[{"text_idx": "#000000", "text": "Lehmaso\u0303nnik aitab saavutada Eesti kliimaeesma\u0308rgid"}, {"text_idx": "#000001", "text": "16. detsember 2019 Raul Kotov / juhatuse liige"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Nimelt on EK poolt avalikustatud Euroopa roheleppe eesma\u0308rgid vo\u0303tmas kliimapoliitikas palju selgemat ja ambitsioonikamat kuju. Nii nagu Euroopa roheleppes on transpordi heitkoguste va\u0308hendamisel suur ro\u0303hk, on see oluline pusletu\u0308kk ka Eesti kliimapoliitikas."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Kui Euroopas tervikuna on heitkogused na\u0308idanud viimastel aastatel stabiilset kahanemistrendi, siis erandiks on transpordisektor, kus on vastupidiselt na\u0308ha suunda u\u0308lespoole. Transport annab veerandi ELi kasvuhoonegaaside heitkogustest ja kasvab endiselt. Kliimaneutraalsuse saavutamiseks on vaja Euroopa Komisjoni na\u0308gemuse kohaselt 2050. aastaks va\u0308hendada transpordis tekkivaid heitkoguseid 90% vo\u0303rra. Maantee-, raudtee-, lennundus- ja veetransport peavad ko\u0303ik sellele kaasa aitama."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Samamoodi Eestis. Meie po\u0303levkivil po\u0303hinevast energiatootmisest loobumine on ku\u0308ll na\u0308iliselt po\u0303hiline lahendus kliimaprobleemidele, aga a\u0308ra kipub ununema, et selle ko\u0303rval on sisuliselt teine ainuke vo\u0303imalus heidet va\u0308hendada transpordisektoris. Selle saavutamiseks ei piisa ta\u0308na tibusammudest elektriautode kasutuselevo\u0303tu toetamiseks, vaid peaksime vaatama kogu sektori potentsiaali tervikuna."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Oleme selgelt ja\u0308tnud kasutamata roheliste transpordiku\u0308tuste, sealhulgas biometaani ehk rohegaasi laialdasema kasutuselevo\u0303tu vo\u0303imalused. Julgen va\u0308ita, et Eesti riigi potentsiaal on 2030. aastaks ja\u0308a\u0308tmetest valmistavatest ku\u0308tuste osakaalu to\u0303sta ligi 10-le protsendile. Erinevad uuringud on na\u0308idanud, et Eestis saaks toota 200-400 miljonit m3 biometaani, millega saaks asendada ca 30% kasutatavatest vedelku\u0308tustest. Ta\u0308na toodetakse ainult 7 miljonit m3."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Kui seni on olnud keskkonnaso\u0303braliku autoku\u0308tuse eeskuju surugaas, mille heide on veerandi vo\u0303rra va\u0308iksem kui diiselku\u0308tusel ja bensiinil, siis rohegaas on veelgi suurem samm CO2-neutraalsuse suunas. Rohegaasi CO2 heide on ca 4-5 korda va\u0308iksem vo\u0303rreldes fossiilsete vedelku\u0308tustega. Seda toodetakse kohalikest ja\u0308a\u0308tmetest, mitte metsa mahavo\u0303tmisest vo\u0303i po\u0303levkivist."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Tundub selles valguses arusaamatu, miks me ei langeta ikka veel po\u0303himo\u0303ttelist valikut puhtama keskkonna suunas ning miks on biomassi kasutuselevo\u0303tt ta\u0308na topanud. Esiteks on laialdasemaks tootmiseks ta\u0308nane ja\u0308a\u0308tmekorraldus liiga leebe ning no\u0303uaks pru\u0308gisorteerimisele rangemaid reegleid. Teiseks ei ole riik ta\u0308na va\u0308ga selgelt rohegaasi kasutuselevo\u0303ttu pikaajaliselt planeerinud. Mis ta\u0308hendab ettevo\u0303tjatele va\u0308hest investeerimiskindlust ning selge pikaajalise strateegia puudumist. Nii na\u0308iteks liigub u\u0308histransport alles teokiirusel roheku\u0308tustele u\u0308le minnes."