[{"text_idx": "#000005", "text": "Merihobukesed aitavad Tartu teadlastel uurida raseduse evolutsiooni"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Merihobukesed on imelised kalad. Isane kala kasvatab arenevaid embru\u0308oid oma ko\u0303hupaunas platsenta sarnase elundi abil \u2013 merihobukese raseduse uurimine vo\u0303imaldab paremini mo\u0303ista ka raseduse kohastumuslikke protsesse inimestes. Tartu U\u0308likooli teadlastega teeb koosto\u0308o\u0308d merihobukeste ekspert Kanaari saartelt."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Francisco Otero-Ferrer on merihobukeste elu tutvustades neist mu\u0308stilistest olenditest silmna\u0308htavalt sisse vo\u0303etud. Ja seda on lihtne mo\u0303ista \u2013 on ju merihobukesed, nt harilik merihobuke (Hippocampus hippocampus) ja ta\u0308piline merihobuke (Hippocampus reidi), grupp kalasid, kelle iseloomulik va\u0308limus ja ujumisviis ma\u0308rkamatuks ja\u0308a\u0308da ei saa. Nii ongi merihobukesed inimeste huvisfa\u0308a\u0308ris olnud tuhandeid aastaid, vanadest kreeklastest ja roomlastes alates."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Vo\u0303luvad loomad kuuluvad sugukonda Syngnathidae, koos meridraakonite ja merino\u0303eladega \u2013 liigiru\u0308hma u\u0308hiseks nimetajaks on torujalt kokkukasvanud lo\u0303uad ja toitumisviis. Toruja suuga imemisaparaadi abil to\u0303mbavad merihobukesed endale toiduotsinguil suhu ko\u0303ikvo\u0303imalikke pisikesi selgrootuid, aga ka kalu ja vetikaid \u2013 kellest aga jo\u0303ud u\u0308le ka\u0308ib."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Merihobukesed on kohutavad ujujad, kuid suurepa\u0308rased kohanejad erinevate elutingimustega ning vastupidavad akvaariumikalad. Viimane on u\u0308ks paljudest po\u0303hjustest, miks merihobukestest on saanud mitmete uurimisteemade mudelliik."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Merihobukesed on laialt levinud erinevates elupaikades: mererohuva\u0308ljadel, vetikatega kaetud kivistel veealustel no\u0303lvadel, valdavalt troopilistes ja la\u0308histroopilistes meredes, aga po\u0303hja poole liikudes isegi kuni Kanada ja Thamesi jo\u0303e veteni va\u0308lja. Merihobukesed on kohutavad ujujad, kuid suurepa\u0308rased kohanejad erinevate elutingimustega (nt mererohu puudumisel vo\u0303ivad end kinni hoida ka kalavo\u0303rkudest) ning vastupidavad akvaariumikalad. Viimane on u\u0308ks paljudest po\u0303hjustest, miks merihobukestest on saanud mitmete uurimisteemade mudelliik."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Merihobuke on kala. Autor/allikas: Erakogu."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Ko\u0303ik pole aga niivo\u0303rd roosiline. Va\u0308limuse to\u0303ttu on merihobukesed leidnud tee hiina meditsiini, neid peetakse akvaariumites, kasutatakse ehete ja suveniiridena. Lisaks a\u0308hvardab merihobukesi hulk keskkonnamuutustega seotud probleeme nagu sobivate elupaikade kadumine. Palju isendeid pu\u0308u\u0308takse va\u0308lja kaaspu\u0308u\u0308gina kalurite poolt igapa\u0308evase kalastamise ka\u0308igus. Erinevaks otstarbeks mu\u0308u\u0308ki jo\u0303udnud merihobukeste arv ulatub aastas 15-20 miljoni loomani."