[{"text_idx": "#000000", "text": "Euroopa mereala ruumiline planeerimine: enamik riike ei jo\u0303udnud ta\u0308htajaks valmis, avameretuul peab ja\u0308a\u0308ma prioriteediks"}, {"text_idx": "#000001", "text": "HomeUncategorized @etEuroopa mereala ruumiline planeerimine: enamik riike ei jo\u0303udnud ta\u0308htajaks valmis, avameretuul peab ja\u0308a\u0308ma prioriteediks"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Ainult kuus ELi riiki ja\u0308rgis lo\u0303plike mereala planeeringute esitamise ta\u0308htaega. Teised peavad tagama, et nende kavad on koosko\u0303las ELi kliimaeesma\u0308rkidega ja vo\u0303imaldama avamere tuule arengut. Avamere tuulel on keskne roll saavutamaks ELil kliimaeesma\u0308rke."}, {"text_idx": "#000003", "text": "ELi komisjoni hinnangul moodustab avamere tuul 2050. aastaks 30% Euroopa elektrist. ELi taastuvenergia avamere strateegia (ORES) seab aastaks 2050 EL-i eesma\u0308rgiks 300 GW avamere tuule, mis on 25 korda rohkem kui praegu ELis."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Kuid merel toimub juba ta\u0308na palju: laevandus, kalandus, liiva kaevandamine jne. Paljud alad on ma\u0308a\u0308ratletud looduskaitsealadena. Tagamaks, et ko\u0303ik erinevad tegevused toimuksid to\u0303husalt, ohutult ja ja\u0308tkusuutlikult, koostavad riikide valitsused ja huvigrupid mereala planeeringud. Mereala planeerimine vo\u0303imaldab valitsustel kavandada ja otsustada meres toimuvate tegevuste ja kasutamise ruumilist ja ajalist jaotust."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Belgia viis oma mereala ruumiplaani lo\u0303pule 2020. aastal ja see toob hea na\u0308ite selle kohta, kuidas avada avamere tuuleenergia (2 GW) va\u0308ga rahvarohkes mereruumis, kasutades mitmekordset kasutamist. Taani esitas oma lo\u0303pliku kava, kuid konsultatsioonid on endiselt avatud ja mo\u0303nede piirkondade mitmekordse kasutamise osas on lahkarvamusi. Holland esitas oma plaani, kuid vo\u0303ib-olla soovib seda uuesti avada, kui neil on uus valitsus. Saksamaal o\u0303nnestus eraldada avamere tuuleenergia laiendamiseks umbes 20 GW prioriteetset piirkonda, kuid ta on oma plaani osas veel la\u0308bimas viimast konsultatsiooniprotsessi ja kavatseb selle esitada 2021. aasta septembriks. Prantsusmaa ei esita oma lo\u0303plikku plaani enne 2021. aasta IV kvartalit. Iirimaa plaan on hilinenud vaid veidi. Soome oma kava vastu juba 2020. aastal, eraldades alad umbes 15 GW avamere tuule jaoks. Kuid riigikaitse no\u0303uded vo\u0303ivad seada olulisi piiranguid. Eesti, Poola ja Rootsi peaksid oma plaanid esitama la\u0308hikuudel, Leedu on alles revisjoniprotsessis. Vahemerel pole Kreeka ja Itaalia oma plaanidega kaugeltki valmis."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Edasine tee on lihtne: liikmesriigid peavad oma mereala ruumiplaanid vo\u0303imalikult kiiresti vormistama vo\u0303i kohandama, kinnitama ja esitama. Nad peavad tagama, et need kavad oleksid koosko\u0303las nende vastavate riiklike energia- ja kliimakavade ning ELi energia- ja kliimaeesma\u0308rkidega. See ta\u0308hendab, et avamere tuuleenergia jaoks eraldatakse piisavalt ruumi ja tagatakse, et elektrivo\u0303rk suudab seda mahutada. See ta\u0308hendab ka erinevate kasutusalade ja tegevuste o\u0303nneliku kooseksisteerimise vo\u0303imaldamist merel, nagu avamere tuuleenergia ja vesiviljelus, looduskaitse ja turism."}]