[{"text_idx": "#000000", "text": "Metsa mu\u0308u\u0308mineMetsa hindamineMetsateatise esitamineRaieo\u0303iguse mu\u0308u\u0308mineKinnistu mu\u0308u\u0308mineKKKPa\u0308ringudMetsamajandamiskava koostamise pa\u0308ringHooldusraiete pa\u0308ringMetsa istutamise pa\u0308ringKliendidUudisedMeistMetsaspetsialistidJuhtkondMetsau\u0308histuOksjonikeskkond"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Metsa hindamineMetsateatise esitamineRaieo\u0303iguse mu\u0308u\u0308mineKinnistu mu\u0308u\u0308mineKKK"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Metsamajandamiskava koostamise pa\u0308ringHooldusraiete pa\u0308ringMetsa istutamise pa\u0308ring"}, {"text_idx": "#000003", "text": "See ei ole vandeno\u0303uteooria! Kuuse-kooreu\u0308rask on olemas, lihtsalt ku\u0308simus on, kas ka Sinu metsas?"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Omanikul tasub nu\u0308u\u0308d, mil pa\u0308ike juba soojendab ja kevad kohal, teha u\u0308ks va\u0308ike jalutuska\u0308ik oma metsas, et visata pilk peale metsa tervislikule seisukorrale. Kui juhtub, et inspekteerimisel satub metsas ette kogum kuivanud vo\u0303i kuivamistunnustega kuuski, jo\u0303uab veel la\u0308hina\u0308dalatel, enne kuuse-kooreu\u0308raskite lendlust, teha plaane, kuidas u\u0308raskiru\u0308u\u0308stele metsas piir panna."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Metsaomanik ei na\u0308e mardikate lendu, ta na\u0308eb vaid selle tagaja\u0308rge"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Kui mardikad maapo\u0303uest pa\u0308rast talvitumist va\u0308lja tulevad ja lendlus algab, hakkavad va\u0308ikesed putukad kiiresti toitu otsima. Nende toiduallikaks on puud, mille on nad vo\u0303imelised asustama mo\u0303ne tunni vo\u0303i pa\u0308evaga. 20-25 cm la\u0308bimo\u0303o\u0303dus puu peale la\u0308heb 3000-4000 u\u0308raskit."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Esmalt tungib koore alla isasputukas, kes eritab iseloomulikku signaalferomooni andes sellega ma\u0308rku, et puu on asustamisko\u0303lbulik. Selle peale tulevad kohale teised, nii emas- kui isasputukad. Emasputukate u\u0308lesanne on kaevandada piki puu tu\u0308ve ka\u0308ike, kuhu muneda munad. Samuti kaevandavad ka\u0308ike vastsed. Just see tegevus puu lo\u0303puks kuivatabki ning metsaomanik na\u0308eb u\u0308ldjuhul vaid ru\u0308u\u0308ste tagaja\u0308rge. Seeja\u0308rel tuleb tal langetada otsus, kas ja kuidas lahendada tekkinud probleem oma metsas."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Pikalt metsaomanikule mo\u0303tlemisaega ei anta, sest puudele, mille on asustanud u\u0308rask, ta\u0308hendab see kindlat lo\u0303ppu. U\u0308raskile meeldivad ho\u0303redad puistud ja avatud metsaservad, kuid suurem mure peitub siiski vanades kuusikutes, kus leidub palju no\u0303rgestatud puid. Noore ja terve puu peale mardikas u\u0308ldjuhul ei la\u0308he, kuid toidunappuse korral on nad valmis ette vo\u0303tma neidki. Et oma metsa mitte kaotada, tasub see u\u0308le vaadata. Pilk tasub heita ka naabermetsakinnistu(te)le, sest u\u0308rask piire ei tunnista \u2013 tema la\u0308heb ikka sinna, kus on toitu."