[{"text_idx": "#000000", "text": "Veebiarhiiv alates 2004. aastast ta\u0308naseni"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Palun sisesta otsingufraas ja alusta otsimist"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Teel su\u0308sinikust vabaks III. Tuumaenergia"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Parima tuleviku energiasu\u0308steemi kirjeldamisel peab ro\u0303hk olema so\u0303nadel \u201epuhas\u201c ja \u201ejuhitav\u201c."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Esimeses artiklis1 kirjeldasin ees seisva probleemi to\u0303sidust ja energeetika hetkeolukorda, mis on suures pildis va\u0308ga saastav. Kui lootustel po\u0303hinevad, ja vo\u0303iks lausa o\u0308elda, et reaalsust eiravad prognoosid ko\u0303rvale ja\u0308tta, siis ei ole na\u0308ha ma\u0308rke, et olukord la\u0308hitulevikus paranema hakkaks. Vastupidi, arvestades teises artiklis2 kirjeldatud ma\u0308ngureegleid ehk elektriturul toimuvat, siis na\u0308en hoopis va\u0308ga suuri riske selles, et turumoonutusi juba po\u0303hjustanud riikide sekkumise ja\u0308tkumisel vo\u0303ime roosasid prille kandes veelgi suurematesse probleemidesse sattuda. Sestap on tuleviku\u00adenergeetika valikute u\u0308le mo\u0303istlik arutleda emotsioonitult ja faktipo\u0303hiselt."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Enne kliimaprobleemide esilekerkimist ja poliitika ta\u0308htsuse kasvamist (nt CO2 heitmekaubandussu\u0308steemi loomist) oli energeetika inseneride pa\u0308rusmaa. Tulemuseks oli ku\u0308ll fossiilku\u0308tuste po\u0303hine energeetika, kuid kehtivate reeglite kohaselt oli tegemist optimaalseima lahendusega. Sel ajal ei olnud jo\u0303ukates Euroopa riikides ma\u0308rke, et energia oleks luksuskaup. Sel ajal ei piiratud Californias ja Texases ja\u0308rjekorra alusel inimeste elektritarbimist (ingl rolling blackouts). Nu\u0308u\u0308d on see reaalsus."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Mis siis aja jooksul muutunud on? U\u0308ksmeelselt on aru saadud, et kliima soojeneb. Kindlasti mitte sarnase u\u0308ksmeelsusega, kuid siiski laialt on hakanud levima arusaam, et niinimetatud roheline energia lahendab ko\u0303ik probleemid u\u0308htmoodi igal laius- ja pikkuskraadil u\u0308le maailma. Selles plaanis on aga mitmeid auke. Alustuseks peetakse roheliseks energiaks u\u0308ldjuhul pa\u0308iksest, tuulest ja biomassist saadavat. Pa\u0308ikesekiiri, tuulepuhangut ja metsast vo\u0303etud puud saab kahtlemata roheliseks pidada. Kindlasti on need ku\u0308tused ka va\u0308ga odavad. Kuid niipea kui hakata neist ku\u0308tustest elektrit tootma, lo\u0303peb ka rohelisus ja algab tavaline to\u0308o\u0308stus. Ja see on reaalsus. Tuuleparkidesse tuleb rajada palju vundamente, torne ja generaatoreid (betoon, metall), pa\u0308ikesepaneelide jaoks on tarvis senina\u0308gematul hulgal polu\u0308silikooni ja vaske.3 Ehkki tuul alati ei puhu ja/vo\u0303i pa\u0308ike paista (Eestis vastavalt 70% ja 90% ajast me neilt energiat ei saa), siis elektrivo\u0303rk tuleb nendeni ikkagi rajada. Samuti peame rajama elektrivo\u0303rgu ka ko\u0303ikide tootjateni, kust vajalikul hetkel siiski elekter ka\u0308tte saada.4 Ja infrastruktuur pole turutoode. Tegelikkus on selline, et turuva\u0308liselt peame tarbijatena selle kinni maksma. Arendustegevus ku\u0308ll ka\u0308ib, aga kindlasti ei ole veel reaalsus elektri suuremahulise ja salvestamise vo\u0303imalikkus \u2013 pump-hu\u0308drojaamad ja vesinik on u\u0308hed na\u0308ited."