[{"text_idx": "#000000", "text": "Palun sisesta otsingufraas ja alusta otsimist"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Inimtegevus liigutab igal aastal rohkem setteid ja kivimeid kui ko\u0303ik loodusprotsessid u\u0308htekokku, jo\u0303ed ja erosioon kaasa arvatud. See ei tarvitsegi teid u\u0308llatada. To\u0303ena\u0308oliselt olete kohanud igal pool internetis sarnaseid fakte, millega u\u0308ritatakse juhtida ta\u0308helepanu sellele, kui mastaapselt me oleme oma planeeti antropotseeni ajastul u\u0308mber kujundamas. Loodus- ja sotsiaalteadlased vaidlevad ku\u0308ll kirglikult peaaegu ko\u0303ige antropotseenisse puutuva u\u0308le,[1] alates eri nimetuste nu\u0308anssidest kuni uue geoloogilise epohhi algusdaatumini, kuid enamik on u\u0308ksmeelel u\u0308hes: Maa elab inimkonna u\u0308le.[2] Kahtluse all on aga see, kui kauaks ja\u0308a\u0308me meie seda planeeti asustama ja mis tingimustes vo\u0303i tingimustel."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Aga kes ta\u0308psemalt on need \u201emeie\u201c?"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Vaadakem ajakirja Nature 2015. aasta ma\u0308rtsinumbri esikaant, millel on kaks Maad, u\u0308ks sini-roheline ja teine hall, justkui ma\u0308hitud u\u0308mber inimkeha. Kiri mehe rinnal \u201eThe Human Epoch\u201c peaks viitama sellele, et see keha esindab \u201einimest\u201c. Aga mo\u0303istagi pole olemas sellist olendit nagu u\u0308ldinimene, see pilt kordab sajandite vanust kommet samastada \u201einimene\u201c valge mehega. Vo\u0303ib-olla pu\u0308u\u0308dis kunstnik neid rassistlikke u\u0308lemtoone o\u0303o\u0303nestada mehe silmade a\u0308hmastamisega, tehes temast mittena\u0308geva subjekti, kes ja\u0308a\u0308b pimedaks oma kehale ja planeedile po\u0303hjustatud kahjude suhtes. Aga see pilt kutsub uuesti va\u0308lja tavapa\u0308rase kriitika antropotseeni mo\u0303iste aadressil: see seostab o\u0308koloogilise kollapsi mingisuguse diferentseerimatu \u201einimkonnaga\u201c,[3] samal ajal kui tegelikkuses jaotuvad vastutus ja haavatavus va\u0308ga ebau\u0308htlaselt. Antropo-tseen kirjutab end ku\u0308ll sisse meie ko\u0303ikide kehadesse \u2013 meis ko\u0303igis leidub sisesekretsioonisu\u0308steemi kahjustajaid, mikroplaste[4] ja muid toksilisi asju, mis kulgevad la\u0308bi meie ainevahetuse \u2013, kuid avaldub see eri kehades erinevalt. Neil erinevustel koos neid su\u0308nnitanud ajalooga on suur ta\u0308htsus \u2013 mitte ainult inimestele, kes nende all kannatavad, vaid ka inimkonna suhetele planeediga."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Milline pilt antropotseenist avaneb na\u0308iteks siis, kui alustada oma analu\u0308u\u0308si-teekonda Euroopa asemel hoopis Aafrikast? Aafrika mineraalid ma\u0308ngisid suurt rolli kolonialismi motiveerijana ja industrialiseerimise vo\u0303imendajana.[5] Nende kaevandamine andis antropotseenile hoogu juurde.[6] Kui o\u0308elda, et \u201emeie\u201c liigutame rohkem kivimeid kui ko\u0303ik loodusprotsessid kokku, siis ei taba see kaudseltki kogu asja va\u0308givaldset du\u0308naamikat. Kes neid kivimeid pa\u0308riselt liigutab? Kuidas see liikumine mo\u0303jutab inimesi ja o\u0308kosu\u0308steeme kaevanduste u\u0308mbruses mitte u\u0308ksnes nende ammutamise ajal, vaid ka aastaku\u0308mneid hiljem?"