[{"text_idx": "#000000", "text": "Jah, inimene ei ela u\u0308kspa\u0308inis leivast, ta vajab ja igatseb palju enamat \u2014 isegi taevast ja igavest elu. Tallinn, Varrak, See vastuolu kestis kogu keskaja, samas ei ta\u0308hendanud vastandumine kreekalikule haridusele antiiksete autorite eiramist, intellektuaalsetest tegevustest loobumist. Siis nunn u\u0308tleb mungale: \"Kuna me siin surmale niikui nii ma\u0308a\u0308ratud siis tead, ma pole mitte kunagi paljast meest na\u0308inud."}, {"text_idx": "#000001", "text": "Munkluse algusaastail ja aastasadu hiljemgi on leitud just Pu\u0308hakirjast endast kutse irduda ilmalikust elust, taanduda ko\u0303rbesse, askeesi, vaikusesse, u\u0308ksindusse, kloostrisse, et oma elu kompromissitult Jeesuse Kristusele pu\u0308hendada."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Oluline on mo\u0303ista ko\u0303rbe ja u\u0308ksinduse, askeesi ja palve ta\u0308hendust Uues Testamendis ning sellest la\u0308htuvalt vaadata ko\u0303rbeerakluse, u\u0308hiselulise kloostrierakluse arengulugu ja rolli nii Ida kui La\u0308a\u0308ne kiriku arengus alates algkristlusest, la\u0308bi varakirikliku ja keskaja kuni ta\u0308nase pa\u0308evani va\u0308lja."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Eesti Apostlik-O\u0303igeusu Kiriku metropoliit Stefanuse so\u0303nul on munklus tekkinud kiriku ru\u0308pes iseseisva ja loomuliku arengu teel, u\u0308limaks sihiks kristlike ko\u0303lbluspo\u0303himo\u0303tete elluviimine, ning kristlikule munklusele pole olnud eeskujuks ida usundid ega esseenide kogukondade usupraktikad."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Aga teisalt, riigiusk ning inimese ja Jumala otsene kompromissitu ja vahetu suhe on siiski kaks erinevat asja. Kirik ilmalikustus, kohanes u\u0308hiskonnaga. Ja ko\u0303rb oli see vaikuse paik, kus sai vo\u0303imalikuks puhastumine, kohtumine Jumalaga, to\u0303eline vo\u0303itlus Saatanaga."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Ko\u0303rb ja ko\u0303rbeu\u0308ksinduses inimhing oli see vo\u0303itlustander, kus kulmineerus Jumala ja Saatana vaheline pingeline vastasseis. Elades va\u0308ljaspool u\u0308hiskonda, valmistas askeet ette uue inimese tulekut ajalukku. Anahoreet kr anacho\u0304re\u0304te\u0304s ta\u0308hendab erakut, u\u0308ksiklast. See on vabatahtlik eneseohverdamine, a\u0308raminek maailmast ja u\u0308hiskonnast, inimestest."}, {"text_idx": "#000009", "text": "U\u0308ksinduses, vaikuses vo\u0303is askeet end ta\u0308ielikult pu\u0308hendada religioossele elule. Kui anahoreet otsis u\u0308les mahaja\u0308etud ja inimeste asulatest eemal kohad, siis oli tal selleks su\u0308gav po\u0303hjus, eelduseks oli arusaamine, et inimese kiusatuslike mo\u0303tete ja tungide taga ei seisa u\u0308ksnes inimese su\u0308da, vaid kurjuse maailm, Saatan oma deemonitega."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Deemonit kujutleti pa\u0308ris reaalselt, omaette eksisteeriva olevusena, kes inimese enda vo\u0303rku haarab ja teda otse sunnib kurjusele. Athanasios kirjeldab oma raamatus Vita Antonii Antoniuse ra\u0308nki vo\u0303itlushetki Saatanaga, kes kasutab u\u0308ha leidlikumaid riukaid, et taas ja taas Antoniust enda meelevalla alla saada."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Kaie Ko\u0303rb: mul on olnud no\u0303rkushetki, mida tegelikult o\u0303petaja ei tohiks endale lubada"}, {"text_idx": "#000013", "text": "Egiptuse anahoreetlik munklus sai inspiratsiooniallikaks omakorda su\u0308u\u0308ria munklusele, su\u0308u\u0308ria mungad ka\u0308isid Egiptuses erakute eluviisidega tutvumas, neilt o\u0303ppimas. Koinobiitlus ehk u\u0308hiseluline munklus Egiptuse eraklus su\u0308nnitas ka teise askeesi vormi. U\u0308helt poolt arenes individuaalne u\u0308ksindus ko\u0303rbes pu\u0308ha Antonius ja teiselt poolt koinobiitlus kr koino\u0301s bi\u0301os ehk u\u0308hiseluline munklus kloostrites, mida esindas pu\u0308ha Pachomius."