}, {"text_idx": "#000011", "text": "25-aastase metsato\u0308o\u0308 staaz\u030ciga Erametsaliidu endine juhatuse liige, praegune La\u0308a\u0308nemaa metsau\u0308histu liige ja Timber.ee metsaomanikust klient Sven Ko\u0308ster ma\u0308rgib, et kooreu\u0308rask on Eesti metsadele ulatuslikku kahju tekitanud juba ca 2-3 viimast aastat ning ja\u0308tkuvalt on siinsetes metsades probleem u\u0308raski kolletega suur, va\u0308hemalt nendes metsades, kus mees on viimasel ajal oma vaatlusi la\u0308bi viinud. U\u0308ks suurima kahjustusega mets sattus mehele ette Ma\u0308rjamaal, Loodna ku\u0308las. \u201eMetsaomanik oli vo\u0303tnud seal raieloa, kuid metsafirma, kes to\u0308id teostama la\u0308ks, head palki sealt enam ei saanudki,\u201c nendib Ko\u0308ster, kes ka talle endale kuuluvas metsas pidi alles mo\u0308o\u0308dunud aastal maha vo\u0303tma koorekahjustusega puid. \u201eOmanikud kaotavad u\u0308raskiru\u0308u\u0308ste to\u0303ttu oma kauneid metsi ja muidugi ka sissetulekuallika. Ka Ma\u0308rjamaal asuva metsa omanik kaotas olulisel ma\u0308a\u0308ral raha, sest metsast sai ta rohkelt vaid va\u0308heva\u0308a\u0308rtuslikku ku\u0308ttepuitu.\u201c"}, {"text_idx": "#000012", "text": "Olgugi, et paljud lootsid laiaulatuslikule u\u0308raskilevikule ku\u0308lmast talvest leevendust, pole Ko\u0308steri hinnangul probleem kuhugi kadunud. \u201ePaljud lootsid to\u0303esti, et ku\u0308lm talv vo\u0303tab mardikaid va\u0308hemaks, aga kuna kuuse-kooreu\u0308raskid talvituvad maapinnas, siis lumi tuli sel talvel sula maa peale ning ku\u0308lma polnud siiski piisavalt, et see nende arvukusele ka\u0308esoleval aastal drastiliselt mo\u0303jutaks,\u201c to\u0303deb Ko\u0308ster, kes lisab, et isegi kui sel aastal u\u0308raskite arvukus langeb, tuleb tegeleda veel nii eelmise aasta kui u\u0308lemo\u0308o\u0308dunud aastate kahjustustega."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Kui palju on Eestis ta\u0308pselt kuuse-kooreu\u0308raski kolletega metsi, ei tea paraku keegi, kuna siin tuleb ma\u0308ngu paljuski erametsaomaniku huvi oma metsa ka\u0308eka\u0308igu vastu. Tu\u0308u\u0308piliselt avastatakse suured kuivanud \u201ckuuseko\u0303rbed\u201d alles siis, kui metsale on vo\u0303etud raieluba ning raiet teostama la\u0308inud metsafirma su\u0308nge ja perspektiivitu metsa eest leiab."}, {"text_idx": "#000014", "text": "RMK hallatavates majandusmetsades tuvastati 2019. aastal u\u0308raskikahjusid 2794 hektaril (Allikas RMK). Erametsaomanikud andsid Keskkonnaametile samal aastal kahjudest teada 657 hektaril ja mo\u0308o\u0308dunud aastal 618 hektaril. Keskkonnaameti metsaosakonna peaspetsialist Rando Omler selgitab, et antud numbrid ei anna tegelikku pilti u\u0308raskikahjude kohta eesti metsades, sest need po\u0303hinevad omanike informatsioonil. \u201eKeskkonnaamet saab andmed u\u0308raskite kahjustuste kohta metsaomanike esitatud kahjustusteatiste metsakaitseekspertiisidest (MKE). MKE-d ei kajasta ko\u0303iki u\u0308raskikahjustusi Eesti metsades ning nende andmete po\u0303hjal ei saa me Eesti metsade kahjustustele adekvaatset hinnangut anda,\u201c po\u0303hjendab Omler, kelle so\u0303nul oli ko\u0303ige enam u\u0308raskikahjustusi nende andmete ja\u0308rgi mo\u0308o\u0308dunud aastal Valgamaal (134 ha), Pa\u0308rnumaal (83 ha), La\u0308a\u0308ne-Virumaal (81 ha) ja Vo\u0303rumaal (67 ha)."