[{"text_idx": "#000000", "text": "Horisont ja\u0308lgib ja kompab uusi horisonte"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Mainumbris on taas ta\u0308helepanu all Eesti tudengisatelliidiprogramm ESTCube-1 ja selle eestvedaja Mart Noorma: saame teada, milliseid raskusi tuli meeskonnal seljatada ja milliseid po\u0303nevaid seiku said nad la\u0308bi elada. Seni ra\u0308a\u0308kimata lugude ko\u0303rval pakume ka ESTCube-1 tehtud pilte, u\u0308ks neist ilmestab a\u0308sja ilmunud ajakirja kaant. ESTCube-1 meeskonna liige Erik Kulu on satelliidipiltide po\u0303hjal koostanud lugejatele maateadusliku viktoriini."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Ko\u0303rgusesse vaatavad ka Ju\u0308ri Kamenik ja Ain Kallis, kes on teinud u\u0308levaate joonpilvedest ja ta\u0308napa\u0308evastest ilma mo\u0303jutamise vo\u0303imalustest. To\u0303uke selleks on andnud viimasel ajal levinud vandeno\u0303uteooriad."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Meedikute Ele-Liis Esvaldi ja Andres Salumetsa artikkel ra\u0308a\u0308gib sellest, et ligikaudu iga ku\u0308mnes paar on viljatu ning vajab lapse eostamisel meditsiini abi. Juttu on nii teemaga seotud eetilistest probleemidest kui ka vo\u0303imalustest, mida nu\u0308u\u0308dismeditsiin pakub."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Indrek Rohtmets ra\u0308ndab Kalaharis, mis on tuntud suurte kaslaste poolest. Ulvar Ka\u0308a\u0308rt on ka\u0308inud Tartu u\u0308likooli arheoloogiakabinetis, mis ei ta\u0308henda pelgalt to\u0308o\u0308laua ja raamaturiiulitega to\u0308o\u0308ruumi, vaid ma\u0308rksa enamat."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Missugused on uued tuuled o\u0303igusteaduses, ka\u0308is Tallinna tehnikau\u0308likooli o\u0303iguse instituudi professorilt Katrin Nyman-Metcalfilt ku\u0308simas toimetaja Toomas Tiivel. Ko\u0303ige muu hulgas on Katrin Nyman-Metcalf tegelenud kosmoseo\u0303igusega ja on seela\u0308bi seotud ESTCube-1 projektiga."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Ilmunud on uus raamat sarjas \u201eLooduse raamatukogu\u201d, sedapuhku on teemaks Antarktis ja Antarktika. Raamatu autor on bioloog ja Eesti polaarklubi liige Enn Kaup."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Lo\u0303unanabamaa ehk Antarktis on manner, kuhu va\u0308ga va\u0308hesed reisihuvilised on jala maha pannud. Enn Kaup on ja\u0308isel mandril elanud kokku u\u0308le kolme aasta. Po\u0308o\u0308rased tuuled, halvav ku\u0308lm, legendirohke avastamislugu ja hingematvalt kaunid vaated on vaid mo\u0303ned seigad selles raamatus."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Raamatu \u201eImekaunis Antarktika\u201d said Horisondi tellijad koos mainumbriga tasuta. Va\u0308ljaannet on vo\u0303imalik soetada meie e-poest ja raamatupoodidest, samuti saab seda osta digiraamatuna."}, {"text_idx": "#000010", "text": "See sateliidipilt oleks viktoriini jaoks muidugi liiga lihtne (allikas: TU\u0308)"}, {"text_idx": "#000012", "text": "Kuku raadio iganeljapa\u0308evases saates \u201eLoodusajakiri\u201d usutleb Toomas Ju\u0308riado sel na\u0308dalal Eesti tudengisatelliidi ESTCube-1 eestvedajat Mart Noormad. Jutuks tuleb kosmosekuubiku su\u0308ndmusterohke, kohati lausa seikluslik esimene to\u0308o\u0308aasta. Noorma kutsub kuulajaid ka vo\u0303istlema: lahendama ESTCube\u2019i Facebooki-lehel avaldatud mo\u0303istatusi ja a\u0308ra arvama, mis paigast on satelliidi kaamera teinud Horisondi mainumbris avaldatud viktoriini fotod."