[{"text_idx": "#000003", "text": "Hu\u0308lged u\u0308lelennult. Foto: Ivar Ju\u0308ssi"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Keskkonnaagentuuri teatel loendati ta\u0308navu Eesti rannikumeres rekordiliselt 6031 hallhu\u0308ljest. See on ko\u0303rgeim tulemus alates 1999. aastast, kui hallhu\u0308lgeid on ko\u0303igis La\u0308a\u0308nemeremaades sama metoodika alusel seiratud."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Arvukuse to\u0303usu tuvastati eelko\u0303ige Hiiumaa po\u0303hjaosas (Selgrahu ja Hari kurk) ning La\u0308a\u0308ne-Saaremaa piirkonnas. Liivi lahe ja Soome lahe seirealadel on ma\u0308rgatav arvukuse to\u0303us olnud Krassi saarel ja Malusil."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Kogu La\u0308a\u0308nemerd ho\u0303lmava 2022. aasta loenduse tulemused ei ole veel teada. 2021. aasta andmete po\u0303hjal ja\u0308tkub to\u0303usev trend ka laiemal skaalal. Siis loendati La\u0308a\u0308nemeres kokku u\u0308le 40 000 hallhu\u0308lge."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Hallhu\u0308ljes on u\u0308ks kahest Eesti alasid asustavast hu\u0308lgeliigist. Tegu on suurima La\u0308a\u0308nemerd pu\u0308sivalt asustava imetajaliigiga, kelle isasloomad vo\u0303ivad kaaluda 300 kilogrammi ringis ning kasvada kolme meetri pikkuseks. Need liikuvad loomad vo\u0303tavad ette pikki toitumisretki ja ra\u0308ndeid, mis telemeetria andmetel vo\u0303ivad ho\u0303lmata kogu La\u0308a\u0308nemerd. Seeto\u0303ttu vaadeldakse La\u0308a\u0308nemere hallhu\u0308ljeste asurkonda u\u0308he populatsioonina ja nende loendus toimub u\u0308le kogu La\u0308a\u0308nemere kokkulepitud ajavahemikul. Ta\u0308navu oli selleks perioodiks 25. mai \u2013 6. juuni."}, {"text_idx": "#000008", "text": "hinnanguliselt oli 20. sajandi alguses La\u0308a\u0308nemeres 80 000 \u2013 100 000 isendit"}, {"text_idx": "#000009", "text": "Keskkonnaagentuuri eluslooduse osakonna riikliku eluslooduse seire korraldamise juhtivspetsialisti Rauno Kalda so\u0303nul loendatakse hallhu\u0308lgeid kevadisel karvavahetuse perioodil, mil suur osa loomadest on kogunenud lesilatesse. \u201eLesilatena kasutavad hu\u0308lged meremadalikke, suuri kivisid ja taimkatteta saari. Sinna kogunenud loomad loetakse kokku nn. lennuloenduse teel ehk fotodelt, mis tehakse u\u0308lelennul lesilast. Muidugi leidub alati loomi, kes on parasjagu vees ja seepa\u0308rast ei saa loenduste ka\u0308igus saadavat arvukust pidada u\u0308ldarvukuseks. Eelko\u0303ige on loendused suunatud populatsiooni minimaalse arvukuse ja selle muutuste tuvastamiseks,\u201c ra\u0308a\u0308kis Kalda."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Seireloendused toimuvad iga- aastaselt ligikaudu kaheku\u0308mnes lesilas, mis paiknevad nii La\u0308a\u0308ne- kui Po\u0303hja-Eestis. Ta\u0308pne seirekohtade arv selgub igal aastal eraldi, kuna so\u0303ltuvalt rannikuprotsessidest ja veetasemest vo\u0303ivad mo\u0303ned kohad olla vee all ja mo\u0303ned sealt taas va\u0308lja ulatuda."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Ajalooliselt on hallhu\u0308ljes La\u0308a\u0308nemerd asustanud va\u0308ga laial ala ning hinnanguliselt oli 20. sajandi alguses La\u0308a\u0308nemeres 80 000 \u2013 100 000 isendit. seitsmeku\u0308mnendail langes hallhu\u0308lge arvukus sellest viie kuni seitsme protsendini, seda suuresti inimtegevuse otsese ja kaudse mo\u0303ju to\u0303ttu. Praeguseks on la\u0308bi liigikaitsetegevuste ja keskkonnareostuse va\u0308hendamise o\u0303nnestunud hu\u0308lge arvukus taas to\u0303usule po\u0308o\u0308rata. Alates 2015. aastast on Eestis lubatud hallhu\u0308lge ku\u0308ttimine. Ku\u0308ttimismahu ma\u0308a\u0308rab iga-aastaselt keskkonnaamet. Hallhu\u0308lge jahi ku\u0308ttimiskvoodiks on kokku lepitud 1 % eelmise kolme aasta keskmisest loendatud isendite arvust, 2022 aastal on see 55 looma."}]