b, paneb kaardikese pakipo\u0303hja tagasi. Kasutamiseks sobivad vastandso\u0303nama\u0308ngu kaardid (vt eespool). Vo\u0303idab see, kellel on ma\u0308ngu lo\u0303pus ko\u0303ige rohkem kaarte."}, {"text_idx": "#000638", "text": "Sama ma\u0308ngu sobib ma\u0308ngida ka kaardikestega, mille peale on kirjutatud mo\u0303istatused. Ma\u0308ngijad vo\u0303tavad u\u0308ksteise ja\u0308rel tagurpidi asetatud pakist kaardikesi. Kes oskab o\u0308elda o\u0303ige vastuse, saab kaardikese endale. Kes vastuse vo\u0303lgu ja\u0308a\u0308b, paneb kaardikese pakipo\u0303hja tagasi."}, {"text_idx": "#000641", "text": "So\u0303nad tuleb ku\u0308simuste ja\u0308rgi lausealusele laduda. Kui lapsed on juba so\u0303naliike (tegu-, nimi-, side-, ase- ja omadusso\u0303na) o\u0303ppinud, vo\u0303ib ku\u0308simused vastavate so\u0303naliikidega asendada. Sobib ka loovaks to\u0308o\u0308ks, kus o\u0303pilane lausealusele toetudes ise (etteantud teemal) lauseid koostab."}, {"text_idx": "#000644", "text": "O\u0303pilane laob alusele ta\u0308hestiku. Esialgu vo\u0303ib teha seda va\u0308rvilisele alusele, kus spikrina on va\u0308rvidega ta\u0308histatud ta\u0308isha\u0308a\u0308likud, suluta- ning suluga kaasha\u0308a\u0308likud ning vo\u0303o\u0303rta\u0308hed. Hiljem laovad lapsed ta\u0308hestikku valgesse tabelisse. Sama u\u0308lesannet saab teha ka va\u0308iketa\u0308htedega.\nLastele antakse ka\u0308tte lahtilo\u0303igatud ta\u0308hestik ning alus, kuhu on vaja laduda ta\u0308hed vastavalt ha\u0308a\u0308likugruppidele. Vo\u0303ib no\u0303uda o\u0303iget ta\u0308hestikulist ja\u0308rjekorda. \u0281 O\u0303pilane laob va\u0308iketa\u0308htede peale sobivad suurta\u0308hed vo\u0303i vastupidi. \u0281 O\u0303pilane saab tu\u0308hja aluse ja kirjutab sinna etteantud teemal vastava ta\u0308hega algavaid so\u0303nu. Asja teeb raskeks see, et samal ajal peab ta ja\u0308lgima ka ta\u0308hestikulist ja\u0308rjekorda.\nO\u0303pilastele antakse ka\u0308tte ta\u0308hestik vo\u0303i osa sellest (nt igau\u0308hel vaid u\u0308ks ta\u0308ht) ja palutakse kiiruse peale olemasolevad ta\u0308hed ta\u0308hestikulisse ja\u0308rjekorda panna. Sobib kehakultuuriminutiks."}, {"text_idx": "#000645", "text": "O\u0303pilane asetab kuude nimetused kronoloogilises ja\u0308rjekorras enda ette ning valib seeja\u0308rel igale kuule iseloomuliku so\u0303napaari, mille kuu nimetuse alla asetab."}, {"text_idx": "#000646", "text": "O\u0303pilased saavad so\u0303nadeks lahti lo\u0303igatud vanaso\u0303nad. O\u0303ige vanaso\u0303na uuesti kokku saamiseks tuleb ja\u0308lgida tausta ja teksti va\u0308rvi ning kirjavahema\u0308rke."}, {"text_idx": "#000647", "text": "Lu\u0308nkjutuke \u2013 lapsed kirjutavad paberile no\u0303utud arvu omadusso\u0303nu. Pa\u0308rast seda saavad nad teksti, kus omadusso\u0303nade asemel on nummerdatud lu\u0308ngad. Tuleb humoorikas jutuke."}, {"text_idx": "#000648", "text": "Uinuv prints \u2013 igal lapsel palutakse kirjutada lauseid, mida vo\u0303iks o\u0308elda prints, printsess, kuningas, kuninganna, narr jne. Pa\u0308rast lausete kirjapanekut saavad lapsed lu\u0308nkteksti, kuhu peavad laused sobitama."