[{"text_idx": "#000003", "text": "UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsu\u0308u\u0308hikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumU\u0308hiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepo\u0308o\u0308reEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuO\u0303pilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini o\u0303ppida?Lugeja ku\u0308sibNipid jooksuvo\u0303istluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuha\u0308a\u0308lingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi"}, {"text_idx": "#000004", "text": "EriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepo\u0308o\u0308reEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuO\u0303pilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini o\u0303ppida?Lugeja ku\u0308sibNipid jooksuvo\u0303istluseks"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Ain Raal: kapitalismi lastehaigus ja riiklik turbulents rikuvad apteekide tervise"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Eestlane ta\u0308idab jaburaid vene seadusi saksa ta\u0308psusega, kiruti no\u0303ukogude ajal. Ta\u0308napa\u0308eval naerdakse hoopis selle u\u0308le, kui Eesti pu\u0308u\u0308ab truualamlikult veelgi rohkem Euroopa Liit olla kui euroliit ise. Kummalisel kombel on meil aga olemas valdkond, kus Eesti ei soovigi olla paavstist pu\u0308ham \u2013 apteegid. Just apteekide osas on Eesti langetanud \"omaenese tarkusest\" veidraid otsuseid, leiab Tartu U\u0308likooli farmakognoosia dotsent Ain Raal."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Omaalgatuslikud apteegiseadused. Alles hiljuti kopeerisime ko\u0303ike hoolega Soomest, apteekidega seonduvat aga millegipa\u0308rast mitte. Soomes, nagu ka Saksamaal, Prantsusmaal, Taanis, Kreekas, Ungaris, Sloveenias ja Luksemburgis, vo\u0303ib apteeki omada ainult u\u0308likoolis farmaatsiao\u0303ppe lo\u0303petanud proviisor, kes on apteegi ainuomanik. Austrias, Hispaanias, Itaalias, Ku\u0308prosel ning La\u0308tis ja Leedus peab proviisor omama mingit osa apteegist vo\u0303i kontrolli selle otsuste u\u0308le. Eestis asjad nii ei ole. Meil vo\u0303ib apteeki vo\u0303i tervet apteegiketti omada igau\u0308ks, kellel tahtmist ja raha ja\u0308tkub."}, {"text_idx": "#000009", "text": "EL-i liikmesriikidest on u\u0308le kahe kolmandiku pidanud otstarbekaks reguleerida apteekide omamist ja asutamist, sest apteegituru ta\u0308ielik liberaliseerimine pole andnud u\u0308hiskonnale oodatud tulemust. Eestis on ta\u0308pselt vastupidi: teiste riikide kogemusi ignoreerides on piirangud apteekide asutamisele (elanike arv apteegi kohta ja apteekide vahekaugus) hoopis kaotatud. Euroopas on proviisorit erinevalt Eestist alati iseenesestmo\u0303istetavalt tervishoiuto\u0308o\u0308tajaks peetud. Meil pidid proviisorid raha koguma ja juristilt teenust ostma, et lo\u0303puks tervishoiuto\u0308o\u0308taja staatus saavutada."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Maailmas tavapa\u0308rase praktika ja\u0308rgi on ravimite tootmine, hulgimu\u0308u\u0308k ja jaemu\u0308u\u0308k lahutatud. Eestis senini mitte. Ravimiameti andmetel oli 2010. aastal 85,4 protsenti ravimite hulgimu\u0308u\u0308giturust kahe suurema hulgimu\u0308u\u0308ja ka\u0308es, kellele kuulus u\u0308htlasi enamik ravimite jaemu\u0308u\u0308giga tegelevatest u\u0308ldapteekidest. Meil peavad hulgimu\u0308u\u0308jad u\u0308htlasi apteegikette ehk ostavad iseenda ka\u0308est ravimeid. On siililegi selge, et niisuguses apteegis to\u0308o\u0308tav eriharidusega proviisor ei ole oma professionaalsetes otsustas vaba, vaid allub a\u0308rimeestest omanike diktaadile."