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Aafrika on keerulise ajalooga suur manner ning vastused erinevad vastavalt ajale ja kohale. Vaadelgem siis korraks kaht globaalse ta\u0308htsusega mineraali \u2013 kulda ja uraani. Kuld, mis on olnud sajandeid u\u0308hine kaubavahetusmo\u0303o\u0303t, muutus to\u0308o\u0308stuskapitalismi soodustajaks ning rahvusvaluutade ankruks massiivse to\u0308o\u0308stusliku laienemise ja investeerimise ajaja\u0308rkudel Euroopas ja Po\u0303hja-Ameerikas. Uraan ja\u0308lle ku\u0308ttis Ku\u0308lma so\u0303da. Jo\u0303ujaamades ja relvades lo\u0303hustatud uraani ja\u0308a\u0308gid ja\u0308a\u0308vad radioaktiivseks rohkem kui 100 000 aastat \u2013 selge ma\u0308rgina antropotseenist tuleviku geoloogidele (kui selliseid olema saab)."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Esimestel aastaku\u0308mnetel peeti suurt osa vaevaga maa peale tassitud kivimist liiga ebakvaliteetseks, et selle to\u0308o\u0308tlemine oleks kulusid a\u0308ra tasunud. Ja\u0308a\u0308gid, mida to\u0308o\u0308stuses nimetatakse aheraineks, ladestati s\u030cahtisuudmete la\u0308hedusse. 1930. aastateks olid tohutud aherainema\u0308ed piirkonna topograafiat po\u0303hjalikult teisendanud. Juulis ja augustis puhusid tuuled nendelt ma\u0308gedelt tolmu u\u0308le platoo ja u\u0308le Johannesburgi u\u0308mbritsevate valglinnade. Kasvavat saasteprobleemi teadvustades hakkas ka\u0308puta\u0308is botaanikuid uurima, kuidas aherainema\u0308gesid haljastada, et va\u0308ltida erosiooni. Aga nende jo\u0303upingutusi ei rahastatud piisavalt ja nende vastased ma\u0308eto\u0308o\u0308stuses tegid sellistele pingutustele viimaks u\u0308ldse lo\u0303pu.[7] Seegi areng ja\u0308rgis antropotseenile iseloomulikku du\u0308naamikat, mis on toiminud hiljemalt 19. sajandist peale: to\u0308o\u0308stus kuulutab, sageli riigi heakskiidul, oma tagaja\u0308rgede leevendamise liiga kulukaks, teadlased ja\u0308etakse ressurssideta, probleeme ignoreeritakse.[8]"}, {"text_idx": "#000008", "text": "Varem ja\u0308a\u0308kideks kuulutatud kivimid omandasid pa\u0308rast Teist maailmaso\u0303da uue majandusliku va\u0308a\u0308rtuse. Neis leidus uraani \u2013 elementi, mille lo\u0303hustamisega oli tehtud maatasa kaks Jaapani linna, Hiroshima ja Nagasaki. Kullato\u0308o\u0308stuski avastas ro\u0303o\u0303muga selle uue tuluallika. 1952. aastal rajas Lo\u0303una-Aafrika uus apartheidivalitsus suure aplombiga esimese uraani to\u0308o\u0308tlemise tehase. Lu\u0308hikese ajaga saadi ja\u0308a\u0308gihunnikutest 10 000 tonni uraanoksiidi, mida eksporditi USA-sse ja U\u0308hendkuningriiki nende tuumaarsenali tarbeks.[9] Praegu on suur osa sellest uraanist kinni vananevates tuumalo\u0303hkepeades. Aga 1950. aastate lo\u0303pu ja 60ndate alguse tuumakatsetuste tuhinas plahvatas osa sellest ka atmosfa\u0308a\u0308ri, langedes lo\u0303hustamisest tekkinud keemiasaaduste kujul maa peale tagasi. Ta\u0308napa\u0308eva maateadlased, kes otsivad na\u0308itajat, mis viitaks otsustavale lahknemisele holotseenist, va\u0308idavad, et need radioaktiivsed sadestised kujutavadki endast seda \u201ekuldnaela\u201c, mis ta\u0308histab antropotseeni algust.