[{"text_idx": "#000001", "text": "Enamik majapidamiste vo\u0303last on koondunud suurema sissetulekuga majapidamiste ka\u0308tteVo\u0303lakoormus on 2013. aastaga vo\u0303rreldes va\u0308henenud ko\u0303ikides sissetulekuru\u0308hmadesKuigi majapidamiste laenumaksevo\u0303ime on paranenud, on sa\u0308a\u0308stud va\u0308ikesed ja laenuvo\u0303tjad seeto\u0303ttu isegi lu\u0308hiajalise to\u0308o\u0308kaotuse korral va\u0308ga haavatavad"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Kuigi Eesti majapidamised on viimastel aastatel aktiivselt laenu vo\u0303tnud, ei ole vo\u0303lakoormus (ehk vo\u0303la suhe sissetulekutesse) suurenenud, sest ka sissetulekud on kasvanud kiiresti. Laenu vo\u0303etakse eeska\u0308tt eluaseme soetamiseks, aga ku\u0308llaltki palju laenatakse ka tarbimiskulutuste katmiseks. Majapidamiste laenumaksevo\u0303ime hindamiseks on oluline teada, kuidas on vo\u0303lg majapidamiste vahel jaotunud. Ja\u0308rgnevas analu\u0308u\u0308sis on majapidamised jaotatud sissetulekute ja\u0308rgi viide vo\u0303rdsesse ossa ehk kvintiili.[1]"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Selgub, et vo\u0303lg on majapidamiste vahel jaotunud va\u0308ga ebau\u0308htlaselt. U\u0308le 85 protsendi koguvo\u0303last on koondunud 40 protsendi suurima sissetulekuga (neljas ja viies kvintiil) majapidamiste ka\u0308tte. Va\u0308ikseima sissetulekuga (esimene kvintiil) majapidamiste ka\u0308es on koguvo\u0303last vaid 1 protsent (vt joonis 1). Keskmiselt on laenu vo\u0303tnud veidi alla poole majapidamistest, kuid ka laenuvo\u0303tjate osakaal erineb sissetulekute lo\u0303ikes palju: ko\u0303ige madalamas sissetulekukvintiilis on laenukohustus 15 protsendil majapidamistest, ko\u0303ige ko\u0303rgemas 80 protsendil."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Va\u0308iksema sissetulekuga majapidamiste vo\u0303lg moodustab koguvo\u0303last ku\u0308ll vaid va\u0308ikese osa, kuid kui nad on laenu vo\u0303tnud, kulub neil igakuisteks laenumakseteks sissetulekust palju suurem osa kui suurima sissetulekuga majapidamistel (vt joonis 2). See tuleneb peamiselt nende va\u0308ikesest sissetulekust, aga ka asjaolust, et va\u0308iksema sissetulekuga majapidamiste vo\u0303las on suurema osata\u0308htsusega lu\u0308hema ta\u0308htajaga laenud."}, {"text_idx": "#000005", "text": "On leitud, et laenude tagasimaksmisel vo\u0303ib to\u0303ena\u0308olisemalt tekkida to\u0303rkeid siis, kui igakuisteks laenumakseteks kulub enam kui 30% sissetulekust. Eestis on selliseid majapidamisi ligikaudu 5% ko\u0303ikidest laenuga majapidamistest. Samas on madalamates sissetulekuru\u0308hmades nende osakaal oluliselt suurem."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Kui laenu tagasimaksmisel tekib raskusi, on pankade jaoks laenukahjumite va\u0308ltimiseks oluline LTV suhtarv ehk see, kui suur on laenu ja\u0308a\u0308k vo\u0303rreldes tagatiseks oleva kinnisvara va\u0308a\u0308rtusega. Umbes kolmandikul eluasemelaenuga majapidamistest on see suhtarv u\u0308le 60%. See ta\u0308hendab, et kinnisvarahindade languse korral \u2013 tasub meeles pidada, et kinnisvarahinnad langesid ku\u0308mne aasta taguse kriisi ajal keskmiselt 40\u201350% \u2013 vo\u0303ib juhtuda, et tagatise va\u0308a\u0308rtusest ei piisa laenuja\u0308a\u0308gi katteks ehk pankadel vo\u0303ib tekkida laenukahjumeid."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Kui siinses analu\u0308u\u0308sis kasutatud andmeid, mis on kogutud 2017. aastal, vo\u0303rrelda 2013. aastaga, kui viidi la\u0308bi eelmine leibkondade finantska\u0308itumise ja tarbimisharjumuste uuring, on vo\u0303lakoormus va\u0308henenud ko\u0303ikides sissetulekuru\u0308hmades. Eesti majapidamiste vo\u0303lakoormuse na\u0308itajad on euroala keskmisest allpool, kuid sarnanevad Kesk- ja Ida-Euroopa riikide keskmiste na\u0308itajatega.[2]"}, {"text_idx": "#000008", "text": "Lo\u0303petuseks tuleb ma\u0308rkida, et majapidamiste vo\u0303laga seotud riskide ulatus so\u0303ltub lisaks vo\u0303lakoormuse tasemele ka finantssa\u0308a\u0308stude suurusest. Kuigi Eesti majapidamiste vo\u0303lakoormus on euroala keskmisest va\u0308iksem, on seda ka sa\u0308a\u0308stud, mis on lisaks va\u0308ga ebau\u0308htlaselt jaotunud. Laenukohustusega majapidamistel on likviidset finantsvara keskmiselt va\u0308hem kui u\u0308he kuu brutosissetuleku ulatuses. Seega vo\u0303ib o\u0308elda, et kuigi Eesti majapidamiste laenumaksevo\u0303ime on paranenud, on paljud laenuvo\u0303tjad sissetuleku isegi lu\u0308hiajalise kaotuse korral siiski va\u0308ga haavatavad.[1] Analu\u0308u\u0308s po\u0303hineb 2019. aasta su\u0308gisel avaldatud leibkondade finantska\u0308itumise ja tarbimisharjumuste uuringu andmetel, mis on kogutud 2017. aastal. U\u0308levaade uuringu tulemustest on esitatud Eesti Panga teemapaberis: Meriku\u0308ll, J., Ro\u0303o\u0303m, T. Eesti leibkondade finantska\u0308itumise ja tarbimisharjumuste uuring: 2017. aasta ku\u0308sitluse tulemused. Eesti Panga Teemapaberid 1/2019."}, {"text_idx": "#000009", "text": "[2] Siin kasutatud euroala ning Kesk- ja Ida-Euroopa riikide andmed on kogutud aastatel 2013-2014."}]