[{"text_idx": "#000001", "text": "teemaga edasiminekuks kirjeldame arutelu all olevat situatsiooni: Vaimulik on\nsunnitud tegelema isikuga, kellel pole koguduses soovitajaid ja pole ta\u0308pselt teada\nisiku taust. Sellised vo\u0303ivad olla po\u0303genikud vo\u0303i vo\u0308o\u0308rto\u0308o\u0308lised \u2013 ta vo\u0303ib olla\nsooritanud la\u0308hteriigis selliseid kuritegusid (tapmine, orjastamine,\nva\u0308gistamine, tahtlik vigastamine). Keskendume pihtimisele kui mineviku\nsaladuste vaimulikule avaldamise vormile ning pihisaladusele."}, {"text_idx": "#000002", "text": "uurimisprobleemi: milline peaks olema vaimulike positsioon pihtimisel\nsaavutamaks pihtiva isiku eetilist tasakaalu ja kogukonna suurema osa liikmete"}, {"text_idx": "#000007", "text": "kes kaalub kuriteo kulusid, ei arvesta surmaja\u0308rgset tarbimist ja tema\nkaalutlused piirduvad fu\u0308u\u0308silise eluea perioodiga (sotsiaalse reputatsiooni,"}, {"text_idx": "#000008", "text": "erinevus ilmalikust kohtumo\u0303istmise menetlusest seoses hirmutava ja halbu\ntegusid a\u0308rahoidva mo\u0303juga on, et kiriklik pihtimine koos meeleparandusega\npiirdub pihisaladuse to\u0303ttu ainult konkreetse pihtinud isikuga, tal puudub\nhirmutav mo\u0303ju teistele kuritegu kavatsetavatele isikutele. Ilmaliku kuriteo\nmenetlemisel on hirmutav mo\u0303ju mitte ainult konkreetsele isikule, vaid ka kogukonnale."}, {"text_idx": "#000009", "text": "vo\u0303iks olla seega religioosne (suhted Jumalaga), psu\u0308hholoogiline (isiku\nka\u0308itumise paremaks muutmine) ja sotsiaalne (halbade tegude a\u0308rahoidmine"}, {"text_idx": "#000011", "text": "teoloogiline narratiiv on pa\u0308rast pattulangemist tekkinud inimkonna ja inimese\neraldatus Jumalast, mille to\u0303ttu inimene ei oska enam eristada head ja halba.\nPatustamine on alati seotud halbade tegude tegemisega teiste inimeste vastu.\nPihtimine viib la\u0308bi enesehindamise avanemisele Jumalale ja liikumisele Jumala\npoole koos oma inimlike no\u0303rkuste kui ka kannatustega (Wilkes 2014: 61 ja 65)."}, {"text_idx": "#000014", "text": "mo\u0303jutab kultuuriline taust, po\u0303genike puhul seda eriti. Kultuur (sealhulgas\nreligioon) ma\u0308a\u0308rab, millised teod on piisavalt halvad nende hukkamo\u0303istmiseks ja\nsealhulgas u\u0308lestunnistamiseks. Sellest ku\u0308simusest vo\u0303ib tuleneda ja\u0308reldus, et\ninimene peab kiriklikuks pihtimiseks olema sotsiaalselt ja psu\u0308hholoogiliselt\nku\u0308psenud \u2013 tal peab olema vajadus kellegagi jagada teda kannatama panevat\nkogemust ja ta peab aru saama religioosse u\u0308lestunnistuse ta\u0308hendusest. Seega ei\nsaa pihtimine olla formaalne akt vaimulikule meeldimiseks, vaid sisemise"}, {"text_idx": "#000019", "text": "erapihile lisandub seadusega hingehoidlik vestlus, mis ei sisalda pihtide\nprotseduurilist ku\u0308lge. Hingehoidlik vestlus sisaldab aga siiski tahet fakte\navaldada ning kanooniliselt fakti a\u0308ra kuulanud vaimulik ei la\u0308he seda edasi\nra\u0308a\u0308kima. Samas on probleem praktikas see, mille poolest hingehoidlik vestlus"}, {"text_idx": "#000020", "text": "p 1 kohaselt \u201eo\u0303igus tunnistajana keelduda kutse- vo\u0303i muus tegevuses teatavaks\nsaanud asjaolude kohta on Eestis registreeritud usuorganisatsiooni vaimulikul.