[{"text_idx": "#000001", "text": "Teise Maailmaso\u0303ja eelsest Eesti elanikkonnast olid umbes 80% luterlased ja u\u0308leja\u0308a\u0308nud peamiselt apostlik o\u0303igeusklikud. Eesti, mis iseseisvaks vabariigiks oli saanud aastal 1918, okupeeriti No\u0303ukogude Liidu poolt aastal 1940. Aastal 1941 vallutas selle Saksamaa. Kui 1944. aasta su\u0308gisel Saksa va\u0308ed taandusid ja Punaarmee uuesti Eestisse tungis, po\u0303genes umbes 10% eestlastest kommunistide eest la\u0308a\u0308nde."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Peale Teise Maailmaso\u0303ja lo\u0303ppu, ligi tuhat viissada nendest po\u0303genikest asusid elama Quebec\u2019i, peamiselt Montreali, kuhu mo\u0303ned eestlased olid juba enne so\u0303da emigreerunud. Jaanuaris 1949 organiseeris pastor Karl Raudsepp esimese jumalateenistuse. See leidis aset saksa emigrantidele kuuluvas Pu\u0308ha Johannese kirikus, Jeanne Mance avenu\u0308u\u0308l. 2. jaanuaril 1952 sai see kogudus ka U\u0308hendatud Luteri Kirik Ameerikas, Kanada sinodi liikmeks. Sellega saadi ko\u0303ikide Kanadas asuvate kirikute legaalsed o\u0303igused."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Suvel 1954 ostis kogudus omale kiriku hoone 4345 Marcil avenu\u0308u\u0308l, Monklandi avenu\u0308u\u0308 la\u0308heduses, NDG linnaosas. Jumalateenistused seal algasid 1. novembril. Lisaks koguduse igana\u0308dalastele jumalateenistustele hakkasid seda hoonet kasutama ka ta\u0308ienduskool ja umbes tosin rahvuskultuuriga tegelevat ilmalikku organisatsiooni oma koosolekuteks ja koosviibimisteks."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Olles valitud Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku piiskopiks paguluses, lahkus Karl Raudsepp Montrealist aastal 1976 ja teda tuli asendama pastor Heino Laaneots Inglismaalt. Ajaks, kui toimus o\u0303petajate vahetus, oli kogudus, mille liikmeskond oli kord ulatunud 1300-ni, kokku kuivanud 800-le. Paljud koguduse noorematest liikmetest leidsid endale to\u0308o\u0308d teisal ja lahkusid Quebec\u2019ist, ja\u0308ttes maha siinse u\u0308hiskonna. Aastaks 2000 oli kogudusel liikmeid 200 u\u0308mber ja see kahanemise tendents on ja\u0308tkunud ta\u0308naseni."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Endistest va\u0308ga aktiivsetest organisatsioonidest on ta\u0308naseks ja\u0308rele ja\u0308a\u0308nud ainult pensiona\u0308ride klubi, mis kiriku seltskondlikes ruumides koos ka\u0308ib kaks korda kuus. Algusega kevadest 2005 on aga end uuesti organiseerima hakanud Montreali Eesti Selts. Selle nooremad liikmed pu\u0308u\u0308avad hoolega kunagist rahvuskultuurilist tegevust uuesti ellu a\u0308ratada, mis varemalt toimus kiriku saalis."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Montreali eesti pensiona\u0308ride klubi asutati aastal 1978 kui paljud need kes saabusid siia 1940-50 aastate jooksul olid jo\u0303udnud pensiona\u0308ri-ikka. Jaani koguduse o\u0303petaja Heino Laaneotsa o\u0303hutisel tehti eelto\u0308o\u0308 ja Edgar Heinsoo to\u0308o\u0308tas va\u0308lja po\u0303hikirja mis vo\u0303eti vastu asutamiskoosolekul 15 oktoobril 1978. Kohal oli 45 inimest kellest said esimesed klubi liikmed ja Edgar Heinsoo valiti esimeheks, amet mida ta ta\u0308itis kuni 1982."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Klubi ka\u0308ib harilikult koos 2 korda kuus reede pealelo\u0303unal Montreali Jaani Koguduse kiriku seltskondlikes ruumides. Koos istutakse kohvilauas ja maitsetakse ho\u0303rgutisi, ja peaaegu igal korral esitatakse mingi ettekanne nagu video vo\u0303i loeng. Kohvilaud avatakse kell 12:00 ja ettekanded algavad kell 13:00. Suvel on klubi suletud. Liikmemaks on $10. aastas."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Klubi on oma tegevuse ajal suunanud ta\u0308helpanu ka kodumaale ja on rahaliselt toetanud sealseid organiastsioone nagu Vaivara Sinima\u0308gede ma\u0308lestus ja leinamu\u0308u\u0308ri pu\u0308stitamist, Tallinna Lastehaigla toetus fondi ja Eesti Ta\u0308navalaste Projekti."}, {"text_idx": "#000009", "text": "La\u0308ttema\u0308e (MEYWA) ja Montreali Eesti Selts liitusid 2014 ja MES on nu\u0308u\u0308d La\u0308ttema\u0308e omanik ja hooldaja. Montreali Eesti Skaudi- ja Gaidiso\u0303prade Selts (Montreal Estonian Youth Welfare Association, Inc., lu\u0308h. MEYWA) asutati aastal 1956, et anda majanduslikku toetust juba tegutsevatele skautidele ja gaididele. Peatselt osteti 100 aakri suurune maa-ala Laurentiani jalamil Dalesville\u2019is, umbes 90 km Montrealist po\u0303hja-la\u0308a\u0308nes. Kuna maa asub suurelt osalt ma\u0308eno\u0303lvakul, kus on ka allikas, sai koht omale nimeks La\u0308ttema\u0308e. Ehitati sild u\u0308le jo\u0303e, pandi paika ligipa\u0308a\u0308su teed, hakati korrastama metsaalust, ehitati tare ja va\u0308liko\u0308o\u0308k \u2013 u\u0308heso\u0303naga tehti ko\u0303ik vajalik laagrite edukaks la\u0308biviimiseks."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Elav tegevus ka\u0308is La\u0308ttema\u0308el kuni seitsmeku\u0308mnendate aastate keskpaigani. Korraldati skaudi- ja gaidilaagreid, organiseeriti suviseid va\u0308ljaso\u0303ite, ta\u0308histati vo\u0303idupu\u0308ha ja jaanipa\u0308eva, talvel suusapa\u0308evi. Siis hakkas aga tegevus vaibuma, po\u0303hjuseks Montreali eestlaskonna ma\u0308rgatav arvuline kahanemine, ning Skaudi- ja Gaidiso\u0303prade Selts la\u0308ks kaheksaku\u0308mnendatel aastatel \u2018talveunne\u2019."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Toetusi MES ja La\u0308ttema\u0308e edasiseks tegevuseks vo\u0303tavad ta\u0308nuga vastu allja\u0308rgnevad isikud. Samuti, kui soovitakse kasutada La\u0308ttema\u0308ed mingiks u\u0308rituseks, palume vo\u0303tta kontakt MESiga ja\u0308rgmiselt."}]