[{"text_idx": "#000000", "text": "8. ma\u0308rts \u2013 rahvusvaheline naistepa\u0308ev. Autor ja aastaarv teadmata."}, {"text_idx": "#000001", "text": "\u201eNo\u0303ukogude naine\u201c on va\u0308ljend, mis vo\u0303ib esile kutsuda va\u0308ga vastakaid assotsiatsioone. U\u0308heks ta\u0308nuva\u0308a\u0308rseks materjaliks no\u0303ukogude naisekujutise uurimisel on plakatid \u2013 odavad, massilised, kiiresti muutuvad ja mo\u0303istetavad ka kirjaoskamatutele. Allja\u0308rgnev on lu\u0308hike u\u0308levaade selle visuaalse kujutise muutumisest ajas ning va\u0308ljendusvahenditest, mida erinevatel aegadel naiste ko\u0303netamiseks kasutati. Kes oli see, varasemat poliitilist ko\u0303nepruuki kasutades, \u201eu\u0308heo\u0303iguslik naine\u201c, kes uue korraga oma mitmekesise publiku ette astus?"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Ehkki proletaarne kujundikeel pu\u0308u\u0308dis ta\u0308ielikult lahti u\u0308telda vanast, esines siingi alati erandeid. No\u0303ukogude plakatitel esinev uue ja vana korra visuaalne vastandamine on vo\u0303rreldav rahvakunstis levinud luboki[1] vormiga, mis enne revolutsiooni oli populaarne nii linna- kui ka maarahva seas (Bonnell 1997). Hilisemas plakati- ja maalikunstis muutusid rahvuslikud detailid eksplitsiitsemateks, enam kasutati rahvuslikke motiive nii kujunduselementidena kui ka riietusel."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Jelizaveta Kruglikova: \u201cNaine, o\u0303pi kirjaoskust!\u201d"}, {"text_idx": "#000005", "text": "No\u0303ukogude plakati u\u0308ldine kujundikeel kujunes va\u0308lja 1930ndatel aastatel. Kui aastaku\u0308mne algupool ro\u0303hutas vastandusi uue ja vana korra vahel ning plakatite u\u0308ldine iseloom oli dramaatiline, siis kolmeku\u0308mnendate lo\u0303pul na\u0308idati juba ro\u0303o\u0303msaid ja rahulikke inimesi ku\u0308lluse keskel. Iseloomulik oli ka va\u0308rvigamma muutus \u2013 punased ja mustad asendusid nu\u0308u\u0308d pastelsete toonide, siniste, roheliste, roosade ja kollastega."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Selle ajastu keskne naisetu\u0308u\u0308p on kolhoositar. Varasemast talunaisest eristab teda uudne ra\u0308tikusidumisviis (kukla tagant, mitte lo\u0303ua alt), tihti on tal poisipea, vikatit asendavad moodsad to\u0308o\u0308riistad ja pastlaid kingad. Eriti torkab u\u0308hel plakatil silma naistraktoristi kuju, keda on enesekindlalt ja autoriteetselt kujutatud punasel traktoril, u\u0308leni punases (Bonnell 1997). Punane traktorist omab assotsiatsioone ka piiblis kujutatud apokalu\u0308ptilise ratsanikuga: \u201eJa va\u0308ljus teine hobune, tulipunane, ja tema seljas istujal lasti rahu maa pealt a\u0308ra vo\u0303tta, et inimesed u\u0308ksteist tapaksid ja temale anti suur mo\u0303o\u0303k.\u201c (Johannese ilmutus 6:4). No\u0303ukogude korra loomine 1930ndatel oli to\u0303esti omamoodi maailmalo\u0303pp, millele eelnenud ja ja\u0308rgnenud va\u0308givallalained elanikkonda su\u0308gavalt vapustasid, seega pole paralleelid surmaratsanikuga sugugi kohatud."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Marksist Aleksandra Kollontai on kirjutanud: \u201eKommunismi huvides on vo\u0303ita enda poole naisto\u0308o\u0308lisi ja teha neist no\u0303ukogude korra kaitsjad. /.../ Mis puudutab naisto\u0308o\u0308lisi ja vaesemaid talupoegi, siis vajame erilist la\u0308henemist.\u201c (1921). See erinev la\u0308henemine ilmnes diferentseeritud propaganda loomises erinevatele huvigruppidele. 1930ndad na\u0308gid n-o\u0308 teadusliku propaganda algust plakatikunstiski. Senine sale ja naeratav kolhoositar mo\u0303jus maapiirkondade kontekstis, keset u\u0308ldist na\u0308ljaha\u0308da, paratamatult groteskselt. Esines sisulisigi vigu \u2013 na\u0308iteks kujutati traktoreid ku\u0308ndmas juba haljendavaid po\u0303lde vo\u0303i talupoegi to\u0308o\u0308tamas talvel ilma sobiva riietuseta (Bonnell 1997). Oli selge, et need plakatid olid loodud linnainimese silme la\u0308bi."