[10]"}, {"text_idx": "#000009", "text": "Va\u0308hemalt kaks Lo\u0303una-Aafrika panust antropotseeni, uraan ja kuld, on jaotunud u\u0308le terve planeedi. Kuid nende kahe panuse tagaja\u0308rjed lo\u0303una-aafriklastele alles hakkavad endast to\u0303sisemalt ma\u0308rku andma. Sadadest s\u030cahtidest ja tunnelitest la\u0308bi uuristatud, on Rand muutunud selliseks \u201eo\u0303o\u0303nsaks maaks\u201c, mida arhitekt Eyal Weizman on kirjeldanud hoopis teistsuguses kontekstis.[11] Ja o\u0303o\u0303nsad maad on reetlikud. Aegamisi on hu\u0308ljatud karja\u0308a\u0308rid ta\u0308itunud veega, mis reageerib seal paljandunud kivimite pu\u0308riidiga ja muutub happeliseks. Rasked metallid, mis olid siiani segakivimites kinni \u2013 sealhulgas sellised tuntud toksiinid nagu arseen, elavho\u0303be ja plii \u2013, lahustuvad ho\u0303lpsasti happelises vees. See mu\u0308rgine supp kerkib pidevalt; paljudes kohtades on see juba \u201evalgunud\u201c maa peale vo\u0303i po\u0303hjavee pinnale. Tuhanded inimesed \u2013 farmerid, mitteametlike asunduste elanikud ja teised, kellel puudub muudele ressurssidele ligipa\u0308a\u0308s \u2013 kasutavad sellist vett niisutamiseks, joomiseks ja pesemiseks. Ja kuigi paljud neist aherainema\u0308gedest on uuesti la\u0308bikaevamisele vo\u0303etud, seisavad paljud endisel kujul haljastamata. Talvetuuled puhuvad ikka veel tolmu \u2013 millest osa on radioaktiivne, uraani ja\u0308a\u0308kidega \u2013 u\u0308le farmide, asunduste ja a\u0308a\u0308relinnade. Gautengi provintsi 14 miljoni elaniku jaoks on kaevandusja\u0308a\u0308gid (Aafrika) antropotseeni oluliseks ta\u0308hiseks."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Kui Aafrika mineraalid hoiavad endiselt elus to\u0308o\u0308stust u\u0308le kogu maakera, siis nende kaevandamise mu\u0308rgised ja\u0308a\u0308gid kimbutavad kogukondi u\u0308le kogu mandri. Vo\u0303tkem Nigeri delta, u\u0308ks maailma ta\u0308htsamaid naftaallikaid. Rohkem kui 7000 naftaleket on viimasel poolsajandil saastanud selle laia piirkonna vett, maad ja asundusi. Ku\u0308tuseks to\u0308o\u0308delduna ja bensiinipaakidesse kallatuna tekitab nafta antropotseenilisi lisama\u0308rke, mis samuti kisendavad ta\u0308helepanu ja\u0308rele \u2013 eriti tihedasti asustatud linnaaladel, nagu Kairo, Dakar, Lagos, Nairobi jpt. Nende linnade elanikud to\u0308o\u0308tavad ja so\u0303idavad la\u0308bi kohutavate liiklusummikute to\u0308o\u0308le, hingates tundide kaupa sisse diislitossu, mida paiskavad o\u0303hku mopeedid, taksod ja bussid. Probleem on viimastel ku\u0308mnenditel kindlasti la\u0308inud hullemaks ta\u0308pses vastavuses mandri kasvava linnastumistempoga. U\u0308he hiljutise raporti ja\u0308rgi kasvas Aafrika linnades ajavahemikus 1990\u20132013 o\u0303hu saastatusega seletatavate enneaegne suremus 36 protsenti;[12] praeguste hinnangute ja\u0308rgi ta\u0308hendab see veerand miljonit kaotatud elu aastas."}, {"text_idx": "#000011", "text": "O\u0303hu saastatus ei ole kindlasti midagi Aafrikale eriomast. See on va\u0308hemalt sama vana kui Briti industrialiseerumine, mida vo\u0303imendas so\u0308e kaevandamise ja po\u0303letamise eksponentsiaalne kasv. Mo\u0303ned uurijad dateerivad antropotseeni alguse 18. sajandi keskele, kui sai alguse su\u0308siniku massiivne paiskamine atmosfa\u0308a\u0308ri. Poolteist sajandit hiljem na\u0308itas Claude Monet Briti parlamendihoonet maalides selle muutuse va\u0308rvikaid tagaja\u0308rgi Londoni tiheda sudu na\u0308ol. 2017. aastal