\u201c Sama seaduse \u00a7 72 lg 1 kohaselt on\no\u0303igus u\u0308tluste andmisest keelduda ka vaimuliku abipersonalil. Karistusseadustiku\n\u00a7 72 lg 3 ja\u0308rgi on vaimulikul ja abipersonalil kohustus siiski anda u\u0308tlusi, kui\nu\u0308tluste andmist taotleb kahtlustatav vo\u0303i su\u0308u\u0308distatav."}, {"text_idx": "#000021", "text": "kommunikatsioon erapihil ja hingehoidval vestlusel toodud juba seadusega"}, {"text_idx": "#000022", "text": "Soone (2003) soovitab: \u201eKui on tegemist ra\u0308nga kuriteoga, saab pihiisa\nsoovitada, et asjaosaline ise oma su\u0308u\u0308 u\u0308les tunnistab ja vastavalt seadusele\nkaristust kannab. Mingil juhul ei saa ta seda ise su\u0308u\u0308aluse eest teha. Nii\nrikuks ta ametivannet ega suudaks oma hingehoidlikku u\u0308lesannet ta\u0308ita.\u201c Soone ei ta\u0308psusta, millised kuriteod\non ra\u0308ngad ning kuidas anda mo\u0303juvat soovitust."}, {"text_idx": "#000023", "text": "(jurist, arst, psu\u0308hholoog) konfidentsiaalsuskohustus kliendi suhtes pole nii\nabsoluutne nagu vaimulikel. Kui no\u0303ustaja ikkagi na\u0308eb kliendis suurt ohtu\npaljudele inimestele, siis ta vo\u0303tab midagi ette kurja teo a\u0308rahoidmiseks."}, {"text_idx": "#000024", "text": "senini olnud vaikimiskohustus isegi ekstreemsetel juhtudel (Donze 2018: 272).\nAndmekaitse pihtimisel soodustab kuritegelikku ka\u0308itumist. Po\u0303genik vo\u0303ib\ntulevikus olla va\u0308givaldne ja vo\u0303imalikud on uued ohvrid, sest vaimuliku poolt\nantud soovitus ka\u0308ituda edaspidi o\u0303iguskuulekamalt ei pruugi olla piisavalt"}, {"text_idx": "#000026", "text": "Connell (2018) kirjutas seoses laste suhtes toimepandud seksuaalkuritegudega,\net katoliku kiriku seadusega keelatakse kirikust va\u0308ljaheitmise a\u0308hvardusel\npreestril talle pihil teadasaadu avaldamine u\u0308ksko\u0303ik mis moel \u2013 so\u0303na vo\u0303i teoga.\nSelle tulemusena ei teatanud preestrid kurjategijatest tsiviil- ja\nkirikuvo\u0303imudele. Laste seksuaalne a\u0308rakasutamine on u\u0308helt poolt kuritegu(kuriteo ja karistusega tegelevad\no\u0303iguskaitseorganid, kelle tegevust ei tohi takistada), teiselt poolt\nreligioosne patt (sellel juhul on kohane ra\u0308a\u0308kida meelparandusest ja andestusest"}, {"text_idx": "#000029", "text": "uuritava kuriteo puhul on konflikt kurjategija ja ohvri vahel \u2013 kurjategijal on\no\u0303igustatud ootus karistuse o\u0303iglusele ning karistuse aegumisel su\u0308ndmuse\nunustamisele. Ohver ootab, et kuritegu karistatakse ning karistuse va\u0308ltimatus\nhoiab a\u0308ra ja\u0308rgnevad kuriteod. Pihtimise puhul ohver va\u0308listatakse protsessist,\nomavahel vo\u0303istlevad vaimuliku ja kurjategija va\u0308a\u0308rtused. Kohtulik kahetsemine\nva\u0308listatakse, kahetsemise tunnustus on religioosne ja konfidentsiaalne."