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Mo\u0308o\u0308dunud reedel avati Tartus Maarjamo\u0303isas (Ravila 14b) moodsaim siirdemeditsiinikeskus SIME. Tegu on Po\u0303hjamaades ja Ida-Euroopas ainulaadse keskusega, kus tehtavad uuringud ja teadusaparatuur loob uue taseme terviseuuringutes ning arstiteaduses. Majas asub to\u0308o\u0308le ka regiooni suurim, kuni 32 000 hiirt ja rotti mahutav katseloomakeskus."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Tartu u\u0308likooli bio- ja siirdemeditsiini instituudi juhataja Eero Vasara so\u0303nul on SIME avamisega loodud terviklik lahendus meditsiini tippteaduse edasiviimiseks. Keskuse laborites saab uurida na\u0308iteks ainevahetusest tingitud mo\u0303jusid na\u0308rvi- ja immuunsu\u0308steemile, emotsionaalse ka\u0308itumise po\u0303hjusi ja koostada haigusmudeleid."}, {"text_idx": "#000016", "text": "SIME maja on jaotatud tsoonideks ja selles aitavad orienteeruda va\u0308rvikoodidega ta\u0308histatud po\u0303randad. O\u0303hudus\u030cs\u030cidega eraldatud puhastes ruumides ehk suletud alas on loomade hoiuruumid ning ka\u0308itumiskatsete meditsiini laborid. Majas on ko\u0303rgele bioohutusklassile vastav infektsiooniblokk, kus kehtivad va\u0308ga ranged reeglid, vo\u0303imaldamaks ohutult to\u0308o\u0308tada ohtlike patogeenidega ning uurida katseloomadel raskeid infektsioone, nagu HIV ja C-hepatiit. Suletud osasse ja\u0308a\u0308vad ka magnetresonantstomograafia osakonna ruumid, samuti kirurgiaosakond, kus saab uuringuid teha va\u0308ikeloomade jaoks loodud moodsa magnetresonantstomograafiga. Keskuse teadusaparatuuri ta\u0308iendab Baltimaade suurim steriliseerimisruum."}, {"text_idx": "#000017", "text": "SIME on o\u0303ppe- ja teadusto\u0308o\u0308ks avatud ka tudengitele, sh geenitehnoloogidele, veterinaaridele, arstidele ja biokeemikutele."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Pudisoo ehk Pa\u0308rlijo\u0303gi Harjumaal on u\u0308ks neist jo\u0303gedest, kuhu ta\u0308navu kevadel meriforelle asustati (foto: vikipeedia)"}, {"text_idx": "#000019", "text": "Po\u0303hja-Eesti jo\u0303gedesse asustati u\u0308le 160 000 noorkala"}, {"text_idx": "#000020", "text": "RMK Po\u0303lula kalakasvatuskeskus on sel kevadel asustanud Po\u0303hja-Eesti jo\u0303gedesse u\u0308le 160 000 lo\u0303he ja meriforelli noorkala. Siht on taastada lo\u0303he ja meriforelli asurkonnad jo\u0303gedes, kus looduslikud populatsioonid on ha\u0308vinud, u\u0308htlasi soovitakse suurendada pu\u0308u\u0308givaru kutselise ja amato\u0308o\u0308rkalastuse tarbeks."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Kalakasvatusosakonna juhataja Kunnar Klaasi so\u0303nul asustati Kunda jo\u0303e pa\u0308ritolu lo\u0303hed Selja, Valge-, Pirita, Ja\u0308gala, Loobu, Pu\u0308ha- ja Purtse jo\u0303kke; Pudisoo jo\u0303e asurkonnast pa\u0308rit meriforellid viidi Pudisoo jo\u0303kke ning Pudisoo ja Mustoja koondpopulatsioonist pa\u0308rit meriforellid Pu\u0308hajo\u0303kke. Soovitused selle kohta, millisesse jo\u0303kke, kui palju ja millises vanuses kalu asustada, on andnud Tartu u\u0308likooli Eesti mereinstituudi teadlased. Ja\u0308rgmised noorkalad on plaanis jo\u0303gedesse asustada ta\u0308navu su\u0308gisel."