[{"text_idx": "#000001", "text": "Ja\u0308rk-ja\u0308rgult on tehnoloogia pakkumas paremat kasutajakogemust la\u0308hedusvajaduse ja seksuaalsuse rahuldamiseks kui oma soovide ning isea\u0308rasustega lihast ja luust partner. Milliseks kujunevad armastus, suhted ja seks tulevikus?"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Tutvumine inimesega, kellega oleks nii seksuaalselt, intellektuaalselt kui ka maailmavaateliselt piisav u\u0308hisosa, ei ole lihtne ning pole seda kunagi olnudki, sest mida rohkem on valikuid, seda raskem on neid teha, ja nu\u0308u\u0308disajal on olemas nii internet, sotsiaalmeedia kui ka just selle tarbeks loodud kohtingurakendused. Samas pole inimeste soovid su\u0308mmeetrilised ehk mehed ei taha naistelt ta\u0308pselt sama, mida naised meestelt. Ko\u0303ikides kultuurides on seksuaalselt ko\u0303ige enam hinnatud varastes 20ndates liivakellafiguuriga naised ja ko\u0303rge staatusega mehed. Ta\u0308iendavaid kitsendusi lisab soov olla intellektuaalselt ja maailmavaatelt samal pulgal. Ka Eestis on na\u0308ha, et partneritena eelistatakse sarnase haridustasemega inimesi, kellega ka vaated elule klapivad. Maailmavaatelise u\u0308hisosa vajalikkus on aga uuem na\u0308htus ja vaba u\u0308hiskonna tunnus, kus liberaalid, vasakpoolsed ja konservatiivid on u\u0308ha polariseeruvas kolmnurgas ega salli u\u0308ksteist silmaotsaski. Seega vaevalt nad ka omavahelise kohtinguprotsessi toiminguid naudiksid."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Seks on intiimkommunikatsioon. Kommunikatsioonis on vead kerged tulema ja iga inimene on isiksus, kellega kaasnevad omad keerukused. Seega on fantaasiad seksist inimlaadse robotiga (mis on muutumas u\u0308ha enam ka praktikaks) tingitud kohati va\u0308ltimatust vastuolust kahe (vo\u0303i enama) inimese vahelisest soovist suhelda seksuaalselt isesuguselt ja olla erinevalt ko\u0303netatud ning soovimatusest selles kompromissini jo\u0303uda. Samas lisab keerukust ja ebako\u0303la erinevus libiidode suuruses ja vahel on probleemiks ka fu\u0308sioloogiline sobimatus ehk kehaehitus ise. Eri andmetel on umbes kolmandikul vo\u0303i viiendikul naistest emakas teistpidi ehk selle u\u0308lemine ots on suunatud selgroo, mitte ko\u0303hu poole. Seksi puhul ta\u0308hendab see, et koerapoosi vo\u0303ib va\u0308listada. Lisades siia asjaolu, et enamik naisi ei saa tavalise sugulise vahekorra ka\u0308igus orgasmi, tundub seks kohati mitteoptimaalne viis enda seksuaalsuse nautimiseks. Lihtsad abivahendid on vastavad ma\u0308nguasjad, kuid kogu keha ja meeli ho\u0303lmava kogemuse jaoks oleks hea ikkagi kogu inimkeha, mida on kujutatud ka mitmes linateoses. Filmis \u201eEx Machina\u201d (2015) kasutab meespeategelane oma naisroboteid nii uurimisobjektidena kui ka eneserahulduseks. Samuti on du\u0308stoopiliste kalduvustega sarjas \u201eBlack Mirror\u201d osa, kus naine leiab emotsionaalset ja fu\u0308u\u0308silist rahuldust androidist, mis ta surnud abikaasa moodi va\u0308lja na\u0308eb, ra\u0308a\u0308gib ja piiratud moel ka ka\u0308itub (ja ei va\u0308si a\u0308ra valel hetkel). Lisades siia veel moodsa maailma kiire elutempo, vo\u0303ib inimestevahelisel heal seksil olla mitmeid takistusi. Kui ja\u0308tta aga ko\u0303rvale mehaanika, siis seksi puhul on vahest oluline ka lihtsalt la\u0308hedustunne ja vo\u0303imalus ihaldada ja olla ihaldatud. Seega vo\u0303ib tulevikus olla vabalt palgalise ihaldaja amet."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Bioha\u0308kkimine ehk bioloogia muutmine inimsoovide ja\u0308rgi vo\u0303ib aga ko\u0303ik eelneva totaalselt teistpidi keerata. Selle nagu ka varasema paljulubava tehnoloogia puhul on eeldatud inimeste vabastamist ja vaat et paradiisi saabumist maa peale. Kui uue tehnoloogia hu\u0308ved selgemaks saavad, sekkuvad tihti aga vo\u0303imekad ja vo\u0303imukad organisatsioonid, nagu rahvusriigid ja suurkorporatsioonid. Bioloogia pole saatus ja kultuuri kaudu on algseid sigimistunge ja emotsionaalseid mehhanisme juba palju (kuri)tarvitatud, kuid vo\u0303ib karta ka enamat ja kujutleda tulevikku, kus tehnoloogia (sh ko\u0303ige selle, mis seondub armastusega) arenguteed ei ma\u0308a\u0308ra u\u0308ksikute inimeste, vaid just selliste organisatsioonide eesma\u0308rgid. Elu isolatsioonis vo\u0303ib muuta inimestele meeldivaks. Armastama vo\u0303ib panna nii Suurt Venda kui ka McDonald\u2019sit. Rusuv, rutiinne ja mo\u0303ttetu to\u0308o\u0308 vo\u0303idakse muuta elu eesma\u0308rgiks. Kultuuriliste tagamo\u0303tete (sh ideoloogiad ja kasumiihalus) mo\u0303jul vo\u0303ib vabalt ette kujutada n-o\u0308 kuuleka inimese loomist ja seda vo\u0303ib eeldada just kapitalismilt ja liigvo\u0303imukatelt riikidelt, kui neile ei panda pa\u0308he moraalseid pa\u0308itseid."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Allan Aksiim on Tuleviku Tehnoloogiate Sihtasutuse juhatuse esimees ja sattumuslik kultuurikriitik, kes on olnud terve teadliku elu huvitatud inimeste ja maailma toimimise po\u0303hito\u0303dedest."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Tulevik, kus ko\u0303ik on kiilakad ja alasti"}, {"text_idx": "#000012", "text": "Tehnoloogilised arengud, mis vo\u0303imaldavad ja\u0308rjest rohkem reaalsusega manipuleerida vo\u0303i u\u0308ha su\u0308gavamale virtuaalsusesse sukelduda, toovad endaga kaasa ruumilise po\u0308o\u0308rde ning u\u0308hes sellega uued eetilised ja juriidilised dilemmad."}]