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Teatud u\u0308leminekuperioodi jooksul tuleb Eestiski arstirohtude hulgi- ja jaemu\u0308u\u0308k lahutada. Riik va\u0308a\u0308rib kiitust ka viimase aja pu\u0308u\u0308dluste eest kehtestada apteekrile erialase eneseta\u0308iendamise no\u0303ue, apteekide asutamiskohustus maapiirkondadesse ning anda apteegi omamise o\u0303igus proviisorile."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Ent miks ko\u0303ik see seni enamikest Euroopa riikidest teistmoodi on olnud? Sellepa\u0308rast, et taasiseseisvunud Eesti ei ole ikka veel suutnud vabaneda kapitalismi lastehaigusest, mille ko\u0303ige murettekitavamaks su\u0308mptomiks on a\u0308ri eelistamine tervisele."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Arenenud riigid on suutnud a\u0308ri etteseadmisest tervise ees ammu va\u0308lja kasvada ega pea u\u0308hiskonnas ko\u0303ige olulisemaks ettevo\u0303tlusvabadust. Ko\u0303ige ta\u0308htsam on ikka tervis! Kui tervis kaob, siis pole mo\u0303ju ega mo\u0303nu enam rahastki. Just riigi kohus on tagada tervishoiuteenuste osutamisele ranged no\u0303uded, mis va\u0308listavad a\u0308rihuvide prevaleerimise ja seavad esiplaanile rahvatervise huvid. Maailmapraktika on ammu na\u0308idanud, et inimese tervisega seotu ei ole ja\u0308tkusuutlikult korraldatav liberaalse a\u0308rimaailma tavareeglite ja\u0308rgi. Heaks na\u0308iteks on Ungari apteegiturg, kus apteekidele seati 1994. aastal asutamis- ja omandipiirangud, mis kahe aasta pa\u0308rast kaotati ja 2010. aastal taaskehtestati. Ungari kogemus na\u0308itas, et reguleerimata apteegiturg ei harmoniseeru riigi u\u0308lesandega tagada oma elanikele ravimite ka\u0308ttesaadavus, apteegiteenuse so\u0303ltumatus, efektiivsus ja kvaliteet. Pa\u0308rast seda, kui Islandil apteekide asutamispiirangud 1996. aastal kaotati, suurenes pealinna apteekide arv kahe aastaga 67 protsenti, maal aga ko\u0303igest 17 protsenti, asudes seeja\u0308rel hoopis langema. Eesti ei taha aga o\u0303ppida teiste riikide vigadest ja on kohe valusasti astumas sama reha otsa. 9. juunist kaovad apteekide asutamispiirangud, sest riigikohus tunnistas need po\u0303hiseadusvastaseks. Otsuse po\u0303hjenduseks on apteekide asutamispiirangute vastuolu ettevo\u0303tlusvabadusega ja vo\u0303rdsuspo\u0303hio\u0303igusega. Ent po\u0303hiseadus sa\u0308testab ka, et igau\u0308hel on o\u0303igus tervise kaitsele! Kas taas on a\u0308ri tervisest ta\u0308htsam? Ometi ei kahtle keegi nt perearstiteenuse asutamis- ja tegevuspiirangute po\u0303hiseaduspa\u0308rasuses. Apteekreid napib"}, {"text_idx": "#000014", "text": "Apteekide asutamispiirangute kaotamine po\u0303hjustab to\u0303ena\u0308oliselt uute apteegikettide teket ja apteekide arvu suurenemist. PwC Eesti prognoosi kohaselt vo\u0303ib meie apteekide arv viie aasta jooksul kasvada 150 apteegi vo\u0303rra. Ometi on Eestis juba praegu apteekide arv elanike kohta suurem kui enamikes Euroopa riikides, kusjuures apteekrite arvu suhe elanikkonnaga on Euroopa keskmisel tasemel.Veel rohkem apteeke ei ta\u0308henda sugugi rohkem tervist. Apteekidele laekuv raha \"lahjeneb\" u\u0308ha rohkemate apteekide vahel ning uute apteekide massiline asutamine viib sektori ta\u0308iendavate asutamiskulude to\u0303ttu kahjumisse. Otseloomulikult hakatakse neid kulutusi millegi arvel kompenseerima. Naiivne on loota, et suurenev konkurents muudab ravimid hinnalt soodsamaks. Juurdehindlusprotsent ravimite hulgihinnale vo\u0303imaldab juba praegu apteekidel ha\u0308davaevu toime tulla. To\u0303ena\u0308oliselt hakatakse survestama riigiisasid, suurendamaks ravimite juurdehindlust. Seega tuleb kapitalismi lastehaigus kinni maksta ravimite vajajatel."