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Kokku asustati u\u0308le 35 000 kaheaastase ja u\u0308le 15 000 u\u0308heaastase lo\u0303he noorkala ning ligi 98 000 lo\u0303he vastset. U\u0308he- ja kaheaastasi meriforelli noorkalu asustati u\u0308le 12 000. Ko\u0303ikidel asustatud u\u0308he- ja kaheaastastel kaladel on edaspidiseks eristamiseks a\u0308ra lo\u0303igatud rasvauim. Kalade ra\u0308nnete uurimiseks ma\u0308rgistati 3000 kaheaastast noorkala Carlini-tu\u0308u\u0308pi erima\u0308rgisega. Ta\u0308histatud lo\u0303hed asustati Selja, Valge-, Pirita, Ja\u0308gala ja Loobu jo\u0303kke ning 500 individuaalma\u0308rgisega meriforelli Pudisoo jo\u0303kke."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Geneetiliste uuringute andmetel on Eestis seni sa\u0308ilinud Kunda, Keila ja Vasalemma jo\u0303e algupa\u0308rased lo\u0303hepopulatsioonid, mis on ainulaadsed Soome lahe piirkonnas ja ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rsed kogu La\u0308a\u0308nemeres. Et taastada asurkondi, po\u0308o\u0308ratakse Po\u0303lulas ta\u0308helepanu algupa\u0308raste lo\u0303hepopulatsioonide genofondi hoidmisele ja tarvitusele."}, {"text_idx": "#000024", "text": "La\u0308a\u0308ne-Virumaal Ra\u0308gavere vallas Lavi ku\u0308las asuv Po\u0303lula kalakasvatuskeskus on ainus kalavarude taastamisega tegelev riiklik kalakasvandus Eestis."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Ta\u0308navu 18. mail sai riigi ilmateenistus 95-aastaseks ning korraldas selle puhul ilmaennustusvo\u0303istluse. Huvilistel tuli prognoosida, milline on ilm 18. mai keskpa\u0308eval Tu\u0308ril."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Ilmaennustajaid oli kokku 330, neist andis ta\u0308pse prognoosi u\u0308ks vo\u0303istleja. Ivo Oja ennustas, et 18. mail kell 12 on Tu\u0308ril 22,6 soojakraadi ja sadu ei ole: just sellised ilmaolud tol pa\u0308eval ja kellaajal valitsesidki. Va\u0308ga osavad olid ka 22,7 kraadi ennustanud Indrek Sassi ning 22,5 kraadi pakkunud Hanna Laura Luik ja Silver Lubaso. Ent arvamusi temperatuuri kohta oli igasuguseid: vahemik ja\u0308i 27,5 kraadist 6,4 kraadini. Sajuvo\u0303imalust pakkus 55 ennustajat."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Sookurg Ahja 4 on Etioopiast tagasi"}, {"text_idx": "#000030", "text": "Maikuu keskel saabus Etioopiast tagasi isane sookurg Ahja 4, kes peatub nu\u0308u\u0308d Meelva soos. Eesti maau\u0308likooli vanemteaduri, ornitoloog Aivar Leito so\u0303nul u\u0308letas Ahja 4 Eesti piiri juba 12. mai hommikul, kuid koju jo\u0303udis kurg alles 15. mai o\u0303htul pa\u0308rast pikemat huvireisi Va\u0308ike-Maarja ja Va\u0308ndra kandis. Pa\u0308ris su\u0308nnipaika ei saanud sookurg siiski ja\u0308a\u0308da, sest seal on ees tema vanemad, kes juba uut pisiperet kasvatavad. Pesitsema asub Ahja 4 ilmselt alles kahe aasta pa\u0308rast, kui on suguku\u0308ps. Enne koju jo\u0303udmist veetis sookurg pikemalt aega Lo\u0303una-Ukrainas Askania-Nova biosfa\u0308a\u0308rikaitsealal ning ra\u0308ndas siis sealt kiirustamata mai esimese poolel Valgevene ja Pihkva oblasti kaudu koju Eestisse."