[{"text_idx": "#000001", "text": "AvalehtVaria loodEesti majandusEesti perede jo\u0303ukus on ku\u0308mne aastaga ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rselt kasvanud"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Eesti perede jo\u0303ukus on ku\u0308mne aastaga ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rselt kasvanud"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Share this postClose sharing boxEesti perede jo\u0303ukus on ku\u0308mne aastaga ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rselt kasvanudTwitterFacebookLinkedIn"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Eelmise finantskriisi ja pandeemiakriisi vahele ja\u0308a\u0308nud perioodil suurenes Eesti perede jo\u0303ukus ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rselt\nVaralise ebavo\u0303rdsuse tase on Eestis euroala riikide vo\u0303rdluses u\u0308ks ko\u0303rgemaid\nNoored pered tegelevad enam pikaajalise finantsplaneerimisega\nTeisest penisonisambast lahkusid eelko\u0303ige va\u0308heste sa\u0308a\u0308stude, rohkete tarbimislaenude ja krediidipiirangutega isikud"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Eesti Panga ja statistikaameti koosto\u0308o\u0308s 2021. aastal la\u0308bi viidud leibkondade finantska\u0308itumise ja tarbimisharjumuste uuringu tulemused na\u0308itavad, et eelmise finantskriisi ja pandeemiakriisi vahelisel ajal suurenes Eesti perede jo\u0303ukus ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rselt: aastatel 2013\u20132021 kasvas leibkondade vara keskmiselt u\u0308le 50%, seisab Eesti Panga pressiteates."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Eelmisel ku\u0308mnendil, mis ja\u0308i kahe suure kriisi \u2013 globaalse finantskriisi ja koroonapandeemiast po\u0303hjustatud majanduskriisi \u2013 vahele, leidis Eestis aset va\u0308ga du\u0308naamiline majandusareng. Kiirelt kasvasid nii sissetulekud kui ka varade hinnad, misto\u0303ttu suurenes ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rselt ka perede jo\u0303ukus. Selle kasvust annavad u\u0308levaate HFCS (Household Finance and Consumption Survey) uuringud, mida viidi Eestis la\u0308bi aastatel 2013, 2017 ja 2021. HFCS on Eestis ainus andmestik, mille po\u0303hjal saab u\u0308levaate leibkondade varade ja kohustuste jaotumisest. Leibkondade netovara mediaanva\u0308a\u0308rtus kasvas 2013.\u20132021. aastal 43 500 eurolt 66 200 euroni ehk u\u0308le 50%. Eriti kiire oli netovara mediaani kasv kahe viimase uuringu vahel, aastatel 2017\u20132021, ulatudes ligi 40%ni."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Aastatel 2017\u20132021 suurenesid ma\u0308rgatavalt perede likviidsed puhvrid ning likviidsete varade ja sissetuleku suhtarv kasvas enam kui kaks korda. Selle muutuse po\u0303hjus oli hoiuste kiire kasv, kusjuures hoiuste maht kasvas ma\u0308rgatavalt ko\u0303igil sissetulekutasemetel. Kokku suurenes hoiuste mediaanva\u0308a\u0308rtus sel perioodil 1900 eurolt 4300 euroni. Hoiuste kiire kasvu to\u0303ena\u0308olisim po\u0303hjus oli koroonapandeemia, mis kestis ka veel uuringu la\u0308biviimise ajal. See to\u0303i kaasa mitmeid piiranguid, mis va\u0308hendasid leibkondade vo\u0303imalusi teha erinevaid tarbimiskulutusi (puhkus, meelelahutus, va\u0308ljas so\u0308o\u0308mine). Seeto\u0303ttu suurenes sa\u0308a\u0308stmine ja peamine sa\u0308a\u0308stmisviis, eriti kui sa\u0308a\u0308stetakse lu\u0308hiajaliselt, on raha hoiustamine pangas."