}, {"text_idx": "#000650", "text": "\u201eMeie lasteaia osas on neli ru\u0308hma: 3-, 4-, 5- ja 6aastaste ru\u0308hm. Ko\u0303igis ru\u0308hmades on nu\u0308u\u0308d oma lugemispesad ja ma arvan, et need ko\u0303ik on mo\u0303nusad ja lapseso\u0303bralikud. O\u0303petaja Janika kuulis esimest korda lugemispesa ideest minu koolitusel osaledes ja arvas, et see on pa\u0308ris hea mo\u0303te, kuidas lastes lugemis- ja kirjutamishuvi tekitada. Alguses oli ta natuke skeptiline selle suhtes, et lastele eraldi nurk valmis seada, et kas nad ikka to\u0303esti seda kasutavad ja tahavad seal olla. Ta otsustas proovida. Ko\u0303igepealt arutas ta seda ideed lastega ja lapsed olid kohe sellest suures vaimustuses. Ta ku\u0308sis lastelt, mis seal pesas peaks olema. Vastuseks oli, et seal peaks olema padjad ja palju raamatuid. Lisaks uuris ta, kas lastele meeldiks kuulata ko\u0303rvaklappidega jutte ja vaadata pilte raamatust. Vastus oli loomulikult \u201ejah\u201c. Ja nii ei ja\u0308a\u0308nudki o\u0303petajal midagi muud u\u0308le kui tuua raamatukogust kassetid ja raamatud ning muretseda ko\u0303rvaklapid, et lapsed saaksid lugusid ja laule kuulata. Meie lugemispesas on ta\u0308hestiku ja loomade Bingo ma\u0308ngud, ta\u0308hekaardid, so\u0303nakaardid, va\u0308iksed volditud raamatud, kuhu lapsed saavad ise sisse joonistada ja kirjutada, ning meisterdamisvahendid, kassetid ja laulud makil kuulamiseks ning muidugi raamatud, mida vastavalt teemadele vahetame. Miks on selles lugemispesas seinale maalitud puu ja akna ees kollane kardin? Kuna ru\u0308hma seinad on sinised, siis arvasime, et see on nagu taevas, millele vo\u0303iks lisada puu ja kollase kardina, mis oleks nagu pa\u0308ike. Ja nii ta ongi."}, {"text_idx": "#000651", "text": "Ko\u0303ige ta\u0308htsam on see, et lastele meeldib pesas olla. Nad naudivad seda, et saavad kollase kardina ette to\u0303mmata ja omaette raamatuid vaadata.\u201c"}, {"text_idx": "#000652", "text": "Malle Vainomaa ja Ene Veskus"}, {"text_idx": "#000653", "text": "\u201eMeie ru\u0308hmas on laste huvi raamatute vastu olnud samasugune nagu ikka lasteaia ru\u0308hmades \u2013 osa lapsi na\u0308itavad u\u0308les pu\u0308sivamat huvi raamatute vastu, teised vajavad enam suunamist ja huvi tekitamist. Raamatute vaatamise nurk kui selline on meie ru\u0308hmas olnud sellest ajast, kui va\u0308ikesed pisi-Summajad kolm aastat tagasi meie ru\u0308hma tulid."}, {"text_idx": "#000654", "text": "Mo\u0303te raamatunurka n-o\u0308 laiendada tuli meil kohe, kui saime teate lugemispesa koolitusest meie lasteaias. Esialgu na\u0308is, et meie u\u0308heruumilises ru\u0308hmatoas on nii palju laudu, voodeid, kappe ja riiuleid, et mo\u0303nusa lugemispesa jaoks kohta leida on pea vo\u0303imatu. Kuid paari pa\u0308eva pa\u0308rast u\u0308hel laste lo\u0303unauinaku ajal tuli mo\u0303te, kuidas asja korraldada. Nimelt on meil ru\u0308hmas u\u0308ks kahekorruseline vahva ma\u0308ngumaja, mille teisel korrusel oli autoremondiboks ja selle all ro\u0308o\u0308vlikoobas. Autodele leidsime koos lastega koha u\u0308he riiuli ko\u0303rval. Lastele meeldis mo\u0303te teha maja teisele korrusele u\u0308ks vahva lugemispesa! Ja nii saidki raamatud ja riiul maja teisele korrusele viidud. Raamaturiiuli kohal oleval riiulil leidsid koha erinevad mu\u0308tsid, kroonid ja ku\u0308barad, millega lapsed saavad end vajadusel koheselt kostu\u0308meerida. Raamatute vaatamise ja lugemise ajal on seal mo\u0303nus istuda vahvatel loomana\u0308gudega patjadel, mille on o\u0303mmelnud o\u0303petaja Ene. U\u0308heskoos lastega nuputasime, kes vo\u0303iks olla lugemispesa maskott ja nii sai koos meisterdatud uudishimulik Robot Ruudi, kelle u\u0308lesandeks on ja\u0308lgida lugemispesas toimuvat ning o\u0303ppida ja