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Idapoolse kreeka munkluse ideaalid on so\u0303nastanud Johannes Chrysostomos ja Basileios: askeesi eesma\u0308rgiks ei ole mitte keha, vaid ohtlike tungide suretamine, seda saab parimal viisil just u\u0308hiseluliselt rakendada, st koos kaasvendadega, kristliku u\u0308ksteise aitamise ka\u0308su kohaselt."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Ja mitte ekstreemsete vormidega, vaid pigem mo\u0303o\u0303duka toitumise ja to\u0308o\u0308ga. Ja apostlid tunnistasid suure va\u0308ega Issanda Jeesuse u\u0308lesto\u0303usmist, ja suur arm oli nende ko\u0303ikide peal. Nende seas ei olnud keegi puuduses, sest ko\u0303ik, kes olid maade vo\u0303i majade omanikud, to\u0303id mu\u0308u\u0308misel saadud raha ja panid apostlite jalge ette."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Igau\u0308hele jagati siis sedamo\u0308o\u0308da, kuidas keegi vajas. Bu\u0308tsants ja Ida munklus Bu\u0308tsants ehk Ida-Rooma keisririik, mis oli tekkinud Rooma impeeriumi lo\u0303henemisel, paiknedes territoriaalselt selle idaosas, toimis IV sajandist kuni Rooma impeerium oli lagunenud ladinakeelseks La\u0308a\u0308neks ja kreekakeelseks Idaks."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Su\u0308gav lo\u0303he Idamaa ja O\u0303htumaa kirikute vahel, mis ilmes juba teoloogilistes erimeelsustes V sajandi algul, kasvas ja\u0308rgnevate sajandite va\u0308ltel. Ebastabiilsest La\u0308a\u0308nest erinevalt suutis aga riikluselt kindlama positsiooniga Ida sa\u0308ilitada antiikse kreeka kultuuri ning see mo\u0303jutas oluliselt ka idakristluse, sh ka munkluse arengut. Bu\u0308tsantsi omapa\u0308ra on keisrivo\u0303imu Kui sa haiget korbes kirikuvo\u0303imu seotus, kirik ja riik olid Justinianusest alates sisuliselt u\u0308ks ja seesama, mo\u0303lemaid valitseti koos."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Munkluse jaoks oli Justinianuse aeg a\u0308a\u0308retult soosiv, keiser ise avas isikliku kassa munkluse edendamiseks, et kloostreid ehitada, restaureerida. Idakristluses oli mungaideaaliks range askeetlus, maailma ja inimliku tarkuse eitamine, mu\u0308stiline la\u0308henemispu\u0308u\u0308d Jumalale, mis pidi kaasa tooma vaimse raugemise, kvietismi."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Sellega seletub ka haritud munkade ja humanistide-o\u0303petlaste u\u0308ksteisemo\u0303istmise puudumine. Basileiose, kirikuisade ja Johannes Damascenuse seisukohad ilmaliku kreekaliku hariduse kohta olid eitavad. See vastuolu kestis kogu keskaja, samas ei ta\u0308hendanud vastandumine kreekalikule haridusele Ulekoormatud valu liigesed autorite eiramist, intellektuaalsetest tegevustest loobumist. Basileiose munklusereegli ja\u0308rgi oli munkadel kohustus o\u0303ppida lugema ja kirjutama, tuli kopeerida ka\u0308sikirju, o\u0303petada noviitse."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Igas kloostris oli kool lastele, kelle vanemad olid mungaelule pu\u0308hendunud. Kloostritel olid oma raamatukogud, mis Kui sa haiget korbes ka antiikautorite Aristoteles, Josephus jt teoseid, ilmalikku kirjandust, po\u0303hiosas aga kirikuisade tekste, Pu\u0308hakirja kommentaare, pu\u0308hakute elulugusid."