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Nii ongi atraktiivse loodukaitselise lipuliigi arvukus asunud ohtlikult langema. Na\u0308iteks u\u0308hes parimas merihobukeste kasvupiirkonnas, Portugalis Ria Formosa laguunis, kus 2001. aastal loendati hinnanguliselt miljon merihobukest, leidus 2019. aastal neid vaid 150 000. 42 liigist 14 liigi seisund on Maailma Looduskaitseliidu (IUCN) andmetel \"ohualdis\" ja kahel \"va\u0308ljasuremisohus\"."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Merihobuke on unikaalse sigimisbioloogiaga liik"}, {"text_idx": "#000016", "text": "Po\u0303hjus, miks igapa\u0308evaselt Gran Canaria Las Palmase U\u0308likoolis merihobukesi uuriv teadlane Tartu U\u0308likooli bio- ja siirdemeditsiini instituudi teadlastega u\u0308hises teadusprojektis osaleb, on merihobukeste unikaalne viis ja\u0308rglaste saamiseks. Ja see ei olegi niiva\u0308ga erinev inimeste omast."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Olgugi, et kala, kasvatab monogaamse eluviisiga merihobuke oma arenevaid embru\u0308oid kehasiseselt ko\u0303hupaunas, imetajatele sarnaselt. Veel enam, seda teeb isasloom. Ta\u0308psemalt na\u0308eb sigimise protsess va\u0308lja nii, et pa\u0308rast isase ja emase kala kokkusaamist va\u0308ljutatakse nii munarakud kui ka isassugurakud va\u0308liskeskkonda, merevette. Vee kaudu jo\u0303uavad mo\u0303lemad suguproduktid isase ko\u0303hupauna, kus toimub viljastumine. Kokku toimub see umbes ku\u0308mne sekundi jooksul."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Olgugi, et kala, kasvatab monogaamse eluviisiga merihobuke oma arenevaid embru\u0308oid kehasiseselt ko\u0303hupaunas, imetajatele sarnaselt. Veel enam, seda teeb isasloom."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Kui isased ja\u0308a\u0308vad rasedaks, siis miks kutsuda neid isasteks? \u2013 Sellepa\u0308rast, et isased toodavad ikkagi sperme. Unikaalne sigimise mehhanism vo\u0303imaldab isastel kokku hoida toodetavate spermide hulka. Spermide arv munaraku kohta on merihobukestel u\u0308ks va\u0308iksemaid loomariigis: 2,5:1 kohta. Vo\u0303rdluseks, na\u0308iteks vette kudevatel sebrakaladel ehk vo\u0308o\u0308dilistel pisidaaniotel toodetakse 48 000 spermi munaraku kohta. Samal ajal u\u0308hiselulistel sipelgatel ja mesilastel on sugurakkude omavaheline suhe merihobukestega sarnane."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Kui sarnased on siis merihobukese po\u0303u ja inimese emakas? \u2013 Merihobuke on muidugi kala, kuid sarnasusi on. Isase kala ko\u0303hupaunas on inimese platsentale sarnane kude, mis tekib vaid \"raseduse\" ajaks ning milles on su\u0308vendid arenevatele embru\u0308otele. Isane kala suudab reguleerida mitmeid oma po\u0303ue sisetingimusi, na\u0308iteks soolsust ja pH-d. Sarnaselt platsentale on ka po\u0303ue sisemine ku\u0308lg hea verevarustusega, mida kontrollitakse sarnaselt imetajatele hormoonidega prolaktiin ja progesteroon."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Tartu U\u0308likooli bio- ja siirdemeditsiini instituudi doktorant, Freddy La\u0308ttekivi, selgitab sedavo\u0303rd omapa\u0308rase kohastumuse evolutsioonilist tausta:"}, {"text_idx": "#000023", "text": "\"Imetajate rasedus ja merihobukeste (ja laiemalt Syngnathidae) rasedus on tekkinud evolutsiooni ka\u0308igus ta\u0308iesti eraldi ja teineteisest so\u0303ltumatult. On arvatud, et n-o\u0308 kehasisene rasedus on evolutsiooni ka\u0308igus iseseisvalt tekkinud koguni kuni 140 erineval korral. Selles kontekstis on to\u0303esti ta\u0308helepanuva\u0308a\u0308rne, et merihobukese ja inimese (imetajate) rasedus nii sarnased protsessid on."