katsetada ko\u0303ike koos lastega. Koos Robot Ruudiga said kirja pandud ka lugemispesas toimetamise head tavad. Pesa vahetus la\u0308heduses asuvad ka na\u0308pu-, ka\u0308pik- ja pulganukud. Ko\u0303ige rohkem armastavad tu\u0308drukud ma\u0308ngida pulganukkudega (erinevad haldjad), mille meisterdamise idee saime Haldjaraamatut sirvides. Koos lastega on meil valminud ka omatehtud raamatud: \u201eLossiraamat\u201c, \u201eTa\u0308heraamat\u201c, \u201ePrintsesside raamat\u201c, \u201eKodukakkude raamat\u201c ja raamat \u201eMinu lemmikkangelane \u201c. Samuti on raamatud andnud meile ha\u0308sti palju ainest (erineva suurusega karpidest) meisterdamiseks. U\u0308hest suurest karbist valmis meil kolme po\u0303rsakese maja, teisest valmistasime lumemo\u0308ldrite veski. Need on ikka to\u0303eliselt suured karbid, lapsed mahuvad mitmekesi seal sees ma\u0308ngima. Pa\u0308rast raamatu lugemist tavatseme korraldada ka viktoriine, na\u0308iteks \u201eParim Pipi tundja\u201c, \u201eParim Kalevipoja tundja\u201c. Lapsed moodustavad 4\u20135liikmelised vo\u0303istkonnad ja mo\u0303tlevad vo\u0303istkondadele nimed. Ku\u0308simuste vastustel on valikvariandid ja lapsed ma\u0308rgivad nende arvates o\u0303ige vastuse. Sellised viktoriinid on meie ru\u0308hmas va\u0308ga populaarsed. Poistele meeldivad rohkem kosmoseteemalised raamatud, tu\u0308drukutele ja\u0308lle muinasjutud. Poistele meeldib lugemispesa u\u0308levalt kangarestidega kinni katta, et siis seal all oma ma\u0308nge ma\u0308ngida. Osad lapsed loevad, teised naudivad rohkem illustratsioonide vaatamist. Pesa all olev ruum on muutunud meil rohkem joonistamise ja meisterdamise paigaks. Seal on va\u0308ike nukulaud ja toolid ning suur pesukast erinevate kangarestidega. Pesa saame kasutada ka oma tegevusi planeerides: kui on ka\u0308sil loomade teema, otsime loomaraamatuid, loomamuinasjutte; kui on juttu lindudest, siis otsime ja\u0308lle raamatuid, kus on juttu lindudest. Lihavo\u0303ttena\u0308dalal olid va\u0308ljas raamatud ja\u0308nestest. Otsisime u\u0308les ko\u0303ik muinasjutud, kus tegelaseks ja\u0308nes. Meie pesa on ku\u0308ll va\u0308ike, kuid ko\u0303igi laste poolt va\u0308ga omaks vo\u0303etud ja kallis.\u201c"}, {"text_idx": "#000655", "text": "Tallinna Kadaka lasteaia Siilipere ru\u0308hma o\u0303petaja"}, {"text_idx": "#000656", "text": "\u201eSu\u0308gisel peale lugemispesa koolitust oli mul kindel soov selline vahva ja tegus koht lastele teha. Paljud vahendid olid juba olemas (ka\u0308piknukud, pehmed ma\u0308nguasjad, na\u0308punukud, kostu\u0308u\u0308mid ma\u0308ngitud lavastusma\u0308ngudest, raamatud, pa\u0308ris vanaema sussid, kasutult seisvad riiulid ja palju muud), ja\u0308i ainult leida nendele koht. Koosto\u0308o\u0308s koduga valmis vahva muinasjututekk ja laste tehtud va\u0308rvilised lo\u0303ngapallid o\u0303mblesime tekile kaunistuseks. Muretsesime jutupessa pehmed vaibad ja igale lapsele padja. Meie mo\u0303nusat olemist jutupesas valvab raamatukoi Roosi, kelle kudusin ise vanadest lo\u0303ngaja\u0308a\u0308kidest. Jutupesa on meie ru\u0308hma lastele u\u0308ks vahva koht, kus saab lugeda, kuulata muinasjutte ja ma\u0308ngida teatrit. Saab meisterdada na\u0308punukke ja raamatuid, niisama nokitseda. Tore on ka lihtsalt omaette olla vo\u0303i koos so\u0303pradega tegutseda. Eriti meeldib lastele olla ise jutu looja/autor. O\u0303petajana innustan lapsi looma fantaasiajutte ja ma\u0308ngima situatsiooni- ja muinasjutuma\u0308nge ning neid teistele esitama."