}, {"text_idx": "#000015", "text": "A\u0308rimeestest omanike surve tervishoiuto\u0308o\u0308tajast apteekrile suureneks veelgi: viimased on sunnitud soovitama eelistatult majanduslikult kasulikumaid ravimeid ja neile pressitakse peale mitte just ha\u0308davajaliku lisamu\u0308u\u0308ki. Juba praegu on Eestis puudu 90-150 proviisorit-farmatseuti, kelle defitsiit suureneb apteekide arvu kasvades umbes 400-ni. La\u0308hiaastail pensioneerub suur osa apteekreid, mis to\u0308o\u0308tajate puudust veelgi kasvatab. Erialato\u0308o\u0308taja koolitamine vo\u0303tab 3-5 aastat, seega kasvab ta\u0308iendava to\u0308o\u0308jo\u0303u vajadus kiiremini kui spetsialistide koolitamine, mis makstakse kinni mo\u0303istagi maksumaksja taskust."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Mida to\u0308o\u0308andjad teevad? Hakkavad to\u0308o\u0308jo\u0303udu u\u0308ksteiselt a\u0308ra ostma. Esimeste seas annavad palgaahvatlusele ja\u0308rele tagasihoidlikuma to\u0308o\u0308tasuga maapiirkondade apteekrid, millele ja\u0308rgneb paratamatult apteekide sulgemine va\u0308hemasustatud paikades. Otstarbekaim on apteeke rajada suuremat ka\u0308ivet andvatesse rahvarikastesse kohtadesse. Apteekrite defitsiidi tingimustes hakatakse va\u0308hendama ka apteekide lahtiolekuaegu ning proviisoreid-farmatseute sunnitakse tegema rohkem to\u0308o\u0308tunde, mis mo\u0303jub kurnavalt ja suurendab eksimise ohtu. Ja lo\u0303puks \u2013 na\u0308iliselt seisab riik hea vo\u0303rdsete vo\u0303imaluste eest apteekide pidamisel, kuid tegelikult antakse eelis (uutele) apteegikettidele. Mitmeku\u0308lgse majandustegevusega suurettevo\u0303ttel on lihtsam u\u0308he sektori kahjumiga toime tulla kui u\u0308ksikomanikest proviisoritel."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Eestil on tehtud eksisamme veel vo\u0303imalik parandada apteekide omandipiirangute kehtestamisega. Selleks on apteekrid koostanud ravimiseaduse muutmise seaduse eelno\u0303u, mille ja\u0308rgi saaks apteegi ainu- vo\u0303i enamusomanikuks olla u\u0308ksnes proviisor. Planeeritav 8-aastane u\u0308leminekuaeg tundub mo\u0303istlik ja realistlik. Ent olgem ausad: o\u0303nn ei tule ka siis kohe o\u0303uele, sest valdkond on keeruline, erinevaid asjaolusid ja muutujaid palju, reguleerimatust veel rohkem. Meil, apteegiteenuse vajajatel, on apteekide omandipiirangust to\u0303ena\u0308oliselt siiski rohkem vo\u0303ita kui asutamispiirangute tu\u0308histamisest kaotada. Proviisorina pooldan apteekide kuulumist oma eriharidusliku kompetentsiga ametio\u0303dedele ja -vendadele. Seevastu riigi kodanikuna olen apteekide kuulumisega proviisoritele no\u0303us vaid siis, kui keegi vo\u0303i miski garanteerib, et proviisoritest ei saa a\u0308rimeeste apteegikettide \"tankiste\". Kvaliteetse apteegiteenuse peavad tagama riiklikult kaalutletud otsused, mitte enne valimisi populismist tiivustatud tormamine. Korda vo\u0303iks tagada loodav avalik-o\u0303iguslik Proviisorite Koda, ent siin on vaja