avaldas ta\u0308htis meditsiiniajakiri The Lancet ja\u0308medates joontes hinnangu, mille ja\u0308rgi saastatus on peamine keskkondlik haigustekitaja maailmas. See po\u0303hjustas 2015. aastal umbes 9 miljonit enneaegset surma ja 16 protsenti ko\u0303ikidest surmajuhtudest maailmas \u2013 \u201ekolm korda rohkem surmajuhtumeid kui AIDS-i, tuberkuloosi ja malaaria tagaja\u0308rjel u\u0308htekokku ja 15 korda rohkem kui ko\u0303ikide so\u0303dade ja muude va\u0308givallavormide tagaja\u0308rjel,\u201c lisas raport.[13] Suur enamus neist surmajuhtudest leidis aset madala vo\u0303i keskmise sissetulekuga riikides ja rikaste maade vaestes kogukondades."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Miski sellest ei tohiks tulla u\u0308llatusena. Ku\u0308llap olete na\u0308inud pilte Beijingi ja Delhi linnaelanikest, kes, maskid na\u0308o ees, otsivad teed la\u0308bi halli ja pruuni sudu. Kuid hoolimata samalaadselt ohtlikest hingamistingimustest tulevad Aafrika linnad sellealastes reportaaz\u030cides harva esile. Vaadake ainult Wikipedia artiklit sudust: te leiate sealt lo\u0303ike Po\u0303hja- ja Lo\u0303una-Ameerika, Euroopa ja Aasia linnade kohta, aga kordagi pole mainitud Aafrikat (va\u0308hemalt mitte ka\u0308esoleva artikli kirjutamise ajaks)."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Ka teadus po\u0308o\u0308rab Aafrika linnadele ebaproportsionaalselt va\u0308he ta\u0308helepanu. Osalt tuleb see andmete hankimise raskustest, sest o\u0303hukvaliteedi seireks vajalik infrastruktuur sageli puudub, aga see pole ainus po\u0303hjus. Paljude teadlaste seas valitseb vaikiv eeldus, et kuna nii suur osa Aafrikast on maapiirkond, siis o\u0303husaaste ei ole sellel mandril ta\u0308htis mure. Kuid Aafrikas on praegu maailma ko\u0303ige ko\u0303rgem urbaniseerumistempo. Seega to\u0303useb o\u0303husaaste ohvrite arv u\u0308ha kiiremini. Linnade u\u0308likiire kasv intensiivistab saasteprobleeme, seda eriti vaestes maades, kus avalikud teenused ei jo\u0303ua rahvastiku kasvule ja\u0308rele. Paljud linnaelanikud hingavad sisse toksilist saastet niiha\u0308sti va\u0308lis- kui siseo\u0303hus \u2013 viimane tuleb kodudes puu, so\u0308e vo\u0303i plastiku po\u0303letamisest, mis on veel u\u0308ks viis, kuidas antropotseen ja\u0308a\u0308dvustab ennast aafriklaste kopsudesse."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Vaadakem Burkina Faso pealinna Ouagadougou na\u0308idet, kus u\u0308ks uurimisru\u0308hm on viimastel aastatel uurinud ko\u0303ikjale tungivat o\u0303husaastet. 2010. ja 2020. aasta vahel ennustatakse seal elanikkonna kasvuks 81 protsenti, kuni see to\u0303ena\u0308oliselt jo\u0303uab 3,4 miljonini.[14] Enamik Ouagadougou uusi elanikke elab mitteametlikes asundustes, kus pole elektrit, vett ega kanalisatsiooni. Ligipa\u0308a\u0308su puudumine moodsale infrastruktuurile ei ja\u0308ta neile palju valikuid. Toidu valmistamiseks peavad nad kasutama lahtisi lo\u0303kkeid, leiva teenimiseks peavad nad reisima sillutamata teedel, kus tolm muudab muude saastajate mo\u0303ju ra\u0308ngemaks. Alumiste hingamisteede infektsioonid on Burkina Fasos u\u0308ks peamisi surmapo\u0303hjusi."