}, {"text_idx": "#000657", "text": "Koos lastega sorteerisime raamatud ja asetasime need riiulile. Samaaegselt ku\u0308lastasime O\u0303isma\u0308e Nurmenuku raamatukogu, kus saime palju teada raamatukoguhoidja elukutsest. Raamatud jutupesas vahetuvad teemade ja\u0308rgi, mis hetkel pa\u0308evakorras. Huvi raamatute vastu on suur, toome pesasse regulaarselt ka uusi raamatuid. Va\u0308rviro\u0303o\u0303mus ja lustakas raamat, kust igau\u0308ks leiab mo\u0303ne tarkusetera, saab peagi laste lemmikuks. Siilipere lapsed teavad, et raamatuid tuleb hoida, sest sinna on tru\u0308kitud ko\u0303ik meie esivanemate to\u0303ed ja tarkused. Kui juhtubki, et raamatut on na\u0308rinud ajahammas, siis po\u0308o\u0308rduvad nad abisaamiseks so\u0303bra vo\u0303i o\u0303petaja poole. Andsime u\u0308heskoos lubaduse jutupesa alati korras hoida, et ka teistel oleks sinna mo\u0303nus tulla."}, {"text_idx": "#000658", "text": "Oleme lavastanud mitmeid lo\u0303busaid muinasjutte, mida ka teistele ru\u0308hmadele na\u0308itame. Meil on va\u0308a\u0308rtuste laegas, mida kasutame muinasjuttu ra\u0308a\u0308kides vo\u0303i ette lugedes. Laegas sisaldab tru\u0308kita\u0308htedega kirjutatud erinevates olukordades kasutatavaid viisakusso\u0303nu, ha\u0308id mo\u0303tteid. On ju muinasjuttudes igas unistuses mingi to\u0303etera, mingi seos tegelikkusega. Laegas on ka lastele iseseisvaks kasutamiseks, et nad oskaksid leida teed enda sees pesitseva hingelinnu juurde. Nii tekib ka huvi lugemise vastu. Samuti on laekas uusi/keerukamaid so\u0303nu, mille ta\u0308hendust ta\u0308napa\u0308eva lapsed ei pruugi teada ja mis tuleb lastele lahti ra\u0308a\u0308kida. Muinasjutte lugedes avanevad nii mo\u0303nedki saladused: eri rahvaste vaimuelu, nende maailmana\u0308gemus, huumorimeel, arusaamad o\u0303iglusest, unistused ja lootused, samuti saab mo\u0303ningase ettekujutuse erinevate maade loodusest ja mineviku eluolust.\u201c"}, {"text_idx": "#000659", "text": "\u201eLugemispesa su\u0308nniaeg ja\u0308a\u0308b aastasse 2005. Samal aastal asusin o\u0303ppima Tallinna Pedagoogilises Seminaris. Minu peas kerkis ku\u0308simus: millised on lugemispesa vo\u0303imalused lapse ko\u0303ne- ja va\u0308ljendusoskuse arengule kaasa aitamiseks? 2005. aasta su\u0308gisel vallutas meie lugemispesa ru\u0308hmata\u0308is 2aastaseid ja kohe oli ka selge, et pesa peab muutuma. Nu\u0308u\u0308d on pesa kasvanud-kosunud koos lastega ja pakub tegutsemist ning huvitavat lugemist 23 koolieelikule. Tore on see, et nu\u0308u\u0308d on meil vooditena kasutuses kappvoodid ja see annab vo\u0303imaluse senisest enam po\u0303randapinda kasutada. Et on olemas korralik kolmeosaline sirm, siis meeldib lastele seal erinevaid lavastusi va\u0308lja mo\u0303elda. Kord ka\u0308ib teater sirmi ees, kord taga. Ideid ammutavad nad lasteaeda regulaarselt ku\u0308lastavatelt teatritruppidelt, kuuldud kirjanduspaladest vo\u0303i ka populaarsetest telesaadetest."}, {"text_idx": "#000660", "text": "Ko\u0303ikidel pa\u0308evadel on va\u0308hemalt korra kasutusel CD-ma\u0308ngija. Kuna meil on u\u0308sna palju plaate lastekirjanduse salvestustega, siis meeldib lastele neid kuulata ka enne uinumist. Hetkel on va\u0308ga populaarne \u201eSirli, Siim ja saladused\u201c. Aeg-ajalt kuulame rahustavaid loodushelisid."