[{"text_idx": "#000000", "text": "HomeOther LanguagesEstoniaToitumine ja vaimne tervis"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Vaimne tervis on oluline osa meie u\u0308ldisest tervisest. Terviseks ei nimetata mitte ainult haiguse puudumist, vaid tervis lubab inimesel elada pikka ja ta\u0308isva\u0308a\u0308rtuslikku elu, vo\u0303imaldab tegutseda efektiivselt, rahuldada po\u0303hivajadusi ja saavutada oma eesma\u0308rke."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Kui vaimse tervise probleemid po\u0303hjustavad inimesele suurt stressi ja kahjustusi, ra\u0308a\u0308gime vaimse tervise ha\u0308irest. Sellisel juhul peaks abi otsima spetsialisti ka\u0308est, ta\u0308pselt nagu muude haiguste puhul.Vaimse tervise ha\u0308ired on jaotatud erinevateks kategooriateks, mis po\u0303hinevad ka\u0308itumuslikel ja emotsionaalsetel su\u0308mptomitel."}, {"text_idx": "#000004", "text": "A\u0308revusha\u0308iredKa\u0308itumisha\u0308iredSo\u0308o\u0308misha\u0308iredSo\u0303ltuvusha\u0308iredMeeleoluha\u0308iredObsessiiv-kompulsiivsed ha\u0308iredIsiksusha\u0308iredPsu\u0308hhootilised ha\u0308iredSuitsidaalne ka\u0308itumineTrauma ja stressiga seotud ha\u0308ired"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Vaimse tervise ha\u0308ired vo\u0303ivad tekkida vo\u0303i halveneda mitmete tegurite koosmo\u0303jus ho\u0303lmates perekondlikke tegureid, su\u0308ndmuseid varasest lapsepo\u0303lvest, pa\u0308rilikkust, sotsiaalmajanduslikku olukorda, keskkondlikke tingimusi, traumasid ja ebafunktsionaalset elustiili.Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) andmetel vaimse tervise ha\u0308irega inimeste arv maailmas to\u0303useb: \u201eVaimse tervise ha\u0308irega inimeste arv kasvab ning see avaldab mo\u0303ju tervisele, sotsiaalsetele ja inimo\u0303igustele ning majandusele ko\u0303ikides maailma riikides\u201c. Ei ole pa\u0308ris selge, kas kasvutendents tuleneb parematest diagnoosimisvo\u0303imalustest, muutustest keskkonnas vo\u0303i geenides, maailma rahvastiku vananemisest ja eluea kasvamisest vo\u0303i majanduslikest ja poliitilistest pingetest."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Meeste ja naiste vahel on palju erinevusi ning need erinevused on ta\u0308heldatavad ka paljudes psu\u0308hhiaatrilistes ja sotsiaalselt probleemsetes ka\u0308itumistes nagu agressiivsus, seadusevastane ka\u0308itumine, uimastite tarvitamine ja hasartma\u0308ngurlus. Suuri meeste ja naiste gruppe vo\u0303rreldes on ma\u0308rgata, et mehi paeluvad sellised ka\u0308itumisviisid rohkem: mehed on tasudest rohkem huvitunud, nad on riskeerivamad, suudavad oma ka\u0308itumist va\u0308hem pidurdada, eelistavad kohest tasu kaugemale tasule ja ja\u0308tkavad to\u0303ena\u0308olisemalt oma ebakohast ka\u0308itumist (10).Ko\u0303rge levimuse to\u0303ttu on mitteadaptiivset impulsiivsust uuritud peamiselt meestel ning naised on ja\u0308a\u0308nud ses osas tagaplaanile. Kui me aga mo\u0303istame paremini soospetsiifilisi bioloogilisi faktoreid, mis nendes ka\u0308itumisviisides rolli ma\u0308ngivad, saaksime va\u0308lja mo\u0303elda paremaid sekkumismeetodeid. Teame ta\u0308naseni va\u0308ga va\u0308he soolistest erinevustest toitumises ja elustiilis ning sellest, kuidas toitumine ja elustiil vo\u0303ivad ka\u0308itumisele soospetsiifilist mo\u0303ju avaldada. Seepa\u0308rast keskenduvad Eat2beNICE konsortsiumi uuringud tugevalt meeste ja naiste vahelistele erinevustele uurides kuidas toitumine ja elustiil mo\u0303jutavad impulsiivsust ja kompulsiivsust."}]