[{"text_idx": "#000000", "text": "Aare Tool, muusikateadlaneJan 3, 2016"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Musitseerimise u\u0308ks suurimaid vaenlasi on rutiin ja sedagi jagub meil ku\u0308llaga. Mo\u0303ttetu oleks vo\u0303tta u\u0308les vana teema, kas Estonia kontserdisaal on ideaalne vo\u0303i saaks olla veel parem, kuid kindel on see, et u\u0308ks ja sama kontekst aastaku\u0308mneid ja\u0308rjest tu\u0308u\u0308tab nii kuulajat kui ma\u0308ngijat. Seda, kui palju annab vahetevahel juurde etteaste rekontekstualiseerimine, kinnitas Pa\u0308rdi ja Mahleri muusika Kristjan Ja\u0308rvi juhatusel 6. novembril. Asi polnud ainult Kristjan Ja\u0308rvi juhatamises, ehkki ka see on kaugel akadeemilisest keskmisest. Kujutlegem na\u0308iteks Herbert von Karajani viimaseid etteasteid 1980. aastatel, kus ta oli jo\u0303udnud u\u0308limalt o\u0308konoomse manuaaltehnikani (kui veidi eufemistlikult va\u0308ljenduda) vo\u0303i Jevgeni Mravinski karmi kuju ja siis mingem Kristjan Ja\u0308rvi kontserdile: ta mitte ainult ei tee orkestrile z\u030cestidega ko\u0303ik u\u0308levoolavalt puust ja punaseks, vaid mo\u0303nikord suuremate kulminatsioonide ajal lausa viskub poodiumil paariku\u0308mne sentimeetri ko\u0303rgusele o\u0303hku. Puristid vo\u0303iksid ku\u0308ll ku\u0308sida, kas seda ko\u0303ike on ikka tarvis, kuid va\u0308hemalt ERSO puhul na\u0308ib see meetod to\u0308o\u0308tavat: see orkester vajabki just dirigenti, kes ei anna hetkekski rahu, vaid veab ma\u0308ngijaid ko\u0308iega enda ja\u0308rel ja ei lase maanduda liigagi sagedasse halli voolusa\u0308ngi. Kontserdil viibis prantsuse telekanali Mezzo vo\u0303ttegrupp ja sel puhul oli saali va\u0308ljana\u0308gemise eest valgustusega hoolt kantud. Lisaks ka see, et tavaliselt paremale nurka surutud kontrabassid olid nu\u0308u\u0308d oreli juures astmestikul u\u0308les rivistatud \u2013 isegi kui ko\u0303laliselt ei pruugi tulemus olla nagu o\u0308o\u0308 ja pa\u0308ev, tundub rivi siiski loogilisem. Ko\u0303ik need va\u0308iksemad ja suuremad nu\u0308ansid andsid kontserdile tavapa\u0308ratu ilme ja kannustasid ma\u0308ngima nii, nagu juba mo\u0303nda aega ei ole ma\u0308ngitud \u2013 eriti veel Mahleri Esimeses su\u0308mfoonias, millest varasemate ettekannete po\u0303hjal poleks osanud to\u0303mbenumbrit loota. Mo\u0303nda teist o\u0303htut risustanud venivus ja ebata\u0308psus oli hoobilt kadunud. ERSO suudab end mobiliseerida, kuid vajab selleks ajendit."}, {"text_idx": "#000003", "text": "ERSO su\u0308gise paremikku liigitub veel Tobiase \u201cJoonase la\u0308hetamine\u201d Arvo Volmeri juhatusel 13. septembril, vo\u0303ibolla kogu aasta u\u0308ks ta\u0308helepanuva\u0308a\u0308rsemaid muusikasu\u0308ndmusi, Sibeliuse viiulikontserdi esitus, solistiks Triin Ruubeli 18. septembril, Tubina Teine su\u0308mfoonia 23. oktoobril, Anton Rubinsteini Neljas klaverikontsert, solist Age Juurikas 30. oktoobril ning Kalle Randalu ma\u0308ngitud Beethoveni Kolmas ja Viies klaverikontsert 13. novembril. Viimati nimetatul tekkis ku\u0308ll mo\u0303neti ku\u0308llastumise oht, sest kaks beethovenlikus mo\u0303o\u0303dus kontserti u\u0308hel o\u0303htul on juba peaaegu liiga palju."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Muusikaarmastuse tiivul ko\u0303rgustesse ja kaugemale"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Haapsalu vanamuusikafestival kui ajastute, inimeste, ideede ja muusika kohtumispunkt"}]