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Eesti leibkondade laenukoormus on uuringu andmetel euroala keskmisest va\u0308iksem. Laenukoormuse vo\u0303rdlemisel tuleb aga arvestada, et selle optimaalne tase to\u0303useb koos keskmise sissetuleku kasvuga ning Eesti perede sissetulekud on euroala riikide vo\u0303rdluses suhteliselt va\u0308iksed. Perede laenukoormus pu\u0308sis Eestis uuringute lo\u0303ikes stabiilne ning finantshaavatavus ja\u0308i aastatel 2013\u20132021 enam-va\u0308hem samale tasemele. Ka perede osakaal, kes pangast laenu ei saa (vo\u0303i ei saa seda soovitud mahus), pu\u0308sis samal ajavahemikul stabiilselt 7% ligidal."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Kahe viimase ku\u0308sitlusvooru vahel, aastatel 2017\u20132021 muutus ma\u0308rgatavalt noorte perede (peamiselt 16\u201334aastased, va\u0308hemal ma\u0308a\u0308ral ka 35\u201344aastased) finantska\u0308itumine. Lisaks hoiustele suurenes muudesse finantsvaradesse (nagu na\u0308iteks aktsiad) investeerimine ning noorte perede osakaal, kes seda teevad, mitmekordistus. Samal ajal suurenes ma\u0308rgatavalt ka laenuvo\u0303tmine ja kinnisvaralaenude mediaanva\u0308a\u0308rtus kasvas kuni 34aastaste seas ligi 50%, 40 000 eurolt 60 000 eurole. Seejuures kasvas just pikaajaliste kinnisvaralaenude maht; tagatiseta laene omavate perede osakaal seevastu va\u0308henes. See na\u0308itab, et noored pered po\u0308o\u0308ravad varasemast suuremat ta\u0308helepanu pikaajalisele finantsplaneerimisele. Noorte seas on ka finantskirjaoskuse tase ko\u0303rgem kui vanematel Eesti elanikel."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Netovara (vara, millest on maha arvestatud kohustused) on Eestis ebavo\u0303rdselt jaotunud ja ebavo\u0303rdsuse tase on Eestis euroala riikide seas u\u0308ks ko\u0303rgemaid. Samas on ebavo\u0303rdsuse tase pu\u0308sinud aastatel 2013\u20132021 stabiilne. U\u0308ks suure varalise ebavo\u0303rdsuse po\u0303hjuseid Eestis on ettevo\u0303tlusvara suur osakaal varades. Ebavo\u0303rdsust va\u0308hendab see, et valdav osa Eesti peresid omavad oma eluaset, mitte ei rendi seda."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Teise penisonisambasse kogumise vabatahtlikuks muutmisel lahkus teisest sambast ligi viiendik varaomanikest. Esimese laine lahkujatele tehti 2021. aasta septembris 1,3 miljardi euro eest va\u0308ljamakseid ja teise samba koguvara va\u0308henes 24%. Teisest sambast lahkusid eelko\u0303ige need Eesti elanikud, kellel puudusid sa\u0308a\u0308stud, kellel oli tarbimislaene ning kes ei saanud krediidipiirangute to\u0303ttu laenu. See profiil la\u0308heb kokku esmaste hinnangutega va\u0308ljavo\u0303etud pensioniinvesteeringute kasutamise kohta, mille po\u0303hjal on teada, et veerand va\u0308ljavo\u0303etud rahast suunati tarbimisse ning ligi ku\u0308mnendik la\u0308ks laenude tagasimaksmiseks. Lahkumisotsuse tegemine oli seotud ka finantskirjaoskuse ja riskikartlikkusega \u2013 suurema finantskirjaoskuse puhul oli teisest sambast lahkumine va\u0308hem to\u0303ena\u0308oline, samal ajal kui riskikartlikumad lahkusid sagedamini."