[{"text_idx": "#000001", "text": "Meelis Friedenthal: Karantiin, haigused ja teoloogia"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Kuidas olid kesk- ja varauusaja u\u0308hiskonnas omavahel seotud karantiin, haigused ja teoloogia? Teemat lahkab teoloog ja kirjanik Meelis Friedenthal."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Pandeemiaid on ennegi olnud ning ilmselt tuleb edaspidigi. Kogu aeg on muidugi arutatud ka nende po\u0303hjuste u\u0308le. Juba Vanas Testamendis mo\u0303isteti neid ka jumaliku karistusena inimestele: Deuteronoomium 28 toob va\u0308lja, et \u201ekui sa ei kuula Issanda, oma Jumala ha\u0308a\u0308lt, ei pea hoolsasti ko\u0303iki tema ka\u0308ske ja seadlusi, siis [...] Issand nakatab su ku\u0308lge katkuto\u0303ve, kuni see lo\u0303petab sind sellelt maalt, mida sa la\u0308hed pa\u0308rima\u201d. Selliselt on epideemiatel olnud va\u0308ga pikka aega ka teoloogiline mo\u0303o\u0303de, haigusi mo\u0303isteti nii keha kui ka hinge vaevadena. Ei ole mo\u0303tet ravida u\u0308ht, ja\u0308ttes ravimata teise. Haigetele kirjutati va\u0308lja rohtu, aga ka pihti ning keskajal kirjutati isegi arstiteaduskondade statuutidesse sisse pihi kasulikkus ja vajalikkus edukaks raviprotsessiks. Kirikuisa Augustinus kasutab rohkesti Christus medicus, ehk siis Kristuse kui arsti metafoori ning see muutub keskaja jooksul u\u0308ha populaarsemaks. U\u0308ldiselt ei na\u0308htud vaimuliku ja meditsiinilise ravimisviisi vahel vastuolu ning ha\u0308da korral rakendati igaks juhuks mo\u0303lemat."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Muidugi oli mo\u0303ningate haiguste ja inimeste moraalse ka\u0308itumise seos selgem kui mo\u0303ne teise puhul. Nii na\u0308iteks saadi hiliskeskajal u\u0308sna kiiresti aru, et su\u0308u\u0308filis kandub edasi seksuaalse la\u0308bika\u0308imise teel ning seda haigust peeti vastavalt tulenevaks kuuenda ka\u0308su vastu eksimisest (peccatum contra sextum). Katoliiklikus ja luterlikus arvestuses on kuues ka\u0308sk see, mis keelab abielu rikkuda. Kui su\u0308u\u0308filis oli sellisel moel pigem u\u0308ksikisiku ka\u0308itumisega seotud karistus, siis epideemiad nagu katk olid seotud laiemalt kollektiiviga. Ku\u0308simus oli niisugusel puhul pigem u\u0308hiskondlikus su\u0308u\u0308s ning ravi pidi olema samuti u\u0308hiskondlik. Katkuga seostati eelko\u0303ige uhkuse pattu ja sellest tulenevalt ma\u0308a\u0308rati ka ravi. Praktilise poole pealt ta\u0308hendas see karantiini, mis on oma olemuselt suuresti religioosne kontseptsioon, aga toimib samavo\u0303rra ka meditsiiniliselt. So\u0303na tuleb itaalia keelest (quaranta giorni) ja ta\u0308hendab \u201eneljaku\u0308mmend pa\u0308eva\u201d, mille jooksul o\u0303hutati inimesi elama nagu mungad kloostris \u2013 palvetama, pidama mo\u0303o\u0303dukust, hoiduma teistega la\u0308bika\u0308imisest. Nagu me teame, kestab ka paastuaeg, mis meilgi parajasti ka\u0308es, ta\u0308pselt neliku\u0308mmend pa\u0308eva. Karantiiniga seoses anti inimestele lu\u0308hikesi ja praktilisi juhtno\u0308o\u0308re. Nii u\u0308tleb ja\u0308rgnev distihhon:"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Haec tria tabificam tollunt adverbia Pestem,"}, {"text_idx": "#000010", "text": "Kuna meditsiin on jumalik ja Kristus ise on arst, siis ta\u0308hendab see, et igale haigusele annab Jumal ka ravi. Keskajal mo\u0303isteti arsti ja vaimuliku abi va\u0308ga erinevana sellest, mida oli pakkuda no\u0303idadel ja mida sai teha no\u0303idusega ning posimisega haiguse ravimist karistati karmilt. Sisuliselt ta\u0308hendas see ametlikult sanktsioneeritud tervenduspraktikast ko\u0303rvalehiilimist, mis oli u\u0308ks mittevaga ja nurjatu ka\u0308itumine. No\u0303iduse abil ravimine vo\u0303i siis ma\u0308a\u0308ratud karantiini-vagadusest ko\u0303rvalehoidmine vo\u0303is ju po\u0303hjustada uut ja veel karmimat kollektiivset karistust. Selles mo\u0303ttes vo\u0303ib kindlalt o\u0308elda, et keskajal ja varauusajal usuti inimese agentsust maailmas rohkem kui mo\u0303ned ta\u0308napa\u0308evased arvajad seda teevad, va\u0308ites, et inimene ei saa teha midagi ei kliimasoojenemise ega muu u\u0308lemaailmse ha\u0308da po\u0303hjustamiseks ega selle peatamiseks. Keskaja kontekstis peeti sageli maava\u0308rinaid, u\u0308leujutusi vo\u0303i epideemiaid kuidagi inimese poolt po\u0303hjustatuks ning see ta\u0308hendas, et teatava vagadusega on vo\u0303imalik neid samamoodi ka a\u0308ra hoida. Uskuda, et me midagi teha suudame, on va\u0308ga oluline \u2013 ka kesk- ja varauusajal toodi mitmel pool va\u0308lja arusaama, et kui haige heidab meelt, siis oli surm va\u0308ltimatu. Seda vo\u0303ib nimetada ka platsebo efektiks, aga ka ta\u0308napa\u0308evased uurimused na\u0308itavad, et sellel on u\u0308llatavalt suur mo\u0303ju ning erialakirjanduses on hakatud seda nimetama mittefarmakoloogiliseks mehhanismiks, teisiso\u0303nu usuks ravi toimesse. Kui te ei usu, siis te ei pu\u0308si. Kui karantiinis na\u0308ha vagaduska\u0308itumist haiguse a\u0308rahoidmise tarvis, siis vo\u0303iks mingisugust sorti kollektiivset karantiini kliima suhtes nimetada kliimavagaduseks, mis vo\u0303ibolla samal moel suudab lo\u0303plikku karistust a\u0308ra hoida."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Tere tulemast Tartu u\u0308likooli usuteaduskonna blogilehele. Postitame populaarteaduslikke u\u0308levaateid meie to\u0308o\u0308dest ja tegemistest ning huvitavat religiooni ja teoloogia uurimise vallas.\nWelcome to the blog page of the School of Theology and Religious studies of Tartu University . We post (occasionally also in English) popular science overviews of our research and share information on what\u2019s happening in the fields of theology and religious studies."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Tere tulemast Tartu u\u0308likooli usuteaduskonna blogilehele. Postitame populaarteaduslikke u\u0308levaateid meie to\u0308o\u0308dest ja tegemistest ning huvitavat religiooni ja teoloogia uurimise vallas."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Welcome to the blog page of the School of Theology and Religious studies of Tartu University . We post (occasionally also in English) popular science overviews of our research and share information on what\u2019s happening in the fields of theology and religious studies."}]