}, {"text_idx": "#000030", "text": "tunnistatakse pihisaladuse kui religioosse tava kehtivust ja selle rikkumine\nriigi poolt ei anna paljudel juhtudel to\u0303endusmaterjali kuriteo ilmalikuks\nmenetlemiseks. USA-s (Oregonis) vanglaametnikud lindistasid mo\u0303rvakahtlusega\nisiku pihtimist katoliku preestrile \u2013 see to\u0303end loeti kohtu poolt\nmittekehtivaks (R.N.S. 19.02.1997: 184). Pihtimine Skype\u2019i vo\u0303i telefoni teel\npeaks olema pihisaladus ning ametivo\u0303imud ei tohiks u\u0308lekannet ja\u0308lgida."}, {"text_idx": "#000032", "text": "on muutumas \u2013 kui Piibli kohaselt on po\u0303hiro\u0303hk Jumala nimel kohtumo\u0303istmisel\n(patustajale o\u0308eldakse \u201eta on eksinud, ta lubab edaspidi niimoodi enam ka\u0308ituda,\nvaimulik annab andestuse ja uks patustaja taga sulgub\u201c), siis juba 1960-tel sai\naktuaalseks pihtimise ka\u0308igus antav no\u0303ustamine. Sellist no\u0303ustamist vo\u0303ib nimetada\n\u201emitte-direktiivseks no\u0303ustamiseks\u201c, kus ei anta ka\u0308itumisno\u0303u, vaid abistatakse inimest iseenda\nprobleemide avamisel (jutustamisel) ja vastuste leidmisel (Davin 1967: 60)."}, {"text_idx": "#000033", "text": "(2009: 443) vo\u0303rdleb katoliku kirikut pihtimisprotseduuris spetsiaalteenuse\nvahendajaga (vahendaja pihtiva isiku ja Jumala vahel) ja toob majandusest sisse\ntehingukulude mo\u0303iste. Mida va\u0308hem on protsessis vahendajaid, seda va\u0308iksemad on\ntehingukulud u\u0308hiskonnale ja va\u0308iksemad informatsioonikaod. Arrun\u0303ada tsiteerib\nAdam Smithi ja Max Weberit, et katoliiklik pihtimine on va\u0308hem efektiivne kui\nprotestantlik lunastuse taotlemine vahetult Jumala poole po\u0308o\u0308rdudes."}, {"text_idx": "#000035", "text": "isiku otsustada, mida ta vaimulikule ra\u0308a\u0308gib. U\u0308hest ku\u0308ljest on see seotud\nu\u0308hiskonna moraaliga (kas peetakse u\u0308ldse moraalituks rohkem vo\u0303i va\u0308hem varjata\nfakte vaimuliku eest). Teisalt u\u0308ha rohkem va\u0308heneb formaalse kiriku osata\u0308htsus\nning suureneb isikute arv, kes tajuvad Jumalikkust ja sellest la\u0308htuvat o\u0303igluse\nmo\u0303istmist isiklikult loodud mo\u0303istetes. Kui isikud tajuvad vo\u0303imalust saada\nandestust Jumalalt ilma vaimulikule pihtimata ja pihtides otse Jumalale, siis"}, {"text_idx": "#000065", "text": "La\u0308hemal to\u0303ele (Kosmos. Teadvus. Jumal.)"}, {"text_idx": "#000066", "text": "Avaldatud materjalide o\u0303igused kuuluvad toimetusele ja autoritele. Ajakirja ja toimetuse kohta vt siit; kontakt: toimetus[a\u0308t]kjt.ee"}]