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Teoloogiat ei o\u0303petatud keiserlikus u\u0308likoolis vaid just kloostrites. Munklus ja ordud keskajal Keskaeg oli kristluse valitsemise aeg. Seda pikka aega vo\u0303ib iseloomustada inimese sisemuses vo\u0303i tema u\u0308mber toimuva kahe vo\u0303rdse jo\u0303u, Kuradi ja Jumala vahelise vo\u0303itlusena. See kolmikstruktuur pu\u0308sib kuni Prantsuse revolutsiooni aegse Kui sa haiget korbes seisuseni."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Rooma impeeriumi allaka\u0308ik ja barbarite sissetungid, mis saavutasid haripunkti Rooma esimese ru\u0308u\u0308stamisega Lo\u0303unast tungisid moslemid Hispaaniasse, po\u0303hjast liikusid lo\u0303una poole skandinaavlased, oli keeruline ja anarhiline aeg, kultuuriline kollaps."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Kirikud ja kloostrid olid pea ainsaks hariduse ja kultuuri kandmise-andmise kohtadeks. Keiser Karl Suure valitsusajal krooniti Keskaja Euroopas tunti mo\u0303lemat suunda, nii anahoreetlust kui ka koinobiitlust, aga eraklus oli populaarseim ja ihaldatum askeesi vorm."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Kui sa haiget korbes sai see Itaaliast, mis oli Bu\u0308tsantsi kaudu mo\u0303jutatud idakoinobiitluse ja anahoreetluse traditsioonidest. Eraklus-liikumine suubus nii erinevaisse ordudesse kui ka rahva hulka, arvukalt u\u0308ksiklasi asusid metsadesse elama, muutudes lihtrahva jaoks kas no\u0303idadeks vo\u0303i pu\u0308hakuteks, neist said inspiratsiooni kangelaslaulud, romaanid."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Kui kirik tundus keskaja inimesele tihtipeale reeturlik ja moraalitu, kasuahne, siis just erakud said eeskujuks, neist kujunesid ka ra\u0308ndjutlustajad, rahvajuhid. Keskaja inimesele oli taevas ja maa u\u0308ks pingestatud tervik, temale oli po\u0303hiliseks ajaks lunastuse aeg ja tal oli lakkamatu hirm Ravi liigeste rongile ees, soov po\u0303geneda maailmast."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Suureks eeskujuks olid Orient ja Kui sa haiget korbes ko\u0303rbeisad, kelle elulood olid kogu keskaja jooksul Euroopas va\u0308ga populaarsed. Tihedamate rajatiste keskusteks va\u0308ljaspool Itaaliat olid Iirimaa ja Kagu-Prantsusmaa; eriti kuulsaks said Liguge\u0301 ja Marmoutier."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Kunst, arhitektuur, muusika, kirjandus, teadus, haridus, po\u0303llumajandus, meditsiin jne \u2014 ei ole valdkonda, mis oleks keskaegsest kloostrikultuurist mo\u0303jutamata ja\u0308a\u0308nud. Paljude kloostrite elu- ja vaimutegevuse aluseks said Augustinuse ja Benedictuse reeglid, mille ma\u0308rkso\u0303nad olid vaesusideaal, alandlikkus, vo\u0303rdsus, kuulekus u\u0308hiselu reeglitele, intensiivne palveelu, su\u0308dame ja mo\u0303istuse u\u0308htsus, vennalikkus, andestus, vaeste ja haigete aitamine, to\u0308o\u0308kus nii vaimses kui fu\u0308u\u0308silises mo\u0303ttes, mo\u0303o\u0303dukas askeetlus."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Seepa\u0308rast on meie eesma\u0308rk asutada Issanda teenimise kool. Samas kui no\u0308 lihtrahvas oli kirjaoskamatu, olid just kloostrites mungad omas ajas see haritlaskond, vaimueliit, kes kirjutas nii ladina kui rahvakeeles."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Ka kaunid kunstid \u2014 ikoonikunst, raamatukaunistused, liturgiatarbed, liturgiline muusika gregooriuse laulsaid oma jo\u0303u ja allikad kloostritest. Gooti kunstilaad arenes jo\u0303udsalt just kloostriehituses. Kloostritest kujunesid ka jo\u0303ukad majanduskeskused ning sellele na\u0308htusele Kui sa haiget korbes algas XI sajandil munklik kasinusliikumine, asutati uusi algkristluse vaesusideaali kandvaid ja eeskujuks vo\u0303tvaid ordusid: kartuuslased, tsitserlased, premonstraatalsed, gramontenslased."