[{"text_idx": "#000000", "text": "Kumu on Eesti Kunstimuuseumi peahoone ning suurim ja esinduslikem na\u0308itusepaik Eestis. Muuseumis saab u\u0308levaate Eesti kunsti eri ajaja\u0308rkudest \u2013 akadeemilisest stiilist modernismini, sovetpopist kaasaegse kunstini. Eraldi vaatamisva\u0308a\u0308rsus on maja moodne arhitektuur."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Kadrioru kunstimuuseum on ainus varasemale Euroopa ja Vene kunstile pu\u0308hendatud muuseum Eestis. Vanade meistrite teoste mo\u0303testamine on ka na\u0308ituste ja haridusprogrammide fookuses. Muuseum asub Kadriorus, Vene tsaari Peeter I jaoks ehitatud barokklossis."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Kadriorus asuv Mikkeli muuseum on pu\u0308hendatud erakollektsioonide ja kunstikogumise tutvustamisele. Muuseumi pu\u0308siva\u0308ljapaneku moodustab Johannes Mikkeli kogu, vahetuvad na\u0308itused toovad publiku ette ta\u0308napa\u0308evaseid ja ajaloolisi erakollektsioone."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Tallinna vanalinnas asuv Niguliste muuseum on u\u0308ks va\u0308heseid Po\u0303hja-Euroopa muuseume, mis paikneb endises sakraalhoones, vo\u0303imaldades keskaegset ja varauusaegset kirikukunsti esitleda ajaloolises keskkonnas. Muuseumis on hoiul Eesti ko\u0303ige va\u0308a\u0308rtuslikum ja suurem kirikukunstikogu."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Adamson-Ericu muusemi hoone Lu\u0308hike jalg 3"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Tallinna vanalinnas asuva Adamson-Ericu muuseumi pu\u0308siekspositsioon annab u\u0308levaate u\u0308he mitmeku\u0308lgsema eesti kunstniku Adamson-Ericu (1902\u20121968) loomingust. Lisaks toimub aastas kaks kuni kolm vahetuvat na\u0308itust erinevatel teemadel."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Na\u0308itus tutvustab uuenduslikke kunstilisi tulevikuna\u0308gemusi, mis su\u0308ndisid Ukraina ajaloolistel aladel 1910.\u20131920. aastatel. Va\u0308ljapanekul eksponeeritud teosed, mis ka\u0308tkevad radikaalseid tulevikuunelmaid maali- ja filmikunstis, lavakujunduses, arhitektuuris ja kirjanduses, sh Oleksandra Eksteri, David Burljuki, Oleksandr Bohomazovi, Vasso\u0303l Jermo\u0303lovi ja paljude teiste ta\u0308helepanuva\u0308a\u0308rsete autorite loomingus, on pa\u0308rit muuseumidest, mis ja\u0308tkavad to\u0308o\u0308d ka so\u0303ja ajal, Venemaa katkematute ru\u0308nnakute all. Na\u0308itus loob aluse nii la\u0308a\u0308ne kui ka vene avangardi ajaloo kriitiliseks postkoloniaalseks u\u0308mberhindamiseks ning to\u0303stab esile Ukraina kunstielu eripa\u0308rad ja seosed 20. sajandi esimeste ku\u0308mnendite rahvusvahelise arenguga."}, {"text_idx": "#000009", "text": "\u201eFuturomarennia\u201c uurimuses on futurism u\u0308he eriilmelise kunstiliikumise asemel pigem revolutsiooniline impulss. Hu\u0308u\u0308dlausega \u201eMetropol, masin, mass\u201c peegeldab Ukraina futurism toonaste muutuste du\u0308naamikat, ma\u0308ngides seeto\u0303ttu ta\u0308htsat rolli u\u0308leilmses kunstiarengus. Mo\u0303stetsko\u0303i Arsenalis toimunud na\u0308itus lo\u0303ppes Venemaa ta\u0308ieulatusliku sissetungi eelo\u0303htul ja Vene va\u0308gede ru\u0308nnak omakorda muutis kardinaalselt u\u0308leilmset konteksti. Seeto\u0303ttu on ka Kumus esitletud projektil veidi teistsugune fookus, mis to\u0303stab esile Ukraina futurismi so\u0303ltumatust. 1920. aastatel ro\u0303hutasid Ukraina futuristid oma maa ja rahvuse identiteeti. Venemaa sajandeid kestnud u\u0308lemvo\u0303imu ja\u0308rel olid nad eriti tundlikud rahvuskultuurilise iseseisvuse ku\u0308simustes. Seega ei esitle Eesti publikule loodud \u201eFuturomarennia\u201c projekt pelgalt kunsti, vaid ko\u0303neleb Ukrainast, selle pa\u0308randist ja identiteedist. See on Ukraina lugu, mida ra\u0308a\u0308gitakse minavormis ja mis ei ole veel saanud mineviku osaks."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Va\u0308ljapanek koosneb enam kui 100 kunstiteosest, sealhulgas maalid ja joonistused, raamatu- ja plakatikujundused, teatrikostu\u0308u\u0308mide ja lavakujunduse kavandid, mida ta\u0308iendavad videomaterjalid ja ajaloolised fotod ning rekonstruktsioonid nii tikandis kui ka 3D-modelleerimise tehnikas. Ajalooliste nn jo\u0303ukohtade dokumentaalkaadrid ning kaks kohaspetsiifilist multimeediainstallatsiooni aitavad vaatajal hoomata Ukraina avangardi ka ta\u0308napa\u0308eva kontekstis."}, {"text_idx": "#000032", "text": "Eero Epner: Venemaa omastas ja ha\u0308vitas Ukraina kunsti sedasi, et ka ukrainlased unustasid oma kunsti a\u0308ra. Eesti Ekspress. 19.04.23\nKiievi kunstijuht: Malevits\u030ci venelaseks pidamine esindab imperialistlikku mo\u0303tlemist. ERR-i uudisteportaal. 07.04.23"}]