}, {"text_idx": "#000661", "text": "Umbes poolteist aastat tagasi hakkasin pidama lugemispa\u0308evikut lastele etteloetud raamatute kohta ja neid on kogunenud to\u0303esti palju. Uut ja huvitavat kirjavara toovad lapsed ka ise lasteaeda. Toimunud on jo\u0303uluraamatute na\u0308itus, 1. septembri aabitsana\u0308itus, a\u0308sja lo\u0303ppes Ellen Niidu ja tema Kro\u0303lli-raamatute teemana\u0308dal. Lapsed meisterdavad lugemispesas ise na\u0308punukke ja raamatuid. Aprillis on ees ootamas u\u0308lelasteaialine isetehtud raamatute na\u0308itus."}, {"text_idx": "#000662", "text": "Mis on meie lugemispesa va\u0308a\u0308rtus? Ja\u0308rjepidevus! Lisaks see, et lugemispesa muutub laste vanust ja huve arvestades, aga ta on olnud nende laste jaoks alati olemas.\u201c"}, {"text_idx": "#000663", "text": "Meie ru\u0308hma lugemispesa valvur Raamatuvana luges o\u0303htuti liiga pimedas ja ta silmad va\u0308sisid a\u0308ra. Nu\u0308u\u0308d vajavad silmad endale abiks prille. Alguses ei julgenud Raamatuvana igaesmaspa\u0308evasesse hommikuringi uute raamatute tutvustamisele tulla. Lapsed lubasid, et nad ei hakka naerma ega narrima, nii julges Raamatuvana ennast na\u0308idata. Lapsed leidsid u\u0308heskoos, et prillid sobivad talle, prille peab hoidma, et need katki ei la\u0308heks, prillid on ka mo\u0303ne lapse isal, emal, vennal ja o\u0303petajal, silmade abimehed on lisaks prillidele ka binokkel, pikksilm ja luup. Koos tutvuti uute raamatutega: \u201eInimkeha atlas lastele\u201c, \u201ePildiraamat minu kehast\u201c, \u201eElu pimedana\u201c ja \u201e5 meelt\u201c. Ma\u0308ngisime kahte ma\u0308ngu: \u201eSilmad vo\u0303imlevad\u201c (suuna pilk u\u0308les, alla, paremale, vasakule, tee silmadega ringe) ja \u201ePime\u201c (silmad on kinni ja sa pead ka\u0308sikaudu a\u0308ra arvama, mis ma\u0308nguasi vo\u0303i ese sulle ka\u0308tte anti). Kirjapesas sai piiluda la\u0308bi pisikese lukuaugu ja joonistada vo\u0303i kirjutada, mis sulle sealt paistis. Kunstipesas sai joonistada lastele silmi \u2013 siniseid, pruune, rohelisi, halle \u2013 ja vaadata, kes vajaks lisaks silmadele prille. Lapsed valmistasid papist prillid ja kaunistasime neid, ma\u0308ngisime pimesikku ja pimeda talutamise ma\u0308ngu toas ja o\u0303ues, ma\u0308ngisime silmaarsti ja kontrollisime laste na\u0308gemist. Reedesel muinasjutupa\u0308eval lavastasime eesti muinasjuttu \u201eKuidas rebane endale uued silmad sai\u201c.\u201c"}, {"text_idx": "#000664", "text": "\u201eToredaks erinevate koolide o\u0303pilasi u\u0308hendavaks u\u0308rituseks on Lugemispesade kokkutulekud. Tartu linnas on neid korraldatud alates 2004. aastast. Nende eestvedajateks oleme ko\u0303ik need aastad olnud mina ja Tartu Hansa kooli o\u0303petaja Mai Sula. Kokkutulekud on toredad ja ma\u0308ngulised ettevo\u0303tmised, kus pole kaotajaid. Vo\u0303idavad alati ko\u0303ik. Igal kokkutulekul on laste jaoks mingi u\u0308llatus, mis pingel langeda ei lase, olgu selleks siis kohtumine kirjanikuga, mo\u0303ni uus ma\u0308ng vo\u0303i vo\u0303istlus. Lahkudes saavad ko\u0303ik osalenud vo\u0303istkonnad kaasa koti raamatutega. Vedamise korral vo\u0303ib sealt leida isegi kirjaniku autogrammiga kokkutuleku nimiraamatu. Oleme vo\u0303tnud eesma\u0308rgiks tutvustada eesti kirjanike auhinnatud lasteraamatuid. Pu\u0308u\u0308ame oma kokkutulekud u\u0308les ehitada nii, et lapsed suudavad aktiivselt osaleda isegi siis, kui raamat poolenisti loetud vo\u0303i suisa lugemata. Seepa\u0308rast anname lastele ette valikvastused ning ta\u0308helepanelikul kuulamisel on vastused ka a\u0308raaimatavad. Punkte loeme kommikestes, mis kokkutuleku lo\u0303pus vo\u0303istkonna liikmete vahel a\u0308ra jaotatakse."