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Ouagadougoulased ei ole u\u0308ksi. Ko\u0303ikjal olevate osakeste, va\u0308a\u0308veldioksiidi, la\u0308mmastikdioksiidi, musta su\u0308siniku jms po\u0303hjustatud hingamisteede ja muud haigused on ha\u0308sti teada. Juba aastaid on Maailma Tervishoiuorganisatsioon (WHO) juhtinud ta\u0308helepanu saastamisele kui maailma ko\u0303ige to\u0303sisemale keskkondlikule terviseprobleemile, mille tagaja\u0308rgi su\u0308vendab vaesus. Kuid nagu kriitikud on ma\u0308rkinud, ei ole WHO-l Sahara-taguses Aafrikas oma o\u0303hukvaliteedi programme, kuigi need on olemas Euroopas, Vaikse ookeani la\u0308a\u0308nekaldal ja Ameerikates.[15] Teaduslikke uuringuid o\u0303hu saastatusest Aafrikas \u2013 kuigi neid on viimastel aastatel hakatud tegema \u2013 on ikka veel liiga va\u0308he."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Muidugi on saastumine linnades niiha\u0308sti na\u0308htav kui ka tuntav neile, kes kogevad seda omast ka\u0308est. Port Harcourti elanikud Nigeerias \u2013 kellele pole sugugi vo\u0303o\u0303ras suits nafta rafineerimistehastest ja muudest ka\u0308itistest, mis linna majanduses tooni annavad \u2013 panid kindlasti ta\u0308hele, kui suits muutus 2016. aasta lo\u0303pul tihedamaks ja tumedamaks, ma\u0308hkides linna tahmakihtidesse. Nad ma\u0308rkasid musta lima, mida hommikuti va\u0308lja ko\u0308hisid, musta pulbrit, mis kattis nende toidu ja majad. Nad tundsid kipitust kurgus ja raskust kopsudes, kui hingeldades to\u0308o\u0308le ru\u0308hkisid. Mo\u0303nede viha valitsuse tegevusetuse vastu suundus sotsiaalmeediasse hashtag\u2019i all #StopTheSoot. Ta\u0308nu sellele ja teistele aktivismivormidele sai probleem na\u0308htavaks, kuid tahm ei ole kadunud."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Iga u\u0308ksikjuhtumi isea\u0308rasuste ko\u0303rval on su\u0308steemsed probleemid sarnased. Aafrika linnade o\u0303hukvaliteedi ignoreerimine aitas kuni viimase ajani a\u0308hmastada u\u0308ht jahmatavat fakti. Accra, Bamako vo\u0303i Dakari autode diiselgaasid sisaldavad palju rohkem tapvaid saasteaineid, mo\u0303o\u0303detuna osakestes miljoni kohta, kui Pariisis, Roomas vo\u0303i Los Angeleses. Asi ei ole tarbijate valikutes vo\u0303i hoolimatuses. Saasteainete suurem sisaldus tuleb hoopiski ku\u0308tusemaaklerite nagu Trafigura ja Vitol teadlikust strateegiast. Need toorainega kaubitsejad segavad kokku rafineerimistehastest ostetud ku\u0308tuseid, tarvitades eri sihtkohtade jaoks eri retsepte. Kasutades a\u0308ra asjaolu, et suuremas osas Aafrikast on o\u0303iguspiirangud lo\u0303dvad vo\u0303i olematud, maksimeerivad toorainekauplejad oma kasumit, luues ko\u0303rge va\u0308a\u0308vlisisaldusega segusid, mis Euroopas ja Po\u0303hja-Ameerikas on keelatud. S\u030cveitsi valitsusva\u0308line organisatsioon Public Eye leidis, et mo\u0303ned segud Aafrikas sisaldavad kuni 630 korda rohkem va\u0308a\u0308vlit kui Euroopa diisel. Suur osa segamisest leiab aset Amsterdami, Rotterdami ja Antwerpeni hiiglaslikus sadamapiirkonnas, kuid see protsess on nii odav ja lihtne, et seda saab korraldada ka laevadel La\u0308a\u0308ne-Aafrika rannikumerel. Kauplejad nimetavad neid segusid ha\u0308benematult \u201eAafrika kvaliteediga ku\u0308tusteks\u201c ja neid tohib mu\u0308u\u0308a ainult tollel mandril \u2013 sageli neissamades maades, mis on olnud algse toornafta produtseerijad. Sa\u0308a\u0308rane \u201era\u0308mpsdiisel\u201c on u\u0308ks ta\u0308htsamaid po\u0303hjusi, miks o\u0303hk Lagoses sisaldab 13 korda rohkem peenosakesi kui Londonis."