selget, mo\u0303istusepa\u0308rast ja kontrollile alluvat u\u0308lesannete jaotust apteekide omanike ja riigi vahel. Pole mo\u0303tet ko\u0303iges su\u0308u\u0308dlasteks pidada a\u0308rimehi, sest a\u0308ri eesma\u0308rk ongi turuu\u0308lemvo\u0303imu ja kasumit saavutada. Puuduvad \"head\" proviisoriapteegid ja \"pahad\" ketiapteegid, apteek on apteek. Kui u\u0308hed kehvemat apteegiteenust pakuvad vo\u0303i kui a\u0308ri toimub ebaeetiliselt ja vastuolus rahvatervisega, siis on pigem riik midagi tegemata ja\u0308tnud.Ravimite valdkonnas on riik rahva tervise kaitsmisega ta\u0308nu ravimiameti heale to\u0308o\u0308le suurepa\u0308raselt toime tulnud. Tugevast riigist ja ametnike pa\u0308devusest ei ko\u0303nele aga ebaja\u0308rjekindlus ja pidevad segased muutused apteekide seadusandluses, mis on po\u0303hjustanud apteegialal \"turbulentsi\". Spetsialistidega peetakse no\u0303u kahjuks va\u0308he."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Ehk tuleks meil sarnaselt La\u0308tiga luua sotsiaalministeeriumi juurde apteegiosakond, mis defineeriks apteegi mo\u0303iste, ma\u0308a\u0308ratleks proviisorite kutsestandardi, vaataks u\u0308le ja karmistaks uute apteekide asutamise, aga ka seniste pidamise tingimused. Apteekide arv peaks pigem va\u0308henema, aga mitte va\u0308ljasuretatavate proviisori- ja maa-apteekide arvel, vaid u\u0308le tuleks vaadata no\u0303uded u\u0308liarvukatele kaubanduskeskustes tegutsevatele rohupoodidele. Tagamaks kvaliteetset apteegiteenust, tuleb apteegipidajal hoida palgal piisav arv to\u0308o\u0308tajaid ning vo\u0303imaldada neile ta\u0308ienduskoolitusi. Lisaks sellele, et meil puudub ikka veel proviisorite kutsestandard, pole reguleeritud proviisorite ja farmatseutide suhtearv apteegis ega nende ta\u0308pseid to\u0308o\u0308kohustusi vo\u0303i erialaseid o\u0303igusi. Pole loogiline, et proviisor o\u0303pib viis aastat ja farmatseut kolm ning nende ainsaks erinevuseks on, et proviisor vo\u0303ib olla apteegi juhataja, farmatseut mitte. Erinev erialane kompetents ja vastutus rahvatervise eest peaks kajastuma ka erinevates palganumbrites, mis tuleks Eestis proviisoritele kui tervishoiuto\u0308o\u0308tajatele va\u0308hemalt miinimumtasuna paika panna.On u\u0308lim aeg Euroopa kogemused ja teaduspo\u0303hisus rakendada mo\u0303istusepa\u0308raselt Eesti apteekide valdkonnas korra majja lo\u0308o\u0308misel. Po\u0303hiseaduse ja\u0308rgi on igau\u0308hel meist o\u0303igus no\u0303uda riigilt oma tervise kaitset, mis peaks olema ta\u0308htsam kellegi a\u0308rihuvidest ja ettevo\u0303tlusvabadusest."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Eesti tervishoiusu\u0308steemi probleeme aitaks lahendada apteekide suurem panus"}, {"text_idx": "#000026", "text": "Eesti toidujulgeolek vajab senisest suuremat ta\u0308helepanu"}, {"text_idx": "#000027", "text": "Eesti inimesed saavad lapsi u\u0308ha enam peale \"parim enne\" mo\u0308o\u0308dumist"}, {"text_idx": "#000042", "text": "Kui hea on Eestis elada ehk mida ra\u0308a\u0308givad Exceli tabelid?"}, {"text_idx": "#000051", "text": "Arutelu orientalistidega: kas enesetaputerroristil on tagasiteed?"}, {"text_idx": "#000052", "text": "Etnobotaanik: looduslike taimede kasutus tuleb n-o\u0308 emapiimaga ka\u0308tte saada"}, {"text_idx": "#000053", "text": "Arhiivide u\u0308ldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostu\u0308u\u0308milaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine"}]