[{"text_idx": "#000001", "text": "Prantsuse kirjanik Romain Rolland esitas psu\u0308hhoanalu\u0308u\u0308si rajaja Sigmund Freudi kunagi Nobeli kirjandusauhinna kandidaadiks, sest Freudil ei o\u0303nnestunud saada kuidagi Nobeli fu\u0308sioloogia- vo\u0303i meditsiiniauhinda. Loomade (sealhulgas inimese) ka\u0308itumist uuriva teadusharu etoloogia u\u0308ks rajajatest Konrad Lorenz selle auhinna sai, aga sama ha\u0308sti vo\u0303inuks ta saada ka kirjandusauhinna. Seda kinnitab tema kolmas eesti keeles ilmunud raamat."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Lorenzi \u201cKuningas Saalomoni so\u0303rmus\u201d ja \u201cInimene leiab so\u0303bra\u201d said mul loetud juba lapsepo\u0303lves. Nu\u0308u\u0308d eesti keeles avaldatud (saksa keelest to\u0303lkinud Mari Tarvas) \u201cNiinimetatud kurjus: Agressiooni looduslugu\u201d pa\u0308ris nooremale koolieale ku\u0308ll sobilik ei ole, aga seegi on mo\u0303eldud siiski laiemale lugejaskonnale, mitte kitsalt eraialainimestele. Viimased leiavad sellest kindlasti palju sellist, mida annab teaduslikust vaatepunktist kritiseerida, aga puht u\u0308lesehituslikult on ko\u0303nealune teos lugejat kergesti ko\u0308itev, kaasahaarav lugemine."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Saksa keeles ilmus \u201cNiinimetatud kurjus\u201d esmakordselt 1963. aastal, Nobeli preemia sai Lorenz ku\u0308mme aastat hiljem. Vahepeal on mo\u0303ningad u\u0308ldlevinud seisukohad muidugi muutunud."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Na\u0308iteks: kui Lorenz kirjutab, et \u201cAustraalias tekkisid primitiivsetest eellastest eukalu\u0308ptipuud ja ka\u0308ngurud, Euroopas ja Aasias aga tammepuud ja inimene\u201d, siis ta\u0308psustab to\u0303lkija, et \u201cuuemate andmete kohaselt tekkisid inimesed Aafrikas.\u201d"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Mo\u0303ningate veel uuemate andmete kohaselt vo\u0303is inimese eellane kujuneda va\u0308lja siiski Aasias ja Euroopas, kuid eks teooriad olegi vastuolulised ning lo\u0303plik to\u0303de ei pruugi selguda kunagi. See kehtib mitte u\u0308ksnes bioloogilise evolutsiooni, vaid ka selliste ka\u0308itumuslike protsesside kohta, mille vaatlemisele Lorenz on selles raamatus pu\u0308hendunud. Kuni teadus elab, seni ta otsib. Uute avastuste ja teooriate valguses vo\u0303ivad vanad seletused kaotada oma veenvuse."}, {"text_idx": "#000006", "text": "\u201cNiinimetatud kurjus\u201d, mida peetakse Lorenzi ta\u0308htteoseks, keskendub liigisisese agressiooni temaatikale. Lorenzi kohaselt ei ohusta loomaliigi olemasolu vahetult mitte kunagi ro\u0308o\u0308vvaenlane, vaid ikkagi toidukonkurent. Liigisisese vo\u0303itluse ta\u0308htsus seisneb liigi sa\u0308ilimise seisukohalt aga selles, et sama liigi loomad u\u0308ksteist va\u0308ltides liigile tervikuna soodsaimal viisil u\u0308le kogu kasutatava ruumi a\u0308ra jaotuksid. Inimene ei ole selles osas erand."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Suurem osa raamatust koondab na\u0308iteid teiste liikide ka\u0308itumisest, mille abil Lorenz na\u0308itab liigisisese agressiivsuse evolutsioonilist kujunemist. Autori mure on samas loomulikult seotud inimesega, kelle areng on jo\u0303udnud nii kaugele, et see vo\u0303ib seada ohtu kogu planeedi, kui me oma loomupa\u0308rast agressiivsust kontrolli alla ei saa."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Lahendust leida ei ole lihtne. Lorenz ma\u0308rgib, et teoreetiliselt on ku\u0308ll vo\u0303imalik agressioonitung sihipa\u0308rase eugeenika abil to\u0303uaretuse teel va\u0308lja lu\u0308litada, kuid praktikas ei saa sellist meedet kuidagi soovitada. Va\u0308ljaelamata agressiooni tagaja\u0308rjel suureneb seevastu kalduvus sattuda o\u0303nnetustesse. Nii na\u0308eb ta lahendust agressiooni u\u0308mbersuunamises, na\u0308iteks sporti."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Lorenz usub, et just meie oleme kaua otsitud vahelu\u0308li loomade ja to\u0303eliselt humaansete inimeste vahel. Ja\u0308a\u0308b tegelikult arusaamatuks, millel selline optimism po\u0303hineb. Kui arvestada, et valmisolek ka\u0308ituda agressiivselt suureneb hulgana kokkusurutuse tagaja\u0308rjel ja seda soodustab ka anonu\u0308u\u0308msus (kuulumine parve), siis vo\u0303iks pigem arvata, et asjad arenevad praegu maailmas halvemas suunas."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Na\u0308ib, et inimkonna ainus lootus on nu\u0308u\u0308d enese elajalikkuse teadlik u\u0308letamine, kuid selleks on seda ja sellega kaasnevaid ohte vaja endale ko\u0303igepealt teadvustada. Ja sellele aitab Lorenzi raamat kahtlemata kaasa. Soovituslik lugemine ko\u0303igile riigikogulastele."}]