[{"text_idx": "#000000", "text": "Eesti idufirma UP Catalyst muundab su\u0308sihappegaasi va\u0308a\u0308rtuslikuks materjaliks\nCaverion ja ABB teatasid koosto\u0308o\u0308st energiato\u0303husate hoonete arendamise kiirendamiseks\nRimi ja Ringo piloteerisid korduspakendi kasutamist kolmes kaupluses\nPaide koolinoored valmistasid TalTechi teadlaste ka\u0308e all uusi materjale\nSatelliidiseirel po\u0303hinevast Copernicuse mereteenusest on kasu nii kaluril kui tuulepargi arendajal"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Ujuvsaared paigaldatakse Soolikaoja po\u0303hjasetete ohtlike ainete sisalduste va\u0308hendamiseks ning pinnavee kvaliteedi parendamiseks. Rakvere linnavalitsuse keskkonnaspetsialisti Riin Sikka so\u0303nul na\u0308itavad LIFE IP CleanEST projekti uurimistulemused, et Soolikaoja on halvas seisundis. \u201eSee on po\u0303hjustatud ko\u0303rgest nitraatide sisaldusest, mis on iseloomulik piirkonna po\u0303hjaveele. Samuti leidub Soolikaojas mitmeid teisi saasteaineid,\u201c u\u0308tles Sikka."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Uurimisgrupi juhi, Eesti Keskkonnauuringute Keskuse peaspetsialist Vallo Ko\u0303rgmaa ettepanekul otsustati Soolikaoja po\u0303hjasetete ohtlike ainete sisalduste va\u0308hendamiseks ning pinnavee kvaliteedi parendamiseks kasutada fu\u0308toremediatisooni vo\u0303tteid ehk taimtervendamist.\u201eKasutame rohetaimi ja nendega seonduvaid mikroorganisme, et vees olevad kahjulikud saasteained lagundada ja kahjutuks teha,\u201c selgitas Ko\u0303rgmaa. Kolmele paistiigile rajatavad ujuvsaared tehakse kergest ujuvmaterjalist, need hulbivad vabalt veepinnal ning to\u0303usevad ja laskuvad veetaseme muutudes."}, {"text_idx": "#000006", "text": "\u201eUjuvsaarte kasutamise idee la\u0308htus eelko\u0303ige to\u0303igast, et Soolikoja on linna vahel mitmes kohas u\u0308mber kujundatud paisja\u0308rvedeks, mis on sobilikud tehnoloogia kasutamiseks,\u201c po\u0303hjendas Ko\u0303rgmaa valituks osutunud lahendust. \u201eTeisteks olulisteks argumentideks oli, et lahendus on suhteliselt odav ning to\u0308o\u0308tab passiivselt. Boonuseks on veel, et saared pakuvad uusi elupaiku vee-elustikule ja pesitsuspaiku lindudele,\u201c lisas ta."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Saartele istutaud taimed tagavad saasteainete to\u0303husa eemaldamise veekogust, aga pakuvad ka silmailu, mis oli linnakeskkonda arvestades eesma\u0308rk omaette. Lisaks elurikkust soodustava elupaiga loomisele need ka varjutavad vett, mis aitab reguleerida vee temperatuuri ja piirata pa\u0308ikesevalguse hulka vetikate vohamise takistamiseks. Kirikuaia pargi tiiki paigaldatakse kolm ujuvsaart ning tiikide vahelisse kanalisse hakkpuidufilter. Supeluse pargi tiik saab viis ujuvsaart ja Allika pargi paistiigile paigaldatakse kolm ujuvsaart. Kokku on kavas rajada Rakvere linna tiikidele 11 ujuvsaart kogupindalaga 102 ruutmeetrit."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Ujuvsaartele istutatavate taimede osas tehakse valik selliste seast, mis armastavad vett ja tarbivad juurte abil veest saasteaineid. Sellised taimed on na\u0308iteks villpea, hundinui ja erinevad iirised."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Nitraatide sisalduse va\u0308hendamiseks paigaldatakse Kirikuaia pargi tiikide vahelisse kanali po\u0303hja hakkpuitu sisaldavad kotid. Kirikuaia pargi tiikidele paigaldatakse ka automaatseirejaam, mille eesma\u0308rk on saasteainete ja erinevate vee omaduste mo\u0303o\u0303tmine, et ja\u0308lgida ujuvsaarte ja nitraadifiltri efektiivsust ja mo\u0303ju veekogule."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Ujuvsaared vo\u0303ivad saada Rakvere to\u0303mbenumbriks"}, {"text_idx": "#000013", "text": "Soolikaoja on halva o\u0308koloogilise seisundiga 7,5 kilomeetri ulatuses tugevasti muudetud veekogum. Selle valgala on 122,1 ruutkilomeetrit. Uuringuga tuvastati Soolikaoja reostuskoormus ning to\u0308o\u0308tatakse va\u0308lja reostuse va\u0308hendamise meetmed. Koostamisel on ka projekt oja tagasijuhtimiseks looduslikku sa\u0308ngi alamjooksul."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Keskkonnaministeeriumi juhtimisel toimuva Ida- ja La\u0308a\u0308ne-Virumaa veekogumite seisundi parandamise projekt LIFE IP CleanEST katab kokku 240 000 hektarit, ho\u0303lmates u\u0308htekokku 574 km ulatuses vooluveekogusid ja ligi 160 000 hektarit rannikuveekogusid."}, {"text_idx": "#000018", "text": "\u2190 Kunda jo\u0303e paisutamine ja seal elektri tootmine ohustaksid loodusva\u0308a\u0308rtusi\nKaubalaevade ballastvee puhastamine ja\u0308tab soovida \u2192"}, {"text_idx": "#000019", "text": "Energiasa\u0308a\u0308stlik ehitus, taastuvenergia, veepuhastus, taaskasutus, keskkonnahoidlik elustiil.\nInnovaatilised tooted ja lahendused. Uudised ja trendid."}]