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Pesakond noori valge-toonekurgesid (foto: Villu Anvelt)"}, {"text_idx": "#000032", "text": "Eesti ornitoloogiau\u0308hing kutsub linnuhuvilisi appi valge-toonekurgede pesi loendama. Tegu on EOU\u0308 u\u0308he pikaajalisema seireprojektiga, mille tarbeks on valminud ho\u0303lpsasti kasutatav veebirakendus . Selle abil saab kaardile ma\u0308rkida pesa asukoha ja pidevalt ta\u0308iendada andmeid pesas toimuva kohta. Ehkki pesitsustulemusi tuleb veel oodata, vo\u0303ib pesade asukohaandmeid sisestada aasta ringi."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Uue rakenduse loomise ajend on ta\u0308navune rahvusvaheline valge-toonekure loendus, mis ho\u0303lmab liigi kogu levilat. Seda loendust korraldatakse iga ku\u0308mne aasta ja\u0308rel. Eestis on valge-toonekurgede arvukus suurenenud; praegu arvatakse meil pesitsevat 4000\u20135000 paari. Ta\u0308navune loendus aitab siinjuures saada ta\u0308psema u\u0308levaate."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Loendusprojekti kohta saab teavet ku\u0308sida Margus Otsalt telefonitsi 508 2244 vo\u0303i e-posti teel ."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Ta\u0308na, 28. mail kell 19 tehakse o\u0303htumatk Viljandi maastikukaitsealal asuvatele allikatele. Retke juhib Viljandi huvikooli loodusringi hoidja ja allikaprojekti juht Peep Tobreluts. Oodatud on ko\u0303ik huvilised. Kogunetakse Viljandi linnavalitsuse ees. Puhta allikavee jaoks vo\u0303ib kaasa vo\u0303tta tu\u0308hja veepudeli, jalga matkajalatsid."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Enda tulekust palutakse teada anda telefonil 5308 3344 vo\u0303i e-posti teel reet.vaiksalu@keskkonnaamet.ee"}, {"text_idx": "#000038", "text": "Eesti loodusmuuseum ootab loodushuvilisi 29. mail kell 17.30 O\u0308o\u0308kulli akadeemia viimasele looduso\u0303htule: sel korral tuleb juttu Soome lahest. Ra\u0308a\u0308gib muuseumi zooloogiaosakonna juhataja Lennart Lennuk."}, {"text_idx": "#000039", "text": "U\u0308ritusel saab osaleda muuseumipiletiga, mis ta\u0308iskasvanutele maksab kolm eurot, o\u0303pilastele alates u\u0308heksandast eluaastast, u\u0308lio\u0303pilastele ja pensiona\u0308ridele aga kaks eurot. Lisateavet saab Agnes Karlsonilt telefonil 5373 1799 vo\u0303i agnes@loodusmuuseum.ee."}, {"text_idx": "#000040", "text": "Metsaekspress Tallinna ja Viimsi vahel"}, {"text_idx": "#000041", "text": "Laupa\u0308eval, 31. mail kell 11\u201316 on RMK Toompuiestee teabepunkti ja Viimsi looduskeskuse lahtiste uste pa\u0308ev ning iga poole tunni tagant so\u0303idab metsaekspress. RMK teabepunktis saab tutvuda ko\u0303igi pakutavate puhkamisvo\u0303imalustega riigimetsas, Viimsi looduskeskuse uues na\u0308itusemajas aga va\u0308ljapanekuga \u201eMetsas on va\u0308ge!\u201d."}, {"text_idx": "#000043", "text": "Meremuuseumi Paksu Margareeta suurtu\u0308kitornis on avatud na\u0308itus \u201eKilulinn Tallinn\u201d, ka o\u0303piko\u0308o\u0308k Maru keskendub oma menu\u0308u\u0308s kilule. Na\u0308itusel esitletakse lugu, kuidas u\u0308hest lihtsast rentslikalast sai Eesti pealinna su\u0308mbol. Na\u0308itust saab vaadata kuni 28. septembrini."