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Arvatakse, et evolutsioon on iseseisvalt raseduseni jo\u0303udnud nii mitmel korral just seeto\u0303ttu, et see protsess suurendab oluliselt ja\u0308rglaste elluja\u0308a\u0308mise to\u0303ena\u0308osust \u2013 aitab neil paremini u\u0308le elada embru\u0308onaalse ja varajase arengu etappe ja muudab paljunemise lo\u0303ppkokkuvo\u0303ttes edukamaks. Seela\u0308bi suureneb selle liigi ja nende loomade kohasus ehk sigimisedukus."}, {"text_idx": "#000025", "text": "U\u0308htlasi na\u0308ib, et ja\u0308rglaste arengu n-o\u0308 fu\u0308u\u0308siline kaitse ei ole raseduse ainuke kohasust to\u0303stev omadus, vaid see annab vo\u0303imaluse ka ja\u0308rglase arengut suunata. Ehk siis, eksisteerivad paljuski veel seni kirjeldamata mehhanismid, mis annavad embru\u0308o arengule sisendi sellest, millist keskkonda emas(isas)organism tajub."}, {"text_idx": "#000026", "text": "U\u0308ldisemalt kirjeldab seda protsessi nn PAR hu\u0308potees (predictive adaptive response), mille kohaselt pu\u0308u\u0308ab embru\u0308o kui arenev organism iseseisvaks eluks n-o\u0308 ette kohaneda ja olla valmis vastavateks ideaalist erinevateks tingimusteks. Kui tegelikud keskkonna tingimused osutuvad aga millekski muuks kui selleks, milles arenev organism ennast ette valmistas, vo\u0303ib selline n-o\u0308 mo\u0308o\u0308da kohanemine osutuda hoopis kahjulikuks ja kutsuda esile haiguseid, sest organism on \"valest\" keskkonnast pidevas stressis. Enamasti on seda protsessi uuritud just toitumise kontekstis, kus erinevates raseduse (ja ka sellele eelnevates) etappides emasloomade toitumist muutes ilmnevad ja\u0308rglastel erinevused fenotu\u0308u\u0308bis, mis mo\u0303jutavad neid just hilisemas elus. Ilma katseid tegemata on seda protsessi inimeste puhul tagantja\u0308rele palju uuritud nn Hollandi na\u0308ljatalve kohordis."}, {"text_idx": "#000027", "text": "PAR hu\u0308poteesi kohaselt pu\u0308u\u0308ab embru\u0308o kui arenev organism iseseisvaks eluks n-o\u0308 ette kohaneda ja olla valmis vastavateks ideaalist erinevateks tingimusteks."}, {"text_idx": "#000028", "text": "U\u0308ldiselt vo\u0303ib o\u0308elda, et selles na\u0308htuses on veel palju teadmata ja n-o\u0308 mitte-geneetilised vo\u0303i konventsionaalses mo\u0303ttes mitte-pa\u0308rilikud mehhanismid (sh epigeneetika), mis siiski informatsiooni vanematelt ja\u0308rglastele edasi kannavad, on hetkel populaarsust koguv uurimisteema. Keskne ku\u0308simus ka\u0308esolevas u\u0308hises merihobukeste projektis ongi olnud see, kas protsess toimub ka merihobudes, kus hoopis isased on rasedad. Milline vo\u0303iks olla selles kontekstis emas- ja isaslooma mo\u0303jude erinevus. Nende ku\u0308simuste uurimine vo\u0303ib edendada u\u0308ldisi teadmisi PAR hu\u0308poteesi kohta ja need teadmised vo\u0303ivad olla u\u0308lekantavad ka inimestele."