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Antud juhul oli meediata\u0308helepanust kasu. 2016. aasta novembris alandas Ghana importdiisli va\u0308a\u0308vlipiirangu 50 ppm-le. Amsterdami linn vo\u0303ttis vastu seaduse, mis keelas ku\u0308tuste segamise ning EL-i piiranguid u\u0308letavate ku\u0308tuste ekspordi. Detsembris korraldas U\u0308RO keskkonnaprogramm (UNEP) kohtumise Abujas, kus vastuvo\u0303tjariik Nigeeria ja paljud teised teatasid, et ka nemad langetavad diisliku\u0308tuse va\u0308a\u0308vlipiirangu 50 ppm-ile."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Va\u0308a\u0308vel on ainult u\u0308ks aine paljude seas. Tuhanded kemikaalid paiskuvad, pihustuvad ja purskuvad o\u0303hku iga pa\u0308ev igal pool maailmas. Seni on peamine vastuabino\u0303u seisnenud seaduslikes piirangutes, mis puudutavad u\u0308ksikuid aineid eraldi, ning see on to\u0308o\u0308mahukas ja olemuselt ebaadekvaatne la\u0308henemisviis. Pealegi on karmimad regulatsioonid ainult u\u0308ks samm. Reeglite jo\u0303ustamine no\u0303uab laia infrastruktuuri: valitsusameteid, eksperte, kes seal to\u0308o\u0308taksid, laboreid ja seirevo\u0303rgustikke, andmeto\u0308o\u0308tlusvo\u0303imekust ja palju muud. Ko\u0303ik need maksavad palju ja panevad surve alla niigi juba u\u0308lekoormatud riigiressursid. Ja oleks rumal oletada, nagu hakkaksid firmad uusi reegleid ka kuulekalt ja\u0308rgima. Meenutatagu kasvo\u0303i 2015. aasta diisliskandaali, kui Volkswagen tabati vo\u0303tetelt, millega vo\u0303ltsiti la\u0308mmastikoksiidi heitmena\u0308itajaid laboratoorsetes testides. Teised tootjad kasutasid samasuguseid no\u0303kse. Antropotseense kahju kahandamiseks kehtestatud heitmepiirangute seisukohalt oli saastajate sa\u0308a\u0308rane taktika nagu keskmise so\u0303rme na\u0308itamine. Ja mo\u0303ni so\u0303rm on palju suurem kui pisike sensor mootoris."}, {"text_idx": "#000021", "text": "O\u0303iguslik arbitraaz\u030c on petuskeem, mis toimib kogu planeedi mo\u0303o\u0303tmeis. Naftato\u0308o\u0308stus alistub karmimatele piirangutele mo\u0303nes maailmajaos, et poetada ra\u0308pasem ku\u0308tus teisele. Diiselso\u0303idukid, mis Euroopa standarditele enam ei vasta, jo\u0303uavad lo\u0303puks Aafrika linnadesse, suurendades initsiatiivi eksportida sinna va\u0308ga mu\u0308rgist ku\u0308tust. Lo\u0303puks jo\u0303uavad ko\u0303ik saasteained atmosfa\u0308a\u0308ri, kihutades tagant kliimamuutust. Kuid selle ka\u0308igus maksavad mo\u0303ned inimesed ko\u0303rgemat hinda kui teised. Seeto\u0303ttu no\u0303uab antropotseeni mo\u0303istmine loovimist eri kohtade ja planetaarsete perspektiivide vahel."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Mo\u0303ned autorid arvavad, et neid erinevusi aitaks ko\u0303ige paremini tabada terminoloogia muutmine. \u201eKapitalotseen\u201c on sotsiaalteadlaste silmis omandanud erilise soosingu, sest see annab paremini ma\u0308rku sellest, kuidas globaalne ebavo\u0303rdsus ja kapitalismi so\u0303ltumine \u201eodavast\u201c loodusest on praegused ha\u0308dad kaasa toonud. Nimetused teevad poliitilist to\u0308o\u0308d; u\u0308ks so\u0303na vo\u0303ib rajada terve diskursiivse infrastruktuuri poliitilise muutuse jaoks. (Meenutatagu \u201ekommunismi\u201c vo\u0303imsust \u2013 mis ju samuti ja mitte juhuslikult viis toksilise pa\u0308randiga rez\u030ciimideni.)"