[{"text_idx": "#000002", "text": "TaimekasvatusAiandusLoomakasvatusMaaettevo\u0303tlusPo\u0303llumajanduskeskkondTeadusinfoRakendusuuringudTeadmussiirde pikaajalised programmidAKIS \u2013 teadmiste ja innovatsiooni su\u0308steem"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Vasikate pidamine koos emadega piimakarjas"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Vasikate emadest eraldamine on u\u0308ks piimatootmise suurtest loomade heaoluga seotud probleemidest piimatootmises. Suurema va\u0308lajlu\u0308psi saamiseks, nakkushaiguste leviku va\u0308ltimiseks ja mo\u0303nede levinud va\u0308a\u0308ruskumuste to\u0303ttu eraldatakse piimafarmides vasikad emadest vahetult peale su\u0308ndi. Tegelikult saab ka teisiti."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Thu\u0308neni Instituut Saksamaal on koos mitme teise Saksa ja S\u030cveitsi u\u0308likooliga alates 2004. aastast uurinud vasikate ja lehmade koos pidamise mo\u0303ju loomade heaolule ja piimatoodangule ning turustamisvo\u0303imalustele. Rootsi Maau\u0308likooli loomakasvatusinstituudis ka\u0308ivitati samasugune uurimisprojekt 2020. aastal."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Tavaliselt eraldatakse vasikad emadest kohe peale su\u0308ndi, neile joodetakse esimestel pa\u0308evadel emalt vo\u0303i mo\u0303nelt teiselt lehmalt lu\u0308pstud ternespiima ja edaspidi joodetakse vasikaid ta\u0308ispiima asendajaga. Emadest eraldatud vasikaid kasvavad esimestel eluna\u0308dalatel tavaliselt u\u0308ksiksulgudes, kus ainsaks sotsiaalseks kontaktiks on kaks korda pa\u0308evas vasikale piima pakkuv talitaja. Tavapa\u0308rane praktika on joota vasikatele 2-3 l piimasegu u\u0308he jootmiskorraga, ehk siis kuni 6 l piimasegu o\u0308o\u0308pa\u0308evas. Kahe jootmise vahele ja\u0308a\u0308va ajaga jo\u0303uab vasika ko\u0303ht minna va\u0308ga tu\u0308hjaks, vasikas ammub palju ja lutsutab ko\u0303ike, mis ette ja\u0308a\u0308b."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Emast eraldatud eesti maato\u0303ugu lehma vasikas lo\u0303as kasvamas C. R. Jakobsoni talumuuseumi laudas 2021."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Vasikad, kes kasvavad u\u0308les koos emadega omandavad toitaineid piimast paremini. Kui neil lubatakse vabalt ema all imemas ka\u0308ia, joovad nad kuni 17 liitrit piima pa\u0308evas ja ka\u0308ivad imemas 3 kuni 6 korda. Juurdekasv u\u0308le 1000g/o\u0308p on tavapa\u0308rane."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Emadega kontaktis kasvanud vasikad kasvavad oluliselt paremini, kui emadest eraldatud vasikad ning on tulevikus paremate sigimisna\u0308itajatega. Neil esineb oluliselt harvemini probleemka\u0308itumisi nagu keelema\u0308nglus vo\u0303i teiste vasikate kehaosade imemine. U\u0308ldiselt on emaga kontaktis kasvavate vasikate tervis ja heaolu oluliselt parem, kuigi so\u0303ltub samal ajal olulisel ma\u0308a\u0308ral loomakasvataja teadmistest, oskustest ja suhtumisest loomadesse. Isegi vasikad, keda ei lubata ema alla imema, kuid kes saavad emaga kontaktis olla, kasvavad paremini u\u0308ksiksulgudes kasvavatest vasikatest."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Et mitte lasta tuulde vasika head juurdekasvu vo\u0303o\u0303rutamisel tekkiva stressi ja kaalulangusega, peab vo\u0303o\u0303rutamine olema la\u0308bimo\u0303eldud ja soovitavalt ja\u0308rkja\u0308rguline. Vasikad ja lehmad, kellel on tekkinud tugev side, elavad u\u0308ksteisest lahutamist tunduvalt raskemini u\u0308le, kui vasikad ja lehmad, kes lahutatakse vahetult peale vasika su\u0308ndi."