}, {"text_idx": "#000029", "text": "U\u0308ldiselt merihobukestel uurimisobjektina mingit ma\u0308rgatavat eelist na\u0308iteks hiirte ees kindlasti ei ole. Evolutsiooniliselt on hiired ikkagi inimesele olulisemalt la\u0308hemad kui kalad. Kui nu\u0308u\u0308d mingi eelis kindlasti va\u0308lja pigistada, siis see, et merihobukestel ka\u0308ib paljunemine kiiremini. Ehk siis, ma\u0308a\u0308ratud ajau\u0308hikus paljuneb u\u0308ks paar merihobukesi rohkem ja annab suurema \"pesakonna\" kui hiired. Isane merihobuke sisuliselt rasestub kohe pa\u0308rast su\u0308nnitust uuesti. Emane ei anna isasele asu. U\u0308htlasi ei kaldu nad oma ja\u0308rglasi a\u0308ra so\u0308o\u0308ma, erinevalt hiirtest."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Ka\u0308esoleva projekti raames oligi koosto\u0308o\u0308 selline, et transkriptoomika (geenide ekspressiooni) uuringud ja andmeanalu\u0308u\u0308s tehti bio- ja siirdemeditsiini instituudis patofu\u0308sioloogia osakonnas Transgeno projektis. Transgeno projektis to\u0308o\u0308tav teadur James Ord oli ka see, kes selle suure ja mitmeku\u0308lgse projekti tulemused koherentseks teadusartikliks kokku kirjutas. Kokkuvo\u0303tvalt vo\u0303ikski o\u0308elda, et PAR hu\u0308potees leidis kinnitust ka merihobukestes, mis omakorda na\u0308itab taas kui sarnased on need kaks erinevat rasedust.\""}, {"text_idx": "#000032", "text": "Sa oled mida so\u0308o\u0308d \u2013 ja su ja\u0308rglastele kehtib see ka"}, {"text_idx": "#000033", "text": "Oma varasemates teadusto\u0308o\u0308des merihobukestega on Francisco Otero-Ferrer keskendunud ka sellele, kuidas mo\u0303jutab \"raseduse\" eelne ja \"raseduse\" ajal tarbitud toit merihobukeste ja\u0308rglaste kvaliteeti. On ju u\u0308ldteada to\u0303de, et ka inimeste raseduse perioodil on kvaliteetne toit oluliseks loote arengut mo\u0303jutavaks faktoriks. Kes poleks kuulnud uue aja vanaso\u0303na: \"Sa oled see, mida so\u0308o\u0308d!\""}, {"text_idx": "#000034", "text": "Merihobukeste puhul na\u0308itas eksperiment selgelt, et sama kehtib ka nende ja\u0308rglaste kohta. Taaskord koos Tartu U\u0308likooli teadlastega uuriti kvaliteetse toidu mo\u0303ju avalduvatele geenidele ja ka mo\u0303o\u0303detavatele va\u0308listele tunnustele. \u2013 Muutused olid na\u0308htavad mo\u0303lemas. Ta\u0308psemalt ei arenenud \"raseduse\" ajal kehva kvaliteediga toitu so\u0308o\u0308nud merihobukeste ja\u0308rglaste suu (pikkus ja kuju) selliseks nagu on vaja edukaks toidu hankimiseks. Katsu sa pu\u0308u\u0308da va\u0308ledaid va\u0308hikesi kui mokad on lu\u0308hikesed ja ko\u0303verad."}, {"text_idx": "#000035", "text": "\"Raseduse\" ajal kehva kvaliteediga toitu so\u0308o\u0308nud merihobukeste ja\u0308rglaste suu (pikkus ja kuju) ei arenenud selliseks nagu on vaja edukaks toidu hankimiseks."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Sellistel muudatustel vo\u0303ivad olla kaugeleulatuvad tagaja\u0308rjed liigi seni kiiduva\u0308a\u0308rsele kohanemisvo\u0303imele. Ebakvaliteetne toit (na\u0308iteks kahaneva bioloogilise mitmekesisuse tagaja\u0308rjel) ja po\u0303lvede kaupa edasi pa\u0308randuvad muutused suu kujus vo\u0303ivad viia selleni, et tugevama evolutsioonilise surve alla ja\u0308a\u0308nud populatsioonid surevad va\u0308lja."}, {"text_idx": "#000037", "text": "\"Me justkui avasime Pandora laeka!