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Taoline u\u0308lalt alla la\u0308henemine naisku\u0308simuses oli u\u0308heks aspektiks, mis vastandas kommunistliku naiso\u0303igusluse feminismile. Kui viimased olid no\u0303udnud naistele valikuvabadust ja vo\u0303imalusi neid valikuid teostada, siis no\u0303ukogude aeg na\u0308gi ette emantsipatsiooni ja haridust ka\u0308su korras (Kivimaa ja Talvoja 2010). \u201eNo\u0303ukogude Venemaal ei ole iseseisvat naisto\u0308o\u0308liste liikumist. No\u0303ukogude Venemaal on mo\u0303lemast soost proletaarlased lahutamatult u\u0308hinenud oma pu\u0308u\u0308etes rajada ja kindlustada proletariaadi diktatuuri ja ehitada to\u0308o\u0308tavatele inimestele uus u\u0308hiskond.\u201c (Kollontai 1921) Naiste ning meeste huvid u\u0308hiskondlikul tasandil vo\u0303rdustati. Muud huvide tasandit aga ametlikus poliitikas ei eksisteerinudki. Kujunemas oli sootu u\u0308hiskond, mille liikmete esimeseks identiteediks oli nende klassima\u0308a\u0308ratlus."}, {"text_idx": "#000010", "text": "1930ndate aastate keskel, pa\u0308rast publikuga no\u0303upidamisi, hakkas senine kolhoositar u\u0308marduma ning sportliku neiu asendasid korpulentsemad daamid. Bonnell lisab, et kolhoositari kuju sage kasutamine kollektiviseerimisaegsetel postritel feminiseeris talupojad kui sotsiaalse kategooria ja to\u0303i soo maapiirkondi puudutavasse diskursusesse laiemalt (1997). Neist 1930ndate plakatitest eristuvad teravalt Teise maailmaso\u0303ja aegsed plakatid. Ko\u0303igil aladel, nii kirjanduses, moes, kunstis kui ka plakatikunstis, leidis aset naise kuju mehistumine."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Teise maailmaso\u0303ja ajal on tagasi punase ja musta kontrastid, ilmete u\u0308hemo\u0303tteline karmus ja revolutsioonieelse, talupoegliku peasalliga vana naise kujutis, kes palub ka\u0308ttemaksu vo\u0303i juhatab so\u0303dureid lahingusse, na\u0308iteks postritel \u201eTasugem rahva kannatuste eest!\u201c (1943) ja \u201eLuuletus-so\u0303jaloosungid, TASSi aken nr 222\u201c (1943). Suurendatud ja esiplaanile paigutatud naise kujutis, kes saadab u\u0308hena\u0308olist so\u0303durite massi, esineb ka plakatil \u201eLaske meil neid esindada\u201c (1941) (samas: 86) (Lafont 2007: 10; 94). Tegu oli uudse, heroilise naisetu\u0308u\u0308biga, mis torkab silma oma mehisuse ja vo\u0303itlusvalmidusega. Ja to\u0303esti, kui na\u0308ha naise ja mehe vo\u0303rdsustumises nende u\u0308hetaolistumist, siis Teise maailmaso\u0303ja aegne No\u0303ukogude Liidu meedia on selle na\u0308ide bona fide."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Erinevalt toonasest Saksamaast oli no\u0303ukogude poliitika naisku\u0308simuses ro\u0303hutatult tolerantne \u2013 eugeenika ei sobinud marksismiga, sest eiras sotsiaalmajanduslikke tegureid (2009). Rassidevahelise vo\u0303rdsuse temaatika na\u0308iteid vo\u0303ib leida plakatikunstistki: \u201eElagu rahvusvaheline naistepa\u0308ev! Meie so\u0303prus on murdmatu!\u201c (1954), \u201e8. ma\u0308rts\u201c (1961) vo\u0303i \u201eRahu maailmas \u2013 meie o\u0303nn!\u201c (1961) kujutavad erinevatest rahvustes naisi u\u0308ksmeelselt o\u0303lg-o\u0303la ko\u0303rval seisvatena (Lafont 2007: 160; 194; 198)."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Ema ja lapse kujutamine avaldus erinevates meediumides erinevalt. Kahtlemata oli selle tugevalt religioosse taustaga kujundi kasutamine No\u0303ukogude Liidus poleemiline. Plakatitel esineb neid kujutisi eelko\u0303ige seoses sotsiaalteenuste propageerimisega (Bonnell 1997). Erandiks on na\u0308iteks poster \u201eIga to\u0308o\u0308lise kohustus\u201c 1930ndate lo\u0303pust, mille loosung teatab \u201eO\u0303nnelikud inimesed su\u0308nnivad No\u0303ukogude ta\u0308he all!