}, {"text_idx": "#000023", "text": "Aga so\u0303nadel on sa\u0308a\u0308rane va\u0308gi ainult siis, kui need laialdaselt omaks vo\u0303etakse, ning raske on ette kujutada, et geoloogid ja kliimateadlased vo\u0303taksid omaks pakutud alternatiivid. Antropotseeni mo\u0303iste poliitiline mo\u0303jujo\u0303ud on just nimelt selle analu\u0308u\u0308tilises potentsiaalis tuua kokku uurijaid loodus-, sotsiaal- ja humanitaarteadustest, nagu ka kunstidest, et paremini mo\u0303ista seda keerulist du\u0308naamikat, mis seab ohtu meie liigi."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Mo\u0303istagi ma\u0308ngib kapitalism neis ajaloolistes ja biofu\u0308u\u0308silistes u\u0308hendustes mo\u0308o\u0308dapa\u0308a\u0308smatut rolli. Aga see mo\u0303iste on liiga nu\u0308ri ja ebaadekvaatne to\u0308o\u0308riist, millega analu\u0308u\u0308sida paljusid teisi du\u0308naamikaid, mis neid u\u0308hendusi kujundavad: hu\u0308droloogilisi mustreid, radioaktiivseid osakesi, julgeolekuimperatiive, mitteametlikke majandustegevusi ja veel paljut muud. Oleks tarvis, et sotsiaalteadlased ja humanitaarid tuvastaksid u\u0308hendusi Po\u0303hja-Ameerika autode ja Aafrika kopsude vahel. Aga meil on tarvis ka loodusteadlasi ja arste, kes teeksid kindlaks neid molekuliu\u0308hendeid, mis muudavad o\u0303hu ja vee bioloogilise elu jaoks mu\u0308rgiseks. Nende uurimisalade u\u0308ksteisega vestlema panek antropotseeni rubriigi all selgitab u\u0308hendusi planetaarsete ja individuaalsete kannatuste vahel. See na\u0308itab, kui ta\u0308htis on panna ta\u0308hele mo\u0303lemat korraga. To\u0303si, komplekssuse mo\u0303istmisest ja tunnistamisest ei piisa veel kahjude parandamiseks. Aga see on ta\u0308htis samm."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Selleks et leevendada antropotseeni tagaja\u0308rgi Aafrikas ja mujal, on tarvis va\u0308rskeid kujutlusallikaid. Ja neid tuleb otsida planetaarse u\u0308mberkujunemise rindejoontelt \u2013 puhtama linnao\u0303hu ja vee eestko\u0303nelejate juurest, intellektuaalidelt, kes vaidlustavad euroopalikke ja po\u0303hja-ameerikalikke paradigmasid maailma uurimisel. See on po\u0303hjus, miks Aafrika ma\u0308ngib niivo\u0303rd suurt rolli mitte u\u0308ksnes meie planeedi olevikus, vaid ka tulevikus, nagu on va\u0308itnud Kameruni filosoof Achille Mbembe, Senegali majandusteadlane Felwine Sarr ja teised Aafrika o\u0303petlased. Aafrika on manner, millele ennustatakse suurimat rahvastikukasvu. Seal asub 60 protsenti maailmas leiduvast harimata, kuid viljelusko\u0303lblikust maast. Mo\u0303ned Aafrika piirkonnad seisavad esirinnas detsentraliseeritud energiasu\u0308steemide (nagu pa\u0308ikeseenergia) vallas, mis lubavad leevendada kliima soojenemist. Ja see on alles algus."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Kui antropotseen peaks osutuma to\u0303esti va\u0308a\u0308rtuslikuks mo\u0303tlemiskategooriaks ja u\u0308leskutseks tegevusele, siis peaks see u\u0308hendama ka rahvaid ja kohti, mitte u\u0308ksnes distsipliine. See ta\u0308hendaks Aafrikast la\u0308htuvat ja koos Aafrikaga mo\u0303tlemist. \u201eNemad\u201c ongi \u201emeie\u201c ja ilma nendeta ei saaks mingit planetaarset \u201emeiet\u201c ollagi."}]