[{"text_idx": "#000001", "text": "Harilik ha\u0308rjasilm on ko\u0303ige tavalisem karikakraks nimetatav lill. Rahvasuus on ta olnud erinevate nimedega, kuid paljud neist on viidanud teatud kodulinnu tagumisele poolele ja seeto\u0303ttu on taimele ametlik nimi pandud vo\u0303rdlemisi mittemidagiu\u0308tlev. Kaasajal nimetatakse teda rahva seas enamasti karikakraks ja ehkki see ei ole korrektne, ei ole see ka suur patt."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Ha\u0308rjasilm on va\u0308ga tavaline niidulill ja eriti arvukas neil aladel, mis millalgi olnud ka po\u0303lluna kasutusel. U\u0308ldjuhul idaneb ha\u0308rjasilm ha\u0308sti va\u0308ga erinevatel muldadel ja o\u0303itseb rikkalikult juba teisel kasvuaastal."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Levik: levinud u\u0308le Eesti, tavaline\nLooduskaitse: ei ole kaitse all, u\u0308sna tavaline liik"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Valge madar on u\u0308ks paljudest valgete o\u0303itega madaratest. Meiegi taimevalikus on lisaks valgele madarale valgete o\u0303itega veel va\u0308rvmadar. Valge madar on va\u0308rvmadarast pehmem, sageli ei seisa ta taimestikus pa\u0308ris iseseisvalt pu\u0308sti, vaid toetub teistele taimedele. Valge madar on u\u0308ks meie tavalisemaid madaraid, kasvades va\u0308ga erinevates niidutu\u0308u\u0308pides aga teda leiab ka teede a\u0308a\u0308rtest, po\u0303lluservadelt, ja\u0308a\u0308tmaadelt, metsaservadelt jm. Looduses hu\u0308bridiseerub ta vahel kollaste o\u0303itega hobumadaraga ja ka hu\u0308briidid on erinevat tooni kollakate o\u0303itega. Hu\u0308briid on sedavo\u0303rd levinud, et talle on antud ka eraldi liiginimi \u2013 kollakas madar."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Harilik raudrohi on ilmselt enamikule inimestest tuttav taim. Eeska\u0308tt seeto\u0303ttu, et ta kasvab to\u0303epoolest pea ko\u0303ikjal. Aga paljudele ka seeto\u0303ttu, et tegemist on tuntud ravimtaimega. Raudrohi kasvab to\u0303epoolest pea-aegu ko\u0303ikjal. To\u0303ena\u0308oliselt on ta u\u0308sna arvukas ka sinu o\u0303uemurus. Pidev niitmine ei lase tal seal lihtsalt o\u0303itsema minna. Levinud on ta aga pea ko\u0303ikides kuivemates niidutu\u0308u\u0308pides. Raudrohi on visa taim ja talub suurepa\u0308raselt nii veidi tihedamat niitmist kui intensiivset karjatamist. Taim o\u0303itseb tavaliselt suve teisel poolel ja suurepa\u0308raselt ka pa\u0308rast kesksuvist heinategu a\u0308dalas. O\u0303itsevaid varsi vo\u0303ib na\u0308ha isegi veel oktoobris. Va\u0308hem teatakse, et harilik raudrohi ei ole meie looduses ainus raudrohuliik. Ka meie seemnevalikus on saadaval varjulisemates kasvukohtades kasvava vo\u0303sa-raudrohu (Achillea ptarmica) seemned."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Va\u0308rmadar on madaratest u\u0308ks tavalisemaid, vahel raskesti ma\u0308rgatav, aga samal ajal ka suurel osal niitudest pea kohustuslik liik. Madaraliike on palju ja ko\u0303igil neil on lehed ma\u0308nnastena u\u0308mber varre. Va\u0308rvmadara tunned eksimatult a\u0308ra kui u\u0308hes ma\u0308nnases olevate lehekeste arv ei ole rohkem ega va\u0308hem kui neli. Tagasihoidlikuvo\u0303itu ja silmatorkamatu va\u0308rviga lille eestikeelne nimi on seotud tema juurestikuga. Lihula rahvariide seelikuid teate? Sellist leekivat punast va\u0308rvi saadi vanasti just va\u0308rvmadara juurtest. See tegi va\u0308rvmadara to\u0303eliselt va\u0308a\u0308rtuslikuks taimeks. Kaasajal ro\u0303o\u0303mustavad va\u0308rvmadarad niidul nii tolmeldajaid putukaid kui uudishimulikke niiduvaatlejaid. Salajane va\u0308rvaine pole aga samuti kuhugi kadunud."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Harilik a\u0308iakas e nisulill on u\u0308ks meie ajaloolisi po\u0303llulilli. Veel sadakond aastat tagasi oli taim Eesti po\u0303ldudel va\u0308ga tavaline kasvades ko\u0303rvuti rukkilillede, po\u0303ldmagunate ja varesjalgadega. Praeguseks on a\u0308iaka looduslikke leiukohti ja\u0308a\u0308nud kogu Eestis ja\u0308rgi vaid u\u0308ks ja ilmselt vo\u0303ib taime lugeda varsti meilt va\u0308ljasurnuks. Kuidas nii la\u0308ks? A\u0308iaka seemned valmivad u\u0308sna samaaegselt suviteraviljadega ja on ajalooliselt sattunud koos teraviljaga viljasalvedesse, sealt nii leiva sisse kui uuesti kevadku\u0308lvi ka\u0308igus mulda. Kaasajal kasvatatakse aga suur osa teraviljast taliviljana ning seemneid osatakse puhastada ma\u0308rksa paremini. A\u0308iaka seemned leiva sees ei ole muidugi hea, sest need on u\u0308ksjagu mu\u0308rgised. Samal ajal on po\u0303lluumbrohtude mitmekesisus paratamatult osa meie u\u0308ldisest liigirikkusest ja taime kasvatamine koduaias aitab seda kunagi nii tavalist taime meil va\u0308hemasti meeles hoida."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Kurekellukas on klassikaline kellukas. Teda teistest sarnastest kellukatest (eeska\u0308tt laialehisest ja no\u0303geselehisest) aitab eristada u\u0308hepoolne o\u0303isik ja kaarduv vars. Sageli kasvab kurekellukas puhmastena, milles on ku\u0308mneid o\u0303sikuvarsi. O\u0303ied avanevad aegamo\u0308o\u0308da pikema aja jooksul ja seeto\u0303ttu on taime o\u0303itseaeg pikk. Kurekellukas on va\u0308ga viljakas ja vo\u0303ib sobival kasvukohal muutuda u\u0308sna arvukaks. Eriti kui mulda vahel mingil viisil ha\u0308iritakse. Tegemist on ka ku\u0308llalt visa taimega, mis kohati suudab aastaid oodata oma o\u0303itsemise vo\u0303imalust ka sagedamini niidetavatel aladel. Leidub pargialasid, kus varjukamatel kohtadel on domineerivaks liigiks just kurekellukas. Liigitiheda niitmise puhul vo\u0303ib aga juhtuda, et jalutajad ei teagi, millisest ilust nad liigse pu\u0308u\u0308dlikkuse to\u0303ttu ilma ja\u0308a\u0308vad."}]