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Bioku\u0308tused see-eest on sarnaselt fossiilku\u0308tustega head energia salvestid, neid on lihtne transportida ning juhitava energia tootmiseks midagi erilist tarvis ei ole \u2013 tuli otsa ja vabanebki. Kuid soovides va\u0308hendada CO2-heitmeid vo\u0303iks puidust po\u0303letamise asemel pigem maju ehitada. Reaalsus on selline, et biomass on Eesti suurim taastuvenergia allikas."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Euroopas on mainitud reaalsustest hoolimata juhusliku elektri osakaal turul suurenenud ning juhitavate elektritootmisvo\u0303imsuste sulgemine alanud. Kahjuks, vo\u0303i o\u0303nneks, ei olda sel teekonnal veel liiga kaugel. Kahjuks sellepa\u0308rast, et energeetikasektor vo\u0303iks olla palju puhtam, kui ta on. O\u0303nneks sellepa\u0308rast, et juhuslike energiaallikate osakaal on veel piisavalt va\u0308ike, et po\u0303hjustada meie elektrisu\u0308steemile suuremaid probleeme kui ko\u0303rge elektri hind."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Vo\u0303itluses kliimasoojenemisega on u\u0308he vahefinis\u030ci vo\u0303itjaks osutunud ha\u0308sti juhitav ja vahelduva iseloomuga energiaallikate ja\u0308etud lu\u0308nki ta\u0308itev maagaas. Usutavasti ei na\u0308e me seda energialiiki aga vo\u0303idujooksu vo\u0303itjate hulgas, kuna tegemist on va\u0308ga su\u0308sinikintensiivse ku\u0308tusega, suurema no\u0303udluse to\u0303ttu ka kalli ku\u0308tusega ning vahest ko\u0303ige olulisemana \u2013 Euroopas seda piisavalt ei leidu, see ei taga energiajulgeolekut."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Ehkki olukord su\u0308sinikuheitmetega ei ole kaugeltki hea, leidub maailmas siiski ka ha\u0308id na\u0308iteid elektrisu\u0308steemi dekarboniseerimisest, mida on kasulik teada. 2015. aastal saavutas su\u0308sinikuneutraalsuse Austraalia osariik Tasmaania. Su\u0308sinikuheitmed olid ku\u0308ll olemas, kuid saare maa ja metsad absorbeerisid rohkem. 2021. aastast toodetakse sealne elekter taastuvatest allikatest \u2013 10% tuulest ja 90% annab hu\u0308droenergia.8 Viimane tagab ka vo\u0303rgu stabiilsuse. Ja\u0308rgmine looduse poolt o\u0303nnistatud maa on Island, kus umbes 75% elektrist tagab hu\u0308droenergia ja u\u0308leja\u0308a\u0308nu maa soojus. Ja\u0308rgneb Norra, kus voolab elektrit ma\u0308est alla nii palju kui endal vaja ja teistelegi mu\u0308u\u0308giks. Neil on ko\u0303ige va\u0308iksem su\u0308siniku\u00adjalaja\u0308lg ja seda ta\u0308ielikult ta\u0308nu loodusressurssidele. Alpid on Austria jo\u0303uallikaks. Aga kui loodus ko\u0303ike ei anna, tuleb ehitada elektrijaamu. Na\u0308iteks on Rootsis, Sloveenias, S\u030cveitsis, Soomes ja Prantsusmaal ku\u0308ll palju hu\u0308droenergiat, kuid puudumineva osa puhtast elektrist annab tuumaenergia. Taanis puhub tuul umbes 50% elektrist, kuid teist samapalju on tarvis po\u0303letada biomassi ja su\u0308tt. Samuti on seal oluline import-eksport naabritega, nii nagu ka La\u0308tis \u2013 oma toodang on suhteliselt heitmeta hu\u0308droenergia, kuid vajaduste katmiseks on vaja juurde importida Eestist."