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Vastupidiselt levinud arvamusele, et vasika imema lubamine rikub udaratervist, vo\u0303ib pigem va\u0308ita, et imetamine teeb lehma tervisele head. Arvatakse, et vasika su\u0308lje antibakteriaalsed omadused kaitsevad nisasid haigustekitajate eest. Samuti aitab imev vasikas udara po\u0303hjalikumalt tu\u0308hjendada. Juba haigestunud udaraveerandist ei taha vasikas siiski piima imeda."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Lehmad, kes saavad oma vasikaid hooldada ja imetada, annavad kokkuvo\u0303ttes sama palju piima, kui lehmad, keda lu\u0308pstakse ainult masinaga. Kuna osa piimast joob vasikas, siis piimatanki jo\u0303udva piima hulk siiski va\u0308heneb kuni 1600 kg vo\u0303rra laktasiooni va\u0308ltel. Samas ei ole vaja kulutada ressursse piimapulbri tootmiseks ja sisse ostmiseks ettevo\u0303ttesse."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Probleeme vo\u0303ib esineda piima va\u0308ljutamisega lu\u0308psil. Vasika imemisel vallanduv oksu\u0308dotsiini hulk on suurem, kui masinlu\u0308psil vallanduv ning seeto\u0303ttu vo\u0303ib imetavate lehmadega lu\u0308psiplatsil raskusi tekkida. U\u0308ks vo\u0303imalus nende u\u0308letamiseks on paigutada vasikad lu\u0308psi ajaks lu\u0308psiplatsi la\u0308hedusse nii, et nad on lehmadele ha\u0308sti na\u0308ha, haista ja kuulda."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Lehmade ja vasikate koospidamine koos u\u0308hekordse lu\u0308psiga on Rainton Farmis vo\u0303imaldanud va\u0308hendada antibiootikumide kasutust, kasvuhoonegaaside emissiooni ja po\u0303llumajanduskemikaalide kasutust ning pikendanud lehmade tootlikku eluiga, kasvatanud bioloogilist mitmekesisust ja loomade heaolu. Foto: theethicaldairy.co.uk"}, {"text_idx": "#000015", "text": "Vasikate emaga koos pidamise rakendamine praktikas"}, {"text_idx": "#000016", "text": "Vasikaid saab koos lehmadega pidada erinevatel viisidel. Vo\u0303ib lubada vasikate pidevat juurdepa\u0308a\u0308su lehmadele vo\u0303i loomade kokku lubamist vaid piiratud aja jooksul. Vo\u0303ib kasutada ammesid, kes imetavad lisaks oma vasikale veel mitut vo\u0303o\u0303rast vasikat. U\u0308hte valmis valemit ei ole, iga tootja otsustab ise, kuidas ta vo\u0303imalused ja to\u0303ekspidamised lubavad lehmi ja vasikaid koos pidada. Arvestama peab, et vasikate jaoks peab olema omaette puhas ja kuiv puhkeala vaba juurdepa\u0308a\u0308suga so\u0308o\u0308dale ja veele. Kaasaegsetes lautades aitavad su\u0308steemi rakendamisele kindlasti kaasa nutikad lahendused automaatsete va\u0308ravate ja transponderitega."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Vasikate pidamine koos lehmadega kogub populaarsust, sest tarbijad ootavad piimatootjatelt loomade heaolu ko\u0303rget taset ja paljud ei pea eetiliseks vasikate lahutamist emadest. Nii mo\u0303nedki tootjad Saksamaal ja S\u030cotimaal on otsustanud oma klientidele vastu tulla ja toota piima nii, et vasikad saavad ja\u0308a\u0308da emadega kokku. Kuigi paljud, kes rakendavad vasikate kasvatamist koos emadega, on mahetootjad, ei pea see tingimata nii olema. Selline su\u0308steem aitab ka tavatootjal leida rohkem mu\u0308u\u0308giva\u0308ljundeid oma toodangule. Va\u0308iksemat va\u0308ljalu\u0308psi saab kompenseerida parema hinna ku\u0308simisega tarbijatelt."}]