\u201c (Lafont 2007: 78\u201379). Esiplaanil on su\u0308lelapsega ema, keda vo\u0303iks pidada omamoodi no\u0303ukogude madonnaks. Neil on seljas kirevad, vabrikus toodetud kangastest ro\u0303ivad, taustal vo\u0303ib na\u0308ha stalinistliku arhitektuuri na\u0308iteid ja kaasaegseid autosid. See sotsialistlik utoopia esindab esimeste viisaastakute ja\u0308rgset entusiasmi uue u\u0308hiskonna ehitamisel. Emasid va\u0308a\u0308rtustati ku\u0308ll mitmete aunimetustega, kuid sedagi u\u0308hiskonna taastootmise aspektist. 1944. aastal seati sisse aunimetus \u201eEma-kangelane\u201c ning orden \u201eEma au\u201c ja medal \u201eEmamedal\u201c (Grats\u030ceva 1946: 23\u201324). Need militaarselt ko\u0303lavad aunimetused to\u0303id emadusegi valdkonda justkui teatud reguleerituse ja kontrolli."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Kui ra\u0308a\u0308kida No\u0303ukogude Liidu lagunemisele ja\u0308rgnenust, siis seda iseloomustab ja\u0308rsk po\u0308o\u0308re traditsioonilise naiselikkuse juurde. So\u0303navabaduse ja turumajanduse tingimustes osutusid ko\u0303ige populaarsemaks kaunid, modellilikud naisekujutised. Neile ja\u0308rgnesid traditsioonilised kujutised naisest kui koduperenaisest ja emast (Az\u030cgikhina 1995). Raske o\u0308elda, kas publiku huvi la\u0308htus nende isiklikest arusaamadest vo\u0303i oli osa u\u0308ldisest vastureaktsioonist No\u0303ukogude Liidus valitsenud vo\u0303rdo\u0303iguslikkuse arusaamadele. Sarnased arengud toimusid ka taasiseseisvunud Eestis. Heidi Kurvinen, kes on uurinud soorolle ajakirjas No\u0303ukogude Naine, leiab, et 1980ndate lo\u0303pus ja 1990ndate alguses toimunud ja\u0308rsk po\u0308o\u0308re traditsiooniliste soorollide juurde tulenes u\u0308helt poolt nostalgiast Eesti Vabariigis valitsenud rahvusliku soo ja emaduse mu\u0308u\u0308di ja\u0308rele, teisalt pu\u0308u\u0308dest taastoota la\u0308a\u0308ne ideaale (2008)."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Nina Vatolina: \u201cKuulsust kangelasemale!\u201d (1944)"}, {"text_idx": "#000017", "text": "Milleks oli no\u0303ukogude naine vaba vo\u0303i millest ta vabastati? Esimesel juhul oli ta vaba riigi huvide kaitsmiseks to\u0308o\u0308jo\u0303u ja reprodutseerijana, su\u0308nnitajana. Teisel juhul vabastati ta nominaalselt koduste toimetuste ja mehe patriarhaadi ku\u0308tkest. Tegelikkuses said aga tu\u0308u\u0308pilised naiste u\u0308lesanded nu\u0308u\u0308d kollektiivse iseloomu. Selle asemel, et su\u0308u\u0308a teha, pesu pesta, loomi talitada vo\u0303i laste eest hoolitseda, leidsid paljud naised omale to\u0308o\u0308koha so\u0308o\u0308klates, pesumajades, kolhoosides, koolides ja haiglates. Kokkuvo\u0303ttes vo\u0303ib o\u0308elda, et \u201eno\u0303ukogude naist\u201d iseloomustab mitmete mehelike omaduste u\u0308levo\u0303tmine ning isiklikust elust loobumine u\u0308ldise hu\u0308ve kasuks. Ehkki uus kord vastandas end selgelt vanale, oli seal paljutki, mis on mo\u0303istetav vaid seoses eelnevate traditsioonidega \u2013 nagu ka No\u0303ukogude Liidu lagunemisele ja\u0308rgnenu oli omakorda reaktsiooniks sotsialistlikule u\u0308hiskonnale."}, {"text_idx": "#000029", "text": "\u201eLGBTQ+ filmifestivali Venemaal korraldama asudes olime naiivsed ja ettevaatamatud!\u201c"}, {"text_idx": "#000031", "text": "Bahreini naised koduto\u0308id tegema ei pea, kuid muid o\u0303igusi napib"}, {"text_idx": "#000032", "text": "Kuidas ro\u0303hub pisikese Pa\u0308rsia lahe riigi naisi ja va\u0308hemusi konservatiivne, patriarhaalne, islamist mo\u0303jutatud valitsemiskord?"}, {"text_idx": "#000033", "text": "Emantsipeerunud naiste kultuur. Ma\u0308rtsi kultuurisoovitused"}, {"text_idx": "#000034", "text": "U\u0308ks hiilgav juturaamat, vestluso\u0303htud kunstist, teadusest ja trans-inimestest ja feministi filmivalik Netflixist. Jaanuari kultuurisoovitused"}]