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Seega on ma\u0308rgata teatavat mustrit energeetika valikutes: kui looduse ressursid vo\u0303imaldavad, siis tuleb neid kasutada. Kui loodus annab osaliselt, siis tuleb ehitada tuumajaam. Ko\u0303ikides positiivsetes na\u0308idetes on po\u0303hiline loodusressurss hu\u0308droenergia. Tasase maa saatuseks on seni olnud peamiselt fossiilku\u0308tuste kasutamine ja energia import. Tuule- ja pa\u0308ikeseenergia ning energiato\u0303husus on kindlasti toetavad asjaolud, kuid na\u0308ited ainult nende abil saavutatud kliimaneutraalsusest puuduvad."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Tuumaenergia kui su\u0308siniku-vaba elektri selgroog"}, {"text_idx": "#000015", "text": "Juhitavate ja puhaste energiaallikate ta\u0308htsust kirjeldab seegi, et IEA hinnangul on arenenud riikides leviv trend tuumajaamad sulgeda va\u0308ga alarmeeriv.9 Viimase 50 aasta jooksul on tuumaenergia aidanud va\u0308ltida 60 gigatonni jagu CO2-heitmeid \u2013 peaaegu kahe aasta terve maailma heitmed kokku! Arvestades, et CO2 hulk atmosfa\u0308a\u0308ris mitte lihtsalt ei kasva, vaid kasvab aina kiirenevas tempos, on tuumaenergial kliimaeesma\u0308rkide saavutamisel va\u0308ga suur osa. Agentuur soovitab hoida to\u0308o\u0308kindlad ja ohutud tuumajaamad ka\u0308igus, ehitada uusi ning arendada tehnoloogiat veelgi edasi."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Tuumaenergia koos hu\u0308droenergiaga on olnud maailmas aastaid su\u0308sinikuvaba elektrienergia selgroog. Euroopas, kus hu\u0308droelektrijaamad on pea maksimaalselt va\u0308lja arendatud, on suur osakaal ka tuulel, kuid peamine on siiski tuumaenergia (vt joonis)."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Arvestades kliimaneutraalsuse eesma\u0308rke ja seda, kui kaugel me neist oleme, paneb ku\u0308sima, miks on mo\u0303ned riigid otsustanud tuumajaamad sulgeda. Saksamaa tegi seda poliitilistel po\u0303hjustel. Tuumavastase liikumise juured Euroopas ja kogu maailmas on suuresti Saksamaal ja on osa sealsete roheliste DNAst, olles algselt seotud tuumarelvade vastasusega, mis on u\u0308le kandunud ka tsiviiltuumato\u0308o\u0308stusele. Samal ajal kasvab Saksamaal so\u0308eelektri maht \u2013 \u201eIlm on su\u0308u\u0308di,\u201c u\u0308tlesid ametnikud.10 Ja u\u0308leu\u0308ldse, kus on loogika, kui dekarboniseerimise eesma\u0308rgil suletakse probleemideta toimivad tuumajaamad 2022. aasta lo\u0303puks, kuid ligi 70 GW gaasi- ja so\u0308ejaamu ja\u0308a\u0308b ka\u0308iku kuni 2038. aastani? Ka Belgias ja Rootsis (Ringhalsi 1. ja 2. reaktor) oli tegemist poliitiliste kokkulepetega, ja\u0308llegi olid la\u0308bira\u0308a\u0308kimislaua taga rohelised. Kaasa pole aidanud ka subsideeritud taastuvenergia po\u0303hjustatud elektri turuhinna langus, mis on nu\u0308u\u0308d ku\u0308ll muutunud, kuid mo\u0303nede jaamade pa\u0308a\u0308stmiseks on juba liiga hilja. Mitmetes riikides on/oli tuumaenergia ka maksustatud. Rootsi jaamad maksid nn tuumamaksu umbes 500 miljonit eurot aastas. Nu\u0308u\u0308dseks on see ku\u0308ll lo\u0303petatud."