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Keskkonnaametile tasub probleemist teada anda, kuna kahjustuse kohta informatsiooni laekumisel teostatakse metsakaitseekspertiis, kus hinnatakse metsakahjustuse suurust ja antakse soovitused selle likvideerimiseks. \u201eMKE on aasta jooksul ka raiet lubavaks dokumendiks \u2013 sel juhul ei pea eraldi metsateatist raie kohta esitama. Ko\u0303ige kiiremini ja mugavamalt saab kahjust meile teada anda metsaregistri kaudu,\u201c selgitab Omler."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Keskkonnaagentuuri metsaosakonna peaspetsialist Heino O\u0303unap usub, et to\u0303ena\u0308oliselt hakkavad u\u0308raskite kolded ha\u0308a\u0308buma ning seda mitmel po\u0303hjusel. Esiteks on viimastel aastatel hoolikalt tehtud to\u0303rjet, kuid ka po\u0303hjusel, et kui mingi organism hakkab looduses kiiresti sigima ja nende arvukus to\u0303useb, siis sama teevad ka tema looduslikud vaenlased. \u201eOlenevalt liikidest toimub see va\u0308ikese nihkega, sest ma\u0308letate, kui 2010. ja 2011. aasta talved olid va\u0308ga ku\u0308lmad ja lumised, siis metskitsede arvukus la\u0308ks ha\u0308sti alla ning selle peale ja\u0308i kohe va\u0308hemaks ka ilveseid. Nu\u0308u\u0308d on metskitsede arvukus taas u\u0308les to\u0303usnud. Sama teeb ilvese arvukus. U\u0308raskitega on sama lugu,\u201c selgitab O\u0303unap."}, {"text_idx": "#000018", "text": "O\u0303unap to\u0303deb, et to\u0303ena\u0308oliselt on aidanud u\u0308raskite populatsiooni va\u0308henemisele kaasa ka mo\u0308o\u0308dunud aasta ebasoodne ilm. \u201eMo\u0308o\u0308dunud aastal algas mardikate lendlus hilise kevade to\u0303ttu va\u0308ga hilja ning ka teine po\u0303lvkond ei saanud jaheda suve to\u0303ttu edukalt areneda ja seeto\u0303ttu usun, et ta\u0308navuseks aastaks on suurem oht mo\u0308o\u0308das. Muidugi on piirkonnad erinevad ja u\u0308heselt seda kinnitada ei saa.\u201c"}, {"text_idx": "#000019", "text": "Sama arvab Keskkonnaameti metsaosakonna peaspetsialist Rando Omler, kelle so\u0303nul on mo\u0303ningane u\u0308raskite kahjude va\u0308henemine na\u0308ha juba ka MKE-de andmetest. Andmed metsakahjustuste kohta on pikema aegreana leitavad Statistikaameti kodulehelt. Omler aga soovitab metsaomanikel silm peal hoida enda keskealistel ja vanematel kuusikutel \u2013 eriti siis, kui oma metsa la\u0308hedal on hiljuti tehtud raieid."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Kuidas aru saada, et metsas on u\u0308raskid?"