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Kloostrite roll usupoliitilistes su\u0308ndmustes ja otsustes kasvas, kerjusordud said paavstliku inkvisitsiooni la\u0308biviijateks, ketserluse vastu vo\u0303itlejateks, misjona\u0308rideks kloostrid olid misjonikeskusedpoliitiliste tu\u0308lide lepitajateks \u2014 see ta\u0308hendas, et nende roll u\u0308hiskondlikus elus on va\u0308gagi suur ja mo\u0303jukas ning la\u0308bipo\u0303imunud ilmaliku vo\u0303imuga."}, {"text_idx": "#000032", "text": "XIV ja XV sajandit nimetatakse kiriku allaka\u0308igu ajastuks, sellesse perioodi ja\u0308a\u0308b Suur kirikulo\u0303hepaavstide ja vastupaavstide aeg, usuelu ideaalide langemine ilmalike va\u0308a\u0308rtuste mo\u0303ju alla, vaimulike ordude mandumine, moraali langus, liikmeskonna va\u0308henemine. Klassikalise ko\u0303rgskolastika o\u0303petus kas tardus koolkondade Polve kapuutsi poolel vo\u0303i allutati vulgariseerimisele populaarsetes ka\u0308sitlustes."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Va\u0308ga suur oli munkluse kui keskaja kultuuri- ja vaimuelu mo\u0303jutaja roll la\u0308bi kloostrite ja u\u0308likoolide tihedate suhete, kusjuures munkadel lasus o\u0303ppimiskohustus. Reformatsiooni eelo\u0303htuks oli pea igas linnas mitu konventi. Frantsisklased ja dominiiklased olid tegevad nii hingehoius kui ka u\u0308likoolis o\u0303ppejo\u0303ududena, maal olid enamuses kontemplatiivsed ordud, ning samas langes XVI sajandil katoliku kiriku kriis siiski ettevalmistamata pinnale."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Kaie Ko\u0303rb: rutiin ja keskpa\u0308rasus teevad haigeks"}, {"text_idx": "#000035", "text": "Olid ku\u0308ll toimunud puudulikud kirikureformid, aga kiriku u\u0308htsust ra\u0308sisid sisetu\u0308lid, vo\u0303imu kuritarvitused, mis olid ka u\u0308htedeks po\u0303hjusteks, miks palju orduliikmeid liitus reformatsiooniliikumisega. Lo\u0303petuseks Varakristlusest, vanakiriklikust ja keskajast on kirjandust rohkesti, aga taustapildi loomiseks on kahtlemata vaja kristluse ajaloo ka\u0308sitluste ko\u0303rvale vo\u0303tta kultuuriajalugu, kaunite kunstide, muusika, ka teatrikunsti arengulugu, et taibata ajastu konteksti."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Aga nii mo\u0303neski ka\u0308sitluses, kus on kirjeldatud munkluse tekkemehhanisme, ajendeid, praktikaid, on liigselt ta\u0308helepanu po\u0308o\u0308ratud selle va\u0308lisele vormile, ekstreemsetele, ha\u0308lbelistena tunduvatele praktikatele askeesis ja keha piirangutes, aga on ja\u0308etud ro\u0303hutamata munkluse vaimne, jumalik aspekt, mis on ko\u0303ikidest ekstreemsustest ja eraklikkusest la\u0308bivalgustuv pingutus jo\u0303udmaks Jumalani, Jeesuse Kristuseni, hinge ja vaimu vabaduseni."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Siinkohal tasub paralleelselt mo\u0303elda ka teiste religioonide sarnastele usuna\u0308htustele, na\u0308iteks budistlikele munkadele."}, {"text_idx": "#000039", "text": "La\u0308bi aastasadade, alates Kristusest kuni meie ajani, on sa\u0308ilinud pingeva\u0308li kristliku vaimsuse, armastuse ja headuse, andestamise, hingelise puhtuse, intensiivse palveelu ning siinse maise maailma ja selle elukorralduse vahel."}, {"text_idx": "#000040", "text": "Siin on ka po\u0303hjus, miks munklus kui kompromissitu Jumala ja\u0308rgimine, palves ja askeesis teenimine, vastandumine tumedatest tungidest lo\u0303hestatud maailmale, on ta\u0308idetud su\u0308gava vaimse sisuga, on ta\u0308naseni elav. Tallinnlk Dinzelbacher, Munklus ja kultuur. Dinzelbacher, J. Hogg, Kristlike ordude kultuurilugu. Tartulk Oli ariaanide vastase vo\u0303itluse juhte, levitas munklust."}]