}, {"text_idx": "#000019", "text": "USAs on tuumajaamasid suletud eelko\u0303ige majanduslikel po\u0303hjustel \u2013 nimelt on sealne kildagaas niivo\u0303rd odav, et mis tahes tootmisel ongi raske sellise hinnaga vo\u0303istelda."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Rohkem on aga na\u0308iteid Euroopa riikidest, kes tuumaenergiaga ja\u0308tkavad, plaanivad selle kasutusele vo\u0303tta vo\u0303i kaustamist lausa laiendada, kuna na\u0308evad tuumaenergias suuremahulise, stabiilse ja kuluto\u0303husa dekarboniseerimise vo\u0303imaldajat. Vo\u0303imalike uute tuumariikide hulka kuuluvad na\u0308iteks Poola ja Iirimaa. Uute reaktorite rajamise plaanid on Hollandis, Suurbritannias, Ts\u030cehhis, Ukrainas. Isegi Itaalia o\u0308koloogilise muutuse minister Roberto Cingolani u\u0308tles 2021. aasta lo\u0303pus, et \u201eon hullumeelne tuumatehnoloogiaid mitte kaaluda\u201c."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Tihti o\u0308eldakse, et tuumaenergeetika on kallis. Esiteks, elektri tootmine maksabki raha. Teiseks, ajalooliselt on tuumajaamades toodetud elekter hoopis ko\u0303ige odavam.11 Eriti kuluto\u0303hus viis tulevikus elektrit toota on olemasolevaid tuumajaamu no\u0303uetekohaselt hooldada ja seela\u0308bi nende to\u0308o\u0308iga pikendada. Mo\u0303istagi tuleb rajada ka uusi jaamu. Tuumatehnoloogia arendajad on aru saanud, et kuna ollakse elektriturul koos na\u0308iliselt odavamate alternatiividega (nt tootmistoetustega taastuvenergia, odavad fossiilku\u0308tused ja puuduv su\u0308sinikumaks USAs), siis tuleb luua kiiremini ehitatavaid ja tuleviku elektrivo\u0303rkudesse paremini sobituvaid su\u0308steeme. Lahendusena ongi turule tulemas va\u0308ikesed moodulreaktorid (nii traditsioonilised, vesijahutusega tehnoloogiaid kui ka uudsemad sulasool-, gaas- ja vedelmetall-jahutusega tehnoloogiad)."}, {"text_idx": "#000022", "text": "\u201eEesti energiamajanduse arengukava aastani 2030\u201c andmetel on Eesti aastane elektritarbimine ku\u0308mne aasta pa\u0308rast umbes 10 TWh, mis vastab keskmisele tootmisvo\u0303imsusele 1142 MW. Selleks ajaks on meil po\u0303levkivi po\u0303letamise teel elektri tootmine lo\u0303petatud.12 Ei saa veel o\u0308elda, et see on reaalsus, kuid parem on selleks valmis olla."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Millised on variandid selle 10 TWh elektrienergia saamiseks? Ilmselt tulevad mo\u0303ned tuulepargid Eestisse juurde, kuid nagu mainitud, u\u0308le poole ajast nad ei tooda elektrit. Ilmselt kerkib ka pa\u0308ikesepaneele, ent needki toodavad vaid 10% ajast ja neli kuud seisavad ta\u0308ielikult jo\u0303ude \u2013 just siis, kui on ko\u0303ige pimedam ja ku\u0308lmem. Kui biomass on veel selleks ajaks taastuvate energiaallikate nimekirjas, siis on ha\u0308sti, aga po\u0303letamist, eriti metsamaterjali, me ju ei taha. Siiralt loodan, et selleks ajaks ei ole ehitanud u\u0308htegi gaasijaama."