}, {"text_idx": "#000044", "text": "Teaduse suvekool mo\u0303o\u0303dab aegumatut aega"}, {"text_idx": "#000045", "text": "Kodanikualgatus teadus.ee on korraldanud oma suvekoole u\u0308heksa aastat. Teemad on olnud vesi, tuli, o\u0303hk, maa, eeter, energia, elu, keel ja arvud. Ta\u0308navuses ku\u0308mnendas suvekoolis 22.\u201324. augustil Ka\u0308smu meremuuseumis uuritakse aegumatut aega."}, {"text_idx": "#000047", "text": "Oodatud on osa vo\u0303tma koolio\u0303pilased, u\u0308lio\u0303pilased, o\u0303petajad, teadlased ja teiste erialade inimesed, kes huvituvad teadusest. Lastele on to\u0308o\u0308tuba ning fotohuvilistele loodusretk aja tabamiseks. Nagu tavaks, lo\u0303peb suvekool u\u0308ldise aruteluga ja viktoriiniga. U\u0308htlasi saab pu\u0308hapa\u0308eval kuulata Siiri Sisaski kontserti."}, {"text_idx": "#000048", "text": "Ennast palutakse registreerida ja osalustasu maksta hiljemalt 11. juuliks. Ta\u0308psemat teavet registreerimise ja kava kohta leiab veebilehelt rubriigi alt \u201esuve.kool\u201d."}, {"text_idx": "#000049", "text": "Eesti ornitoloogiau\u0308hingu lahtised suvepa\u0308evad on sel aastal 28.\u201329. juunil Saaremaal Kihelkonnas. Osalejate kirjapanek algab juuni algul, kui avaldatakse ka programm, teave osalustasu jm kohta."}, {"text_idx": "#000050", "text": "Suvepa\u0308evadel saab kuulata ettekandeid Saaremaa lindude jm kohta, tehakse linnuo\u0303pet ja -retki, eraldi tegevused on noortele ja lastele, osa saab vo\u0303tta ka kutsemeisterlikkuse vo\u0303istlusest jpm. O\u0308o\u0308bida saab koolimajas vo\u0303i telgis, ent vo\u0303imalik on broneerida ka koht mo\u0303nes piirkonna majutusasutuses."}, {"text_idx": "#000051", "text": "Korallrifid on kuulsad erakordse elurikkuse poolest. Neile on ookeani hapestumine hukutav (foto: Terry Hughes / Wikimedia)"}, {"text_idx": "#000052", "text": "Rahvusvahelise geo- ja biosfa\u0308a\u0308ri programmi IGBP uurijad kinnitavad, et 300 miljoni aasta jooksul pole ookeanivesi olnud kunagi nii happeline kui praegu. Ookean on absorbeerinud ligi kolmandiku to\u0308o\u0308stusrevolutsiooni algusest inimtegevuse to\u0303ttu atmosfa\u0308a\u0308ri paiskunud su\u0308sihappegaasist ja see on po\u0303hjustanud vee happesuse 26-protsendise kasvu. Arvutuste ja\u0308rgi suureneb happesus 2100. aastaks to\u0308o\u0308stusrevolutsioonieelse ajaga vo\u0303rreldes lausa 170 protsenti, kui pu\u0308sib praegune heitetase."}, {"text_idx": "#000053", "text": "Mo\u0303istagi on see toonud kaasa mere o\u0308kosu\u0308steemide ja elustiku muutusi; po\u0303hjust on karta ka inimeste toidujulgeoleku pa\u0308rast. Happesuse suurenemise to\u0303ttu kahaneb ookeani vo\u0303ime absorbeerida atmosfa\u0308a\u0308rist su\u0308sinikdioksiidi ja u\u0308ksiti vo\u0303ime leevendada kliimamuutusi."}, {"text_idx": "#000054", "text": "Eri liikidele omaseid muutusi on uuritud poolustest troopikani. Suurema hulga liikide jaoks on mo\u0303ju negatiivne: kannatada saavad kaltsiumiu\u0308henditest toesed ja katted, kahaneb sigimisvo\u0303ime, kasv ja arvukus, aeglustub noorja\u0308rkude areng. Siiski leidub liike, kes suudavad muutustega kohaneda vo\u0303i neist koguni kasu lo\u0303igata, na\u0308iteks mo\u0303ned vetikad."