}, {"text_idx": "#000021", "text": "Selleks, et mo\u0303ista, mis toimub metsas, tuleb sinna minna! Paraku on aga Eestis hulk metsaomanikke, kes ei tunne oma metsa ka\u0308eka\u0308igu vastu suurt huvi ning panevad seega ohtu nii enda omandi kui ka naaberkinnistute metsade heaolu. Kuid La\u0308a\u0308nemaa metsau\u0308histu liige Sven Ko\u0308ster ma\u0308rgib, et metsade hea ka\u0308eka\u0308igu ohuks on ka n-o\u0308 isehakanud aktivistid, kes levitavad so\u0303numeid, et u\u0308raskite probleemi pole olemas ning tegemist on vaid etteka\u0308a\u0308ndega, mille varjus vo\u0303etakse maha terveid Eesti metsi rahaahnuse eesma\u0308rgil. \u201eNeed on so\u0303numid, mis levivad kahjuks kui kulutuli, sest tundub, et viimasel ajal on u\u0308lilihtne levitada ja uskuda mo\u0303nda vandeno\u0303uteooriat. Need kes metsamajandusega ei tegele, peaks siiski kuulama neid, kes sellega otseselt kokku puutuvad. Samuti vo\u0303iks kuulata teadlasi. Kuid midagi pole teha, meil on neid vandeno\u0303uteoreetikuid u\u0308ksjagu ja mida rohkem me linnastume, seda rohkem tuleb neid ka metsamajandamise osas,\u201c to\u0303deb Ko\u0308ster."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Metsaomanikule ei paista aga sageli metsas jalutades u\u0308raskite ru\u0308u\u0308ste esialgu ehk silmagi. Inimene ma\u0308rkab pigem u\u0308lemo\u0308o\u0308dunud aastate kahju, kui satub peale juba suurele massiivile, mis on lo\u0303plikult kuivanud. Milliseid ma\u0308rke puudelt tasub veel otsida?"}, {"text_idx": "#000023", "text": "Sven Ko\u0308ster juhendab, et u\u0308raskiru\u0308u\u0308stest annavad ma\u0308rku va\u0308ikesed u\u0308mmargused augud puukoorel. \u201eSiis vo\u0303iks mo\u0303ne terava asjaga, na\u0308iteks noaga, urgitseda ning piiluda koore alla. Kui koor tuleb kergesti lahti vo\u0303i on niisama juba maha langenud, on u\u0308rask seal hoolega tegutsenud, kuid peaasjalikult tunnevad inimesed u\u0308raskikahjustused a\u0308ra siiski selle ja\u0308rgi, et puu on hakanud kuivama.\u201c"}, {"text_idx": "#000024", "text": "Suure kahjustuse osaliseks saanud mets pikalt pu\u0308sti ei seisa. Seeto\u0303ttu tasub Ko\u0308steri so\u0303nul ka\u0308ia tiir a\u0308ra seal, kus on suured ja vanad kuusikud. \u201eMeil siin La\u0308a\u0308nemaal pole olukord nii hull, kui mujal Eestis, meil lihtsalt pole nii suuri kuusemetsi, kui na\u0308iteks Pa\u0308rnumaal, Lo\u0303ua-Eestis ja La\u0308a\u0308ne-Virumaal, kus on u\u0308raskid viimastel aastatel palju pahandust teinud,\u201c ra\u0308a\u0308gib Ko\u0308ster, kelle so\u0303nul peaksid nendes piirkondades metsi omavad inimesed nu\u0308u\u0308d vo\u0303tma aja, et va\u0308ike jalutuska\u0308ik metsas siiski a\u0308ra teha."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Huvi metsa vastu vo\u0303iksid u\u0308les na\u0308idata ka need metsaomanikud, kes on seni olnud vaid dokumendi ja\u0308rgi metsaomanikud ehk na\u0308iteks need, kes metsamajandamisest kuigi palju ei tea vo\u0303i on saanud metsa pa\u0308randuse korras ning soovivad sealt teenida tulevikus tulu. Seda tulu ei pruugi aga tulla, kui piltlikult o\u0308eldes su\u0308u\u0308akse mets ka\u0308est ning omanikule ja\u0308a\u0308b vaid saepuru. \u201eU\u0308ldjuhul ei taha ka saeveskid vo\u0303tta vastu puitu, mis on kuivanud. U\u0308raskite kahjustusega metsast saab aga vaid hunnik ku\u0308ttepuid, kuid nagu me teame on ka nende hind va\u0308ga madal,\u201c selgitab