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Tugineda impordile ja hoida po\u0308ialt, et kaablid rikki ei la\u0308heks? Leian, et kodumaine tootmine on ta\u0308htis, kuna suures mahus elektri sisseostmine on kas va\u0308ga rikaste lo\u0303bu vo\u0303i va\u0308ga vaeste reaalsus, et mitte o\u0308elda lo\u0303ks. Iga rahvas peaks oma tarbimise enam-va\u0308hem ise a\u0308ra katma. Raske on mo\u0303ista tihti u\u0308heaegselt esitatavaid, kuid sisult vastandlikke va\u0308iteid: a) meile piisab u\u0308hendustest naabritega ja b) meil tuleks arendada hajatootmist (ehk igas kodus peaks olema oma tootmine). Kas tootmist (ja u\u0308ledimensioneeritud la\u0308bilaskvusega elektrivo\u0303rke) on siis va\u0308ga tihedalt tarvis vo\u0303i peaks tootmise piiri taha ja\u0308tma? Loodan, et Eesti on selline riik, kus on paras arv tootmisu\u0308ksusi mo\u0303istlikult hajutatud ning et me ei tugine varustuskindluses pelgalt naabritele, kuid samal ajal ei ehita igasse ku\u0308lla elektritootmiseks vajalikku infrastruktuuri."}, {"text_idx": "#000025", "text": "2030. aastal vo\u0303iks Eestis to\u0308o\u0308le hakata tuumajaam, mis kataks va\u0308hemalt 30\u201360% meie elektrivajadusest, selleks la\u0308heb vaja umbes kaht moodsat va\u0308ikest reaktorit. Puhta energia maailmas ei ole meil muud vo\u0303imalust. On su\u0308gavalt kaheldav, et Eesti energiatarbimine va\u0308heneks 40% vo\u0303rra, nagu mo\u0303ned visiona\u0308a\u0308rid ette na\u0308evad. Oleks tore, kui see realiseeruks, kuid seda on raske uskuda."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Viimasel ajal on Baltimaade elektri pakkumist ja no\u0303udlust analu\u0308u\u0308sides na\u0308ha, et puudu on kuni 1600 MW tootmist, mis on ligikaudu 40% regiooni kogutarbimisest (4000 MW). Seega ta\u0308na suudame kolme riigi peale katta kahe vajaduse. Kuna Eesti on teiste Balti riikidega va\u0308ga ha\u0308sti u\u0308hendatud, siis aitaks tuumajaama rajamine tervet piirkonda."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Eelko\u0303ige vo\u0303imaldabki tuumaenergia u\u0308hel (tegelikult kolmel) va\u0308ikesel, kuid ma\u0308gijo\u0303gedeta po\u0303hjala riigil tagada oma energiajulgeolek ja varustuskindlus tarbijatele mo\u0303istliku hinnaga. Seda nii elektri hinna, maakasutuse kui muude ressurside kasutuse osas. Pikaajaline stabiilsus energia hinnas laseb puhata o\u0308istest pesupesemistest, kartmata halbu u\u0308llatusi suurte arvete na\u0308ol ja\u0308rgmisel kuul. Tarbides ja tootes mo\u0303istlikult ei vaja me toetusi ega pea tegema ja\u0308releandmisi elukvaliteedis."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Tuumaenergeetika kui to\u0308o\u0308stusharu annab riigile palju juurde. Ko\u0303rge kvalifikatsiooniga to\u0308o\u0308jo\u0303ud ja ko\u0303rgel tasemel teadusto\u0308o\u0308 suurendavad kodumaise T&A sektori konkurentsivo\u0303imet. Teiste riikide na\u0308idetel tekib ajapikku toetav tarneahel, mis on omakorda lisandva\u0308a\u0308rtuse allikas. Tuumatehnoloogiad ei piirdu u\u0308ksnes energeetikaga. Tihti tekivad ko\u0303rvalfirmad materjaliteaduse, meditsiini, IT- ja inseneeria valdkondades."