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Uuringu andmestik vo\u0303imaldas hinnata ka leibkondade finantshaavatavust aastatel 2021\u20132023 ning ka juhul kui euribori tase to\u0303useks 6%ni. Mudelipo\u0303hised hinnangud ei na\u0308idanud, et viivislaenude ma\u0308a\u0308r kasvaks oluliselt. Euribori to\u0303usust tingitud intressikulude kasv on ulatuslikum jo\u0303ukamatel peredel, kellel on suuremad eluasemelaenud. Samas on suurema sissetulekuga leibkondadel ka enam likviidseid varasid ja rohkem vo\u0303imalusi oma tarbimiskulutusi va\u0308hendada ning kulude mo\u0303o\u0303duka kasvu korral vo\u0303ib eeldada, et nad suudavad oma laenu teenindamist ja\u0308tkata. Eluasemelaenumaksete ja sissetulekute suhtarv on ko\u0303rgeim va\u0308iksema sissetulekuga ja eluasemelaene omavatel leibkondadel ning neid vo\u0303ib pidada intressima\u0308a\u0308rade to\u0303usu suhtes ko\u0303ige haavatavamaks segmendiks."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Fakte leibkondade varade ja kohustuste kohta:"}, {"text_idx": "#000014", "text": "Peamine elukoht on Eesti perede ko\u0303ige hinnalisem vara ja kodu omamine on meil sagedasem kui euroala riikides keskmiselt\nPeaaegu kolmandiku reaalvaradest moodustavad selliste ettevo\u0303tete varad, kus leibkonnaliikmed to\u0308o\u0308tavad. Sellise ettevo\u0303tlusvara osakaal kasvas 2013.\u20132021. aastal 20%lt ligi 30%le\nSuurima osa Eesti leibkondade finantsvaradest moodustavad pangahoiused. Muid finantsvarasid on vo\u0303rreldes teiste euroala elanikega va\u0308he, aga aktsiate osakaal suurenes aastatel 2013\u20132021 kiiresti\nLeibkondade laenude mahust moodustavad kinnisvaralaenud valdava osa, ligi 90%\nEesti leibkondade laenukoormus on euroala keskmisest va\u0308iksem ning pu\u0308sinud aastatel 2013\u20132021 stabiilsel tasemel"}, {"text_idx": "#000015", "text": "Leibkondade finantska\u0308itumise ja tarbimisharjumuste uuring (HFCS) toimub euroala riikides regulaarselt alates 2010. aastast. Ko\u0303iki euroala riike ho\u0303lmav ulatuslik uuring vo\u0303imaldab vo\u0303rrelda riikide leibkondade finantsseisu. Eestis on HFCSi ku\u0308sitlusi koosto\u0308o\u0308s statistikaametiga la\u0308bi viidud aastatel 2013, 2017 ja 2021."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Reinvest24Mida soovitavad eksperdid: kas praegusel a\u0308reval ajal tasub investeerida Moldova kinnisvarasse?"}, {"text_idx": "#000022", "text": "Mida soovitavad eksperdid: kas praegusel a\u0308reval ajal tasub investeerida Moldova kinnisvarasse?"}, {"text_idx": "#000023", "text": "Nasdaq Balti bo\u0308rsidAktsiatesse investeerimise ABC"}, {"text_idx": "#000026", "text": "Partnerite reklaampindToeta Rahajutud.ee tegemisi ja hangi endale pu\u0308siv reklaampind meie esilehel"}, {"text_idx": "#000027", "text": "Toeta Rahajutud.ee tegemisi ja hangi endale pu\u0308siv reklaampind meie esilehel"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Madis Mu\u0308ller: majanduse toibumine tuleb aeglane"}, {"text_idx": "#000030", "text": "Majandus hakkab ja\u0308rgmisel aastal tasapisi kosuma"}, {"text_idx": "#000031", "text": "Hinnakasv pu\u0308sib aasta lo\u0303puni 4\u20135% vahemikus"}, {"text_idx": "#000032", "text": "Eesti Panga so\u0303nul majanduse kiiret taastumist la\u0308hiajal ei paista"}, {"text_idx": "#000033", "text": "To\u0308o\u0308tuse to\u0303usu taga on suurem aktiivsus to\u0308o\u0308turul"}, {"text_idx": "#000034", "text": "Aeglasem hinnato\u0303us aasta teises pooles toetab majanduskasvu"}, {"text_idx": "#000035", "text": "Tarbijahindade to\u0303us aeglustus, teenused kallinesid"}, {"text_idx": "#000036", "text": "Kaubaimport va\u0308henes esimeses kvartalis aastavo\u0303rdluses 3%"}]