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Kuna Eesti autoku\u0308tuste tarbimine on ta\u0308na teravalt kaldu fossiilku\u0308tuste poole, siis sarnaselt teiste keskkonnasa\u0308a\u0308stlike valikute kujundamisel, vajab ka rohegaas riigipoolset tuge. Ta\u0308nase seisuga kasutatakse autode ku\u0308tusepaakides 74% diislit, 24% bensiini ning vaid 1% gaasku\u0308tuseid, selle muutus ei toimu u\u0308leo\u0308o\u0308. Mida saaks teha, et saavutada roheku\u0308tuste osakaalu kasv ning sellega ka ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rne osa kliimaeesma\u0308rkide saavutamisest?"}, {"text_idx": "#000012", "text": "Riigi ja\u0308rjekindlus ning pikk vaade madala saaste ja taastuvate ku\u0308tuste leviku toetamisel olgu selleks otsetoetuste- vo\u0303i aktsiisipoliitika. Arvestades, et ettevo\u0303tjail tuleb teha va\u0308ga suuri investeeringuid tootmisse, tanklaketi laiendamisse ning tootearendusse, on pikaajalise kindluse omamine oluline.\nSelgemate ja rangemate bioja\u0308a\u0308tmete kogumise no\u0303uete ta\u0308itmine ning ja\u0308relevalve. Kui ko\u0303ik eratarbijad sorteeriksid ja koguksid eraldi bioja\u0308a\u0308tmeid, saaks sellest toota ligi 15 miljonit m3 biometaani aastas. Ta\u0308na moodustab kolmandik olmepru\u0308gist just bioja\u0308a\u0308tmetest, selle suunamine biometaani tootmisse aitaks va\u0308hendada ka pru\u0308gilate koormust. Lisaks vo\u0303imaldaksid na\u0308iteks jaekettidele kehtestatavad karmimad no\u0303uded seda osakaalu veelgi ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rselt kasvatada.\nKui ta\u0308na on tarbijad valmis u\u0308ha rohkem keskkonnaso\u0303bralikke ja soodsaid valikuid langetama, siis tuleks elektriautode ko\u0303rval riigil o\u0303lg alla panna ka gaasiautode soetamisele. Siin on aga oluline riigi enda eeskuju so\u0303idukipargi kujundamisel. Soovides puhtamat ja vaiksemat linnao\u0303hku ning tervemat elukeskkonda, peaks lisaks Pa\u0308rnu, Tartu ja Tallinna u\u0308histranspordile kaaluma ka teised linnad gaasi kasutusele u\u0308leminekut. Na\u0308iteks politsei, pa\u0308a\u0308steamet, pru\u0308giautod vo\u0303iksid u\u0308le minna kohaliku rohegaasi kasutamisele.\nOluline hoob on riigihangete seaduse no\u0303uete rakendamine, millega muuta kohustuslikuks roheku\u0308tuste kasutamine. See aitaks kaasa ka ko\u0303ikide tarbijate huvides oleva tanklakettide arendamisele."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Vo\u0303idaksid ko\u0303ik \u2013 keskkond oleks oluliselt puhtam, inimesed tervemad, ja\u0308a\u0308tmemajandus korrastatum ning kohalikel ettevo\u0303tetel rohkem to\u0308o\u0308d. Kaasneb ka ku\u0308tuste varustuskindlus ning tootmistegevuse kasvu la\u0308bi positiivne mo\u0303ju kogu meie majandusele. Samuti oleksime astunud va\u0308gagi reaalse sammu kliimaeesma\u0308rkide saavutamise suunal."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Torud on puhtad ja gaasi ta\u0308is"}, {"text_idx": "#000017", "text": "30. august 2023 Margus Kaasik / juhatuse esimees"}, {"text_idx": "#000019", "text": "29. juuni 2023 Margus Kaasik / juhatuse esimees"}]