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Tuumaenergia kasutuselevo\u0303tt, eriti va\u0308ikereaktorite tehnoloogia puhul, ei eelda liiga suuri muudatusi \u2013 pole tarvis ehitada uusi elektriliine, rajada uusi tanklaid (nagu vesinikule), vo\u0303tta kasutusele suuri maa-alasid ega kaevandada tohutult uusi haruldasi ja mitteharuldasi metalle ja mineraale \u2013 toimiv infrastruktuur on olemas, ehitatavad jaamad on moodsad ja energiat saab va\u0308hesest palju, stabiilselt ja konkurentsivo\u0303imelise hinnaga."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Tuumajaamade ehitusest ra\u0308a\u0308kides alustatakse tihtipeale planeeritust kallimaks ja aeglasemaks osutunud projektidest \u2013 Olkiluoto Soomes, Flamanville Prantsusmaal, Hinkley Point C Inglismaal. Siinkohal on ta\u0308htis mo\u0303ista kaht asja. Esiteks on nende puhul tegemist va\u0308ga suurte elektrijaamade ja tuumareaktoritega \u2013 u\u0308hest piisab ta\u0308isvo\u0303imsusel to\u0308o\u0308tava Eesti riigi elektritarbimise katmiseks (u 1500 MW). Ning suured projektid on juba eos pikaajalised ning kapitalimahukad. Ka iseloomustab nii suuri projekte ta\u0308iesti loomulik ma\u0308a\u0308ramatus planeerimises. Detaile on palju ning to\u0308o\u0308le hakkavad nad kauges tulevikus. Teiseks, ja isegi ta\u0308htsamaks po\u0303hjuseks on see, et tehnoloogia ei ole ehitamise ajaks ta\u0308ielikult lo\u0303puni projekteeritud. Reaktori ehitamise ajal tehtavad projektimuudatused ja vajalikud koosko\u0303lastatused on va\u0308ga ajamahukad. Na\u0308iteks oli u\u0308he tuumajaama abihoone seina va\u0308rvitooni muutmiseks vaja koguda 21 (sic!) allkirja."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Loodan, et nagu vanasti, nii ka tulevikus ei ole energeetika (ja eriti toimetulekutoetused) enam ajakirjanduse ja ko\u0308o\u0308gijuttude po\u0303hiteemaks. Varasemaga vo\u0303rreldes peab tulevikuenergeetika va\u0308ltima po\u0303letamist ja keskenduma elektrile. Tarbimine vo\u0303iks igal juhul olla targem, kuid kogutarbimise va\u0308henemist, eriti elektri osas, on raske realistlikuks pidada."}, {"text_idx": "#000032", "text": "On tarvis riigi tehnoloogianeutraalseid otsuseid, mis looksid vo\u0303rdsed ma\u0308ngureeglid ko\u0303ikidele va\u0308hese su\u0308sinikuheitmega tootmisliikidele. Eestis on selles osas olukord hea, sest riik vo\u0303tab to\u0303siselt nii pa\u0308ikeseenergeetika arendamist kui ka tuuleparkide edendamiseks vajalike radarite paigaldamist ja kaalub to\u0303siselt tuumaenergeetikat."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Samamoodi peab vo\u0303rdse kohtlemise printsiipi ja\u0308rgima elektriturgudel (vt eelmine artikkel2), et erainvestorid saaksid langetada majandusotsuseid ega peaks liigselt kartma poliitilisi to\u0303mbetuuli. Madala su\u0308sinikujalaja\u0308ljega tootmisliikidele peab olema tagatud vo\u0303rdne juurdepa\u0308a\u0308s kapitalile. See on Euroopa Liidus ka tuule-, pa\u0308ikese- ja tuumaenergiale tagatud. Samas nimekirjas on ku\u0308ll ka maagaas, kuid selle fossiilse ja so\u0303ltuvust tekitava ku\u0308tuse kasutamisega tasub olla ettevaatlik."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Sestap peaks parima tuleviku energiasu\u0308steemi kirjeldamisel olema ro\u0303hk so\u0303nal \u201epuhas\u201c. Tehnilise toimimise seisukohalt on vajalik, et tootmine (ja ka tarbimine) oleks juhitav. Ning vo\u0303imaluse korral ka taastuv. Ja mitte ainult ku\u0308tuse, vaid ka energia tootmise kogukulude mo\u0303istes."