}, {"text_idx": "#000055", "text": "Mereelustikku mo\u0303jutab veel hulk teisi tegureid peale mainitud kliimamuutuse: vee va\u0308henev hapnikusisaldus, osooniaukude to\u0303ttu suurenev ultraviolettkiirgus, u\u0308lepu\u0308u\u0308k, saaste, liigtoitelisus. Ko\u0303ik see kokku on raske proovikivi o\u0308kosu\u0308steemidele ja elustikule, sealtkaudu kalapu\u0308u\u0308gile ja vesiviljelusele, korallriffide ha\u0308vingu to\u0303ttu ka turismile ning ko\u0303igest sellest so\u0303ltuvatele kogukondadele."}, {"text_idx": "#000056", "text": "Kilekottide ohtlikkus looduse asukaile ja keskkonnale on u\u0308ldtuntud (foto: )"}, {"text_idx": "#000057", "text": "Europarlamendis ha\u0308a\u0308letatud eelno\u0303u ja\u0308rgi peaksid EL liikmesriigid aastaks 2019 va\u0308hendama ko\u0303ige enam kasutatavate kilekottide tarvitust va\u0308hemalt 80%. Toetati vajadust kehtestada kohustuslikud sihtma\u0308a\u0308rad ja no\u0303uda kilekottide eest tasu."}, {"text_idx": "#000058", "text": "Euroopa Liidus kasutatakse enamjaolt kilekotte, mis on o\u0303hemad kui 50 mikronit. To\u0303ena\u0308oliselt neid uuesti ei pruugita, ent a\u0308ravisatuna saastavad nad keskkonda. EL liikmesriigid peaksid eelno\u0303u kohaselt va\u0308hendama 2010. aastaga vo\u0303rreldes selliste kottide tarvitust va\u0308hemalt 50% aastaks 2017 ja 80% aastaks 2019. Saadikud soovitavad rakendada majanduslikke vahendeid: makse ja lo\u0303ive ning turustuspiiranguid, et peatada tasuta kilekottide kaasaandmine poodides."}, {"text_idx": "#000059", "text": "Va\u0308ga o\u0303hukesed kilekotid, millesse pannakse niisked ja eelnevalt pakendamata toiduained, na\u0308iteks va\u0308rske liha, kala ja piimatooted, ning mis on vajalikud toiduhu\u0308gieeni jaoks, peaksid saadikute arvates eelno\u0303ust va\u0308lja ja\u0308a\u0308ma."}, {"text_idx": "#000061", "text": "19. mail kandus Musta ja Kaspia mere vaheliselt alalt Eestile soe troopiline o\u0303humass. Va\u0308ga palav ja pa\u0308ikeseline pa\u0308ev to\u0303i meile samal pa\u0308eval maikuu soojarekordi: ilmateenistuse andmeil to\u0303usis Kunda ilmajaamas maksimaalne o\u0303hutemperatuur 33,1 soojakraadini, ka mujal oli sellela\u0308hedane kuumus. Na\u0308dala keskpaigas to\u0303mbus palavus ku\u0308ll pisut tagasi, kuid alates reedest tuli taas taluda ko\u0303rvetavat palavust. Vo\u0303rdlemisi pikalt pu\u0308sinud soojus muutis veekogude vee suplussoojaks, misto\u0303ttu vo\u0303is na\u0308ha maikuule u\u0308sna tavatut pilti: pa\u0308evitajatest ja suplejatest tulvil liivarandu (fotol Anne kanal Tartus, pildistas Toomas Ju\u0308riado)."}, {"text_idx": "#000063", "text": "MTU\u0308 Loodusajakirja va\u0308ljaandeid toetab keskkonnainvesteeringute keskus"}, {"text_idx": "#000064", "text": "- Saadame sulle uudiseid Loodusajakirja va\u0308rskete va\u0308ljaannete ja muude olulisemate teemade kohta"}, {"text_idx": "#000066", "text": "Eesti Looduse 24. fotovo\u0303istlus: ta\u0308htaega on pikendatud!"}, {"text_idx": "#000067", "text": "Eesti Loodusmuusemi seenena\u0308itusel saab tutvuda enam kui 150 erineva seeneliigiga"}, {"text_idx": "#000069", "text": "Jo\u0303gede veetaimestiku pu\u0308siseire na\u0308itab veekogu seisundit"}, {"text_idx": "#000070", "text": "Eesti noori saatis rahvusvahelisel maateaduste olu\u0308mpiaadil edu"}, {"text_idx": "#000071", "text": "Horisondi Enigma 2. vooru tulemused 2022"}]