Ko\u0308ster. See peaks olema piisav motivatsioon ka passiivsele metsaomanikule, kelle idee on kasvatada na\u0308iteks pensionifondi, kuid unustatud mets ei pruugi seda mo\u0303tet tulevikus toetada. Meeles tasub pidada sedagi, et kui u\u0308raskite kolle avastatakse varakult, ei ta\u0308henda see kohe kogu metsa raiumist. \u201cU\u0308ksik kuivanud puu ei kujuta metsale suurt probleemi, ta\u0308helepanelik tuleks olla, kui u\u0308hes kohas on kuivanud vo\u0303i kuivama hakanud mitmeid puid. Kui ise ei oska anda hinnangut, kas tegu on u\u0308raskite ka\u0308teto\u0308o\u0308ga vo\u0303i mo\u0303ne muu probleemiga, tuleks kaasata spetsialiste,\u201d selgitab Ko\u0308ster."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Mida teha, kui metsaomanik avastab kolde?"}, {"text_idx": "#000027", "text": "Reegel number 1 on kindlasti see, et kui u\u0308raskite kolle avastatakse, pole o\u0303ige kohe kirvega metsa joosta. U\u0308raskite to\u0303rjet tuleb teha o\u0303igesti ja o\u0303igel ajal. O\u0303ige aeg selleks on, kui u\u0308rask on koore alla jo\u0303udnud ehk pa\u0308rast seda, kui nad on n-o\u0308 talveunest a\u0308rganud ja mullast va\u0308lja tulnud. Kui raiet tehakse valel ajal, na\u0308iteks liiga vara, kui u\u0308rask on veel talvitumas mullas, siis puude mahavo\u0303tmine, nende likvideerimise eesma\u0308rgil, on tulutu to\u0308o\u0308. See ta\u0308hendab vaid seda, et u\u0308raski looduslikud vaenlased, kes elavad puukoore all, viiakse metsast minema ning seda lo\u0303busam on u\u0308raskitel talveunest a\u0308rgata \u2013 vaenlasi pole ning naaberkinnistul ju toitu jagub!"}, {"text_idx": "#000028", "text": "Kuid selge on see, et ka\u0308ed ru\u0308pes seistes olukord ei parane ning seeto\u0303ttu on reegel nr 2 kindlasti see, et kui kahjustus on metsas sees, tuleb sellega koheselt tegeleda, hinnata olukorra to\u0303sidust ja vajadusel kaasata spetsialiste. Na\u0308iteks Keskkonnaministeeriumi, Keskkonnaagentuuri ja Keskkonnaameti koosto\u0308o\u0308s valmis 2020. aastal juhend metsaomanikule kuuse-kooreu\u0308raski kahjude ennetamiseks ja likvideerimiseks. Juhendiga saab tutvuda SIIN."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Kui olukord on a\u0308ra hinnatud ning selgeks on saanud vajadus raie ja\u0308rele, tuleb Sven Ko\u0308steri so\u0303nul vo\u0303tta metsateatis vo\u0303i esitada Keskkonnaametile metsakaitseekspertiis, mis on aasta jooksul raiet lubavaks dokumendiks."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Ta\u0308navune aasta toob metsaomanikele ka vo\u0303imaluse taotleda toetust u\u0308raskikahjustuste ennetamiseks. Toetuse mo\u0303te on populariseerida pu\u0308u\u0308nispuude kasutamist, ho\u0303lbustada feromoonpu\u0308u\u0308niste soetamist ja paigaldamist ning suurendada ka tormikahjustuste likvideerimist. Taotluste esitamise ta\u0308htpa\u0308ev on 13.09.2021 ning vooru eelarve on 70 000 eurot. La\u0308hemalt loe SIIT."