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Marti Jeltsov on fu\u0308u\u0308sik ja tuumaenergeetik, keemilise ja bioloogilise fu\u0308u\u0308sika instituudi tuumateaduse ja tehnoloogia to\u0308o\u0308ru\u0308hma juht, Fermi Energia tehnoloogiajuht."}, {"text_idx": "#000040", "text": "3 Kriitiliste mineraalide roll energiapo\u0308o\u0308rdes. IEA 2021."}, {"text_idx": "#000041", "text": "4 Hajutatud energiaallikad neto nulliks: Va\u0308a\u0308rtus vo\u0303i va\u0308ljakutse elektrivo\u0303rgule?. IEA 2021."}, {"text_idx": "#000043", "text": "7 Nicolae Scarlat et al., Quantification of the carbon intensity of electricity produced and used in Europe. \u2013 Applied Energy 2022, 305."}, {"text_idx": "#000044", "text": "9 Tuumaenergia roll puhtas energiasu\u0308steemis. IEA 2021."}, {"text_idx": "#000045", "text": "10 Germany: Coal tops wind as primary electricity source. \u2013 13. IX 2021."}, {"text_idx": "#000046", "text": "11 Elektritootmise projekteeritud kulud. IEA 2020."}, {"text_idx": "#000047", "text": "12 Eesti Energia lo\u0303petab 2030. aastaks po\u0303levkivist elektri tootmise. \u2013 ERR 2. VI 2021."}, {"text_idx": "#000051", "text": "Eestis on ilmselt va\u0308he inimesi, kes sel talvel ei oleks mo\u0303elnud oma majapidamise vo\u0303i ettevo\u0303tte elektrienergia tootmise ja tarbimise peale. Oleme harjunud odava elektriga, ..."}, {"text_idx": "#000052", "text": "Teel su\u0308sinikust vabaks I. Vo\u0303idujooks ajaga"}, {"text_idx": "#000053", "text": "Su\u0308gisel ja talvel on koroonaviiruse ko\u0303rval saanud po\u0303hiteemaks elektri hind. Kui viirusega oleme tasapisi o\u0303ppinud elama, siis elektritootmises seisavad katsumused alles ees. Energeetikast ra\u0308a\u0308kimise ..."}, {"text_idx": "#000055", "text": "Eelmises artiklis1 tuli nentida, et see \u201emis on toonud meid siia, see enam edasi ei vii\u201c. Aga enne Eesti tuleviku\u00adenergeetika visiooni visandamist tuleks lugejale ..."}, {"text_idx": "#000056", "text": "Energeetika ja ku\u0308tuste tulevik ehk Viieku\u0308mne viiendaks vormi"}, {"text_idx": "#000057", "text": "Euroopa Liidu plaan \u201eFit for 55\u201c1 ma\u0308a\u0308ratleb ka\u0308esoleva seisuga ka Eesti energeetika ja ku\u0308tuste tuleviku. Plaan sisaldab kokku nelja po\u0303hilist meedet. \u2022 Kasvuhoonegaaside heitmete ..."}, {"text_idx": "#000058", "text": "Energiapo\u0308o\u0308rdest ja \u201ekliimakriisist\u201c fu\u0308u\u0308siku pilgu la\u0308bi"}, {"text_idx": "#000059", "text": "Energiapo\u0308o\u0308re na\u0308ib muutuvat aina aktuaalsemaks ja lo\u0303hestavamaks teemaks, u\u0308ksko\u0303ik kas motiveerituna ko\u0303rgetest energiahindadest vo\u0303i kliimamuutuste vastasest vo\u0303itlusest. Kuigi alati on selles kahtlejaid olnud, paistab ..."}, {"text_idx": "#000060", "text": "Akadeemik Peeter Saaril on vanema po\u0303lvkonna teadlasena olnud vo\u0303imalus kaasa elada oma eluenergia ko\u0303ige sa\u0308delevamal perioodil ajastule, mil u\u0308hiskond kujundati No\u0303ukogude okupatsiooni aegsest plaanimajandusest ..."}]