}, {"text_idx": "#000665", "text": "Osades lasteaiaru\u0308hmades tegutsesid lugemisnurgad juba ammu, kuid ta\u0308nu \u201eLugemispesa\u201c koolitusele muutusid tegevused huvitavamaks ja nurgad hubasteks pesadeks. Tunduvalt tihedamaks muutus koosto\u0308o\u0308 lapsevanematega ning vo\u0303imaluste piires on nad igati abistanud oma laste lugemispesade arendamist. Lisaks on Mustvee lasteaias ka\u0308ivitunud veel u\u0308ks lugemispesa, mille komplekteerimist ja tegevuste la\u0308biviimist toetab Mitte-eestlaste Integratsiooni Sihtasutus. Projekt on mo\u0303eldud eelko\u0303ige muukeelsetele lastele eesti keele o\u0303petamiseks, kuid lugemispesas vo\u0303ivad ko\u0303ik o\u0303petajad la\u0308bi viia individuaalseid tegevusi ning kasutada olemasolevaid materjale. Mustvee lasteaia igale lugemispesale kinkis ajakiri Mo\u0303mmukesed juba ilmunud numbrid \u2013 eesti ru\u0308hmad said eestikeelsed ja vene ru\u0308hmad nii vene- kui eestikeelsed va\u0308ljaanded.\u201c"}, {"text_idx": "#000666", "text": "Eda Vassenko ja Silja So\u0303rmus"}, {"text_idx": "#000667", "text": "\u201eMentoritena tegime ka ise oma ru\u0308hmas muudatusi. Koos lastega arutasin la\u0308bi lugemispesa reeglid. Suuremad lapsed kirjutasid need u\u0308les ja siis panime need pesas asuvale stendile. Muretsesime pesadesse kaks raamatupa\u0308rdikut, kes valvavad lugemispesas, et lapsed ikka ilusti raamatuid hoiaksid; lapsed panid neile ka nimed. Ma\u0308rgistasin riiulitel olevad raamatud: luuletused, juturaamatud, muinasjutud, koomiksid. Lapsevanemad on kodudest toonud hulga raamatuid, toodi ka vanu Ta\u0308hekesi (60ndate, 70ndate aastate omi). Lisasime lugemispesasse materjale, et lapsed saaksid endile ise raamatuid valmistada. U\u0308ks ru\u0308hm, kus eelnevalt lugemispesa polnud, hakkas kohe peale koolitust seda sisse seadma ja nu\u0308u\u0308d on see ru\u0308hmas olemas. Ka so\u0303imeru\u0308hmas on aktiivselt tegutsetud, lastevanemate abiga o\u0303mmeldi vanadest madratsitest isegi na\u0308gus diivan, millel lapsed saavad mo\u0303nusasti raamatuid vaadata.\u201c"}, {"text_idx": "#000668", "text": "Pesade sisustamisel olen kaasanud lastevanemaid. Koosto\u0308o\u0308 ja\u0308tkub. Oleme teinud lasteraamatuid, vanemad on kinkinud pessa raamatuid, mida on kodus olnud kaks. Ja\u0308tkame traditsiooniga esineda lastele ja vanematele dramatiseeringutega. Kogu maja 200 last said jo\u0303uluks lugemispesa projektijuhtide pu\u0308hendusega lasteraamatu ning ka oma ru\u0308hmas tegin ettepaneku jo\u0303uluvana kingikotti raamat osta. Seda traditsiooni soovivad lastevanemad ka tulevikus ja\u0308tkata. Raamatuna\u0308dalal toovad lapsed raamatu kaasa ning koos vaatame ja loeme neid. Meil on olemas varjuteater, tahvelteater, lauateater, teatrilava, nukuteatrilava, ka\u0308piknukke, karpidest ka\u0308piknukke, na\u0308punukke, marionettnukke, pudelnukke, kostu\u0308u\u0308me, maske... Tugevaks ku\u0308ljeks pean lihtsate vo\u0303tetega nukkude, peakatete ja maskide meisterdamist, loovma\u0308ngu organiseerimist ja dramatiseerimist. Veel on mo\u0303te lugemispesa raamatud ma\u0308rgistada kas templi, lugemispesa logo vo\u0303i muu tunnusma\u0308rgiga.