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Piirangutega ja u\u0308raskikahjustusega metsa saab mu\u0308u\u0308a Timber.ee oksjonikeskkonnas"}, {"text_idx": "#000032", "text": "AS Timber metsaspetsialist Kristel Asmer"}, {"text_idx": "#000033", "text": "Iga to\u0308o\u0308 vajab tegijat ning parima hinnaga raieo\u0303iguse ostja vo\u0303i soovi korral kogu kinnistule uue omaniku leiab Timber.ee metsaoksjonikeskkonnast. \u201cOleme mitmel korral lisanud edukalt oksjonile metsa raieo\u0303igusi ja ka kinnistuid, kus on peal mo\u0303ni piirang vo\u0303i u\u0308raskikahjustus ning jo\u0303udnud ja\u0308reldusele, et u\u0308kski metsaomanik ei peaks oma metsi poolmuidu ka\u0308est andma,\u201d u\u0308tleb AS Timber metsaspetsialist Kristel Asmer, kes paneb u\u0308htlasi ko\u0303igile kuusikuid omavatele metsaomanikele su\u0308damele, et nad ei kirjutaks korstnasse esivanemate poolt metsa kasvatamisel na\u0308htud vaeva. \u201cHea meel on to\u0303deda, et spetsialistid hindavad ka\u0308esoleva aasta mardikate ru\u0308u\u0308ste vo\u0303imalikkust va\u0308iksemaks, kuid probleem pole ta\u0308ieulatuslikult kadunud. Samuti tuleb tegeleda eelmiste aastate kuuse-kooreu\u0308raskite ru\u0308u\u0308ste tagaja\u0308rgedega. Seeto\u0303ttu vo\u0303iksid nu\u0308u\u0308d kevadel metsaomanikud oma kuusikutest la\u0308bi ka\u0308ia ning kui silma ja\u0308a\u0308vad kuivanud puud, peaks ha\u0308irekell to\u0308o\u0308le hakkama,\u201d ma\u0308rgib Asmer."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Asmeri so\u0303nul ei tohiks kahjustunud mets ja\u0308a\u0308da niisama ripakile, sest aeg ei paranda metsa haavu, pigem su\u0308vendab neid. Kartma ei pea sedagi, et kahjustunud mets ta\u0308nasele omanikule vaid majanduslikku kahju toob. \u201cO\u0303igeaegselt probleemile ja\u0308lile jo\u0303udes ning tegutsedes on vo\u0303imalik mets pa\u0308a\u0308sta, kuid kui kahjukolle on laiaulatuslik, tuleb meetmena kasutusele vo\u0303tta uuendusraie, mida ei tasu samuti karta, sest nii on vo\u0303imalik istutada uus mets ja\u0308reltulevatele po\u0303lvedele,\u201d selgitab Asmer, kes lisab, et igale metsale, ka u\u0308raski kahjustusega metsale, leidub ostja, mis ta\u0308hendab, et ka praegune omanik pa\u0308ris tu\u0308hjade pihkudega ei ja\u0308a\u0308."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Seda kinnitab ka lugu metsaettevo\u0303tjast, kes mu\u0308u\u0308s alles aasta tagasi Timber.ee keskkonnas u\u0308liedukalt oma u\u0308raskikoldega metsa. Lugu on leitav: "}, {"text_idx": "#000036", "text": "Kui soovid rohkem infot, kuidas Timber.ee oksjonikeskkonnas oma raieo\u0303igust vo\u0303i metsakinnistut mu\u0308u\u0308a, vo\u0303ta meiega u\u0308hendust! Aitame vajadusel ka metsamajandamiskava tellimise ja metsateatise ta\u0308imisega. Meie konsultatsioon on tasuta!"}, {"text_idx": "#000037", "text": "Ja\u0308ta enda andmed, vaatame su metsa u\u0308le!"}, {"text_idx": "#000038", "text": "Oksjonil on 7,4 miljoni euro eest 875 hektarit metsa- ja po\u0303llumaad"}, {"text_idx": "#000039", "text": "Taotle toetust - su\u0308gisto\u0308o\u0308de aeg metsas on kohe ka\u0308es"}, {"text_idx": "#000040", "text": "Suurpere sai Timber.ee oksjonil metsa raieo\u0303iguse mu\u0308u\u0308gist 20 000 asemel 39 000 eurot"}]