\" toob Francisco Otero-Ferrer kujundliku vo\u0303rdluse. \"Seniste teadusto\u0308o\u0308dega me mitte ei lahendanud mingit suurt ku\u0308simust, vaid hoopis tekitasime neid suure hulga juurde. Na\u0308iteks: kas isased merihobukesed on suutelised oma ko\u0303hupaunas olevaid embru\u0308oid toitma, sarnaselt imetajatele. Merino\u0303eladel on seda stabiilsete isotoopide abil na\u0308idatud, kuid keegi ei tea, kas sama toimub ka merihobukestel.\""}, {"text_idx": "#000038", "text": "\"Teiseks \u2013 keegi ei tea, kust saavad toitu kala ko\u0303hupaunas arenevad maimud pa\u0308rast seda kui nende rebukott on a\u0308ra kasutatud, kuid maimud veel paunast va\u0308lja ei la\u0308he. Kas see toimub paunas oleva kehavedeliku kaudu? Ko\u0303hupaunast va\u0308ljuvad maimud on 0,8-1 cm pikkused ja kulub kaks na\u0308dalat, enne kui nad selliseks kasvavad.\""}, {"text_idx": "#000039", "text": "Olgugi, et lisaku\u0308simusi tekkis mitmeid, ei paista see teadlast heidutavat \u2013 teaduspoolest pakubki selliste mu\u0308steeriumite lahendamine teadlastele just suurimat naudingut ning see on po\u0303hjus, miks teadlaseks hakataksegi. Lisaks sigimisbioloogiale on Otero-Ferreri plaan vaadata la\u0308hemalt ka suurt pilti, mereo\u0308kosu\u0308steeme ja elupaikasid laiemalt, et hoida silm peal keskkonnas toimuvatel muutustel. Merihobukestel ju toidupoode pole ning kvaliteetset toitu leiab vaid sealtsamast looduskeskkonnast."}, {"text_idx": "#000044", "text": "- Fleming TP et. al. 2012. Nutrition of females during the peri-conceptional period and effects on foetal programming and health of offspring. Anim Reprod Sci 130:193-197."}, {"text_idx": "#000047", "text": "Sugurakkudeta loodud hiireembru\u0308od rajavad teed tehiselundite kasvatamisele"}, {"text_idx": "#000050", "text": "Mu\u0308u\u0308t vo\u0303i to\u0303de: madalro\u0303hkkond teeb inimese uimaseks"}, {"text_idx": "#000051", "text": "Mu\u0308u\u0308t vo\u0303i to\u0303de: ku\u0308lma kivi peal istudes saab po\u0303iepo\u0303letiku"}, {"text_idx": "#000054", "text": "Mu\u0308u\u0308t vo\u0303i to\u0303de: kui lihasvalu ei tunne, oli trenn asjatu"}, {"text_idx": "#000055", "text": "Farmakoloog: multivitamiinid vo\u0303ib apteegis rahuga riiulile ja\u0308tta"}, {"text_idx": "#000058", "text": "Avastatud aine aitab astronautide luid hoida"}, {"text_idx": "#000061", "text": "Eesti teadlased pu\u0308u\u0308avad seljatada puukborrelioosi kohalike ravimtaimedega"}, {"text_idx": "#000065", "text": "Kabli linnujaam aitas na\u0308idata kiilide su\u0308gisra\u0308nnet"}, {"text_idx": "#000066", "text": "Ka antiaine kukub ikkagi allapoole"}, {"text_idx": "#000067", "text": "Siidiussid teevad nu\u0308u\u0308d puhast a\u0308mblikuniiti"}, {"text_idx": "#000069", "text": "Tants D-vitamiini u\u0308mber: odav turundustrikk vo\u0303i po\u0303hjamaine paratamatus?"}, {"text_idx": "#000072", "text": "Hirmutav toiduvideo: katse \"mu\u0308rgise\" o\u0303una ja Fantaga \u2013 kui ohtlik on toit pa\u0308riselt?"}, {"text_idx": "#000073", "text": "Viis aastat Ebolat: tapva troopikahaiguse vastu puudub huvi ja to\u0303hus ravi"}, {"text_idx": "#000075", "text": "Kuidas parandada immuunsust? Immunoloogid jagavad praktilisi soovitusi"}, {"text_idx": "#000079", "text": "Teadlane selgitab, kuidas sport tervist kahjustab"}, {"text_idx": "#000080", "text": "Suure osa la\u0308bipo\u0303lemisest po\u0303hjustab pikaajaline positiivne stress"}, {"text_idx": "#000081", "text": "Hambaarst: \"tervisliku\" mahla joomine vo\u0303ib lapse juba noorelt sandistada"}]