\u201c"}, {"text_idx": "#000669", "text": "\u201eOn ta\u0308htis, et minu ko\u0303rval to\u0308o\u0308tavad mo\u0303ttekaaslased. Me ko\u0303ik to\u0308o\u0308tame selle nimel, et kinkida lastele raamatutega suhtlemise ro\u0303o\u0303mu ning kasvatada raamatuarmastust. Ise olen mentorina organiseerinud Lugemispesa raamatukoguringi toimetulekuklassi laste jaoks. Me loeme, ma\u0308ngime, va\u0308rvime, suhtleme ja laulame koos. See meeldib ko\u0303igile.\u201c"}, {"text_idx": "#000670", "text": "Korjasime kokku kogu na\u0308idismaterjali ru\u0308hmadest \u2013 raamatud, lauama\u0308ngud, ka\u0308piknukud. Katsime ka kohvilaua ja tegime osalejatele nimesildid ning vo\u0303imalikult hubase olemise lasteaia saali. Inimestele meeldis. Ko\u0303ik to\u0308o\u0308tasid kaasa ja mulle tundus, et olen saanud edasi anda natuke heast kogemusest millesse uskusin! See oli va\u0308ga hea tunne, mis su\u0308venes veelgi, kui lugesime tagasisidelehti, kus lubati hakata lugemispesasid looma. Koolituse headest mo\u0303tetest ja\u0308i meelde u\u0308ks, kus arvati, et lugemispesa peaks olema to\u0303eliselt pehme ja mo\u0303nus pesa, kus lugemine on lastele privileeg! To\u0308o\u0308tan ise juba mo\u0303ned aastad lastekaitsespetsialistina, aga lugemispesa oli minu lasteaias to\u0308o\u0308tamise ajal olemas Hea Alguse ru\u0308hmas. Me lihtsalt nimetasime seda raamatu- vo\u0303i lugemiskeskuseks. Sisustuseks olid mo\u0303nus diivan, millel iga lapse omana\u0308oline padi, vanemate abiga meisterdatud raamaturiiul, kus alumises reas raamatud va\u0308iksematele, riiuli peal aga need raamatud, mis va\u0308ga suured ja kallid ning mida vo\u0303is vaadata vaid laua juures. Eriline koht oli laste kodunt kaasa toodud raamatutel. Neid pidi tingimata ette lugema ja palju kordi u\u0308tlema, et see on just selle lapse raamat. Veel olid raamatukeskuses pesulo\u0303ksudega u\u0308lesriputatud laste to\u0308o\u0308d ja pehmed kaisuloomad, kes koos lastega pilte vaatasid. Hiljem sai raamatukeskus ka meie lemmiklooma, merisea Nullukese lemmikkohaks. Reeglid olid meil ka \u2013 kuidas hoida raamatut, kui lugemisnurgas on korraga palju lapsi. Raamatuid muuseas vahetasime vastavalt teemale, ja\u0308ttes lemmikud pikemaks ajaks riiulitele. See oli to\u0303esti to\u0303eline lugemispesa! Ja emadel-isadelgi oli meil oma \u201elugemispesa\u201c vastuvo\u0303turuumis, kus riiulil ajakirjad, raamatud pedagoogikast, lastest ja muust ning vihik, kuhu laenutused ma\u0308rgiti. Nu\u0308u\u0308d hiljuti peale \u201cLugemispesa\u201c koolitust kohtasin endist lapsevanemat, kes naljatoonil kurtis, et lasteaiast oli laps saanud to\u0303elise lugemispisiku, mille to\u0303ttu ta poes aina raamatute ostmist no\u0303uab."}, {"text_idx": "#000671", "text": "Tegelemine lugemispesadega andis mulle juurde uusi kogemusi, tuttavaid, vaheldust ja vo\u0303imalust tegeleda ainult hea asjaga! Lugemispesa idee on armas ja va\u0308ike, aga sellest sirgub tingimata parem maailm! Mina olen lugemispesade to\u0303eline fa\u0308nn!"}, {"text_idx": "#000762", "text": "Ku\u0308mne-so\u0303rmega arvutil tru\u0308kkimise harjutamise leht: "}, {"text_idx": "#000763", "text": "Kirjandust kirjaoskuse arengu ja selle toetamise kohta"}, {"text_idx": "#000764", "text": "Kirjandust lugemisraskuse ja sellega toimetuleku kohta"}, {"text_idx": "#000768", "text": "klassis: o\u0303petajaraamat. Kose-Uuemo\u0303isa Eesti Eripedagoogide Liit."}, {"text_idx": "#000802", "text": "Anneli Laamann on lasteaiao\u0303petaja. Ta on andnud va\u0308lja raamatu lugemisma\u0308ngudest \u201eMa\u0308ngides lugema\u201c (ILO, 2008) ja ta\u0308hema\u0308ngude komplekti (Koolibri, 2015). Oma magistrito\u0308o\u0308s uuris ta kirjaoskust toetavat keskkonda, vo\u0303rreldes nn tava- ja lugemispesadega lasteaedu. Anneli eesma\u0308rk oli algusest peale kirjutada to\u0308o\u0308 sellise suunitlusega, et sellest saaksid kasu eelko\u0303ige praktikud, misto\u0303ttu on selles raamatus palju viiteid Anneli to\u0308o\u0308le. Anneli oli aastatel 2008\u20132012 Po\u0303hja-Eesti Lugemispesa projektijuht."}, {"text_idx": "#000803", "text": "Kaja Kivisikk on kogenud klassio\u0303petaja, lugemispesa mentor ja koolitaja ning raamatu \u201eMa\u0308ngud Lugemispessa\u201c (Koolibri, 2016) autor. Aastatel 2008\u20132012 oli ta Lo\u0303una-Eesti Lugemispesa projektijuht."}, {"text_idx": "#000804", "text": "Mare Mu\u0308u\u0308rsepp on filosoofiadoktor, lastekirjanik, lastekirjanduse kriitik ja klassio\u0303petaja. Ta on olnud nii Eesti Lugemisu\u0308hinguga kui ka \u201eLugemispesa\u201c projektiga seotud algusest peale, koolitades esimesi mentoreid lugemispesa loomise, toimimise ja sisustamise teemadel. Mare on mitme uuendusliku aabitsa ja lo\u0303imitud I kooliastme o\u0303ppevara autor. Lugema o\u0303ppimisest, sellega seotud lugudest ja ma\u0308lestustest on ta kirjutanud po\u0303neva raamatu \u201eLaps on hakanud lugema\u201c (Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus, 1998)."}, {"text_idx": "#000805", "text": "Jaana Koger on Tartu Eralastead TERAKE vanemo\u0303petaja-metoodik. Ta on oma ru\u0308hmaruumis loonud lugemiskeskkonna, mis on ko\u0303igis aspektides ka rahvusvaheliste standardite valguses eeskuju va\u0308a\u0308riv. Selles keskkonnas tegutsemist on ta aastaid pedagoogiliselt dokumenteerinud ning tema fotod on oluline osa sellest raamatust. Jaana Koger koos kolleegidega on oma ru\u0308hmas loonud tunnustust va\u0308a\u0308riva lugemispesa, ta on ka Eesti Reggio seltsi asutajaid."}, {"text_idx": "#000806", "text": "Kadi Lukanenok ja Kadi Ku\u0308nnapuu on erialalt logopeedid, Mari Ta\u0308ht eripedagoog-no\u0303ustaja. Nemad on kirjutanud peatu\u0308ki lugemisraskusest, selle avastamisest ja u\u0308letamisest. Kadi Lukanenok on aastaid to\u0308o\u0308tanud Tallinna U\u0308likoolis eripedagoogika lektorina ja on olnud Lugemispesa projektiga seotud algusest peale, koolitades esimesi mentoreid teemal \u201eKuidas ma\u0308rgata lapse lugemisraskust?\u201c. Kadi Lukanenokil on ilmunud mitmeid lapse kirjaoskuse arengut toetavaid materjale: \u201eHa\u0308a\u0308likuseade ja ko\u0303nearenduse harjutustik\u201c (Koolibri, 2004), \u201eLugemisma\u0308ngud\u201c 1\u20135 osa (Koolibri). Kadi Ku\u0308nnapuu on samuti \u201eLugemispesa\u201c projektiga algusest peale seotud olnud, tema kujundatud on ka projekti logo. Lisaks on Kadi Ku\u0308nnapuul ilmunud raamat \u201eS so\u0303na alguses\u201c (Studium, 2007)."}, {"text_idx": "#000807", "text": "Maria Ju\u0308rima\u0308e on hariduselt eesti filoloog, oma magistrito\u0308o\u0308s uuris ta foneemiteadlikkuse rolli laste lugema o\u0303ppimisel. Maria on kirjutanud raamatu \u201eLugema o\u0303petamise metoodika\u201c (Ku\u0308nnimees, 2003) ning juhendas Anneli Laamanni magistrito\u0308o\u0308d kirjaoskust toetavast o\u0303pikeskkonnast. Tartu U\u0308likooli haridusuuenduskeskuses tegeleb ta o\u0303ppe kavandamise temaatikaga laiemalt, toetades koole ja lasteaedu o\u0303ppekava rakendamisel, sh o\u0303pikeskkonna loomisel."}]