[{"text_idx": "#000000", "text": "AvalehtMeistMeeskondIsikuandmete to\u0308o\u0308tlemise po\u0303himo\u0303ttedTunnustusedTo\u0308o\u0308pakkumisedGaleriiNo\u0303ustamised lastele ja peredeleLaste psu\u0308hholoogPsu\u0308hholoogiline no\u0303ustaminePereno\u0303ustaminePereteraapiaEripedagoogLoovteraapiaFu\u0308sioteraapiaSotsiaalno\u0303ustamineHinnakiriTeenusedO\u0303pikeskkonna hindamineLasteasutuste sisekoolitusedTugiteenusedTugiisikuteenusLapsehoiuteenus puudega lapseleTugiisikuteenus noorele erivajadusega ta\u0308iskasvanuleIsikukeskse erihoolekande teenusmudeli rakendamine kohalikus omavalitsusesKovisioonSotsiaalne rehabilitatsioonTo\u0308o\u0308alane rehabilitatsioonHinnakiriMajakord Otepa\u0308a\u0308lO\u0303igused ja kohustusedTule koolitusele!LapsevanemaleVeebikoolitus \u201cKas paneme \u201cpaha lapse\u201d nurka?\u201dVeebikoolitus \u201cKas mu laps ajab mind meelega hulluks?\u201dSpetsialistileVeebikoolitus \u201cAppi, mu ru\u0308hmas on keerulise ka\u0308itumisega laps!\u201dVeebikoolitus \u201cEnamlevinud diagnoosid, millega o\u0303petaja lasteaias kokku puutub\u201dVeebikoolitus \u201cEneseregulatsioonioskuste kujundamine lasteaias\u201dVeebikoolitus \u201cVarajane ma\u0308rkamine lasteaias\u201dTa\u0308iskasvanute koolituse o\u0303ppekorralduseeskiriBlogi ja artiklidRaamatusoovitusedPlakatidE-PoodKoolitusedTootedSalvestisedKontakt Menu Menu"}, {"text_idx": "#000001", "text": "O\u0303pikeskkonna hindamineLasteasutuste sisekoolitusedTugiteenusedTugiisikuteenusLapsehoiuteenus puudega lapseleTugiisikuteenus noorele erivajadusega ta\u0308iskasvanuleIsikukeskse erihoolekande teenusmudeli rakendamine kohalikus omavalitsusesKovisioonSotsiaalne rehabilitatsioonTo\u0308o\u0308alane rehabilitatsioonHinnakiriMajakord Otepa\u0308a\u0308lO\u0303igused ja kohustused"}, {"text_idx": "#000002", "text": "TugiisikuteenusLapsehoiuteenus puudega lapseleTugiisikuteenus noorele erivajadusega ta\u0308iskasvanuleIsikukeskse erihoolekande teenusmudeli rakendamine kohalikus omavalitsusesKovisioon"}, {"text_idx": "#000003", "text": "LapsevanemaleVeebikoolitus \u201cKas paneme \u201cpaha lapse\u201d nurka?\u201dVeebikoolitus \u201cKas mu laps ajab mind meelega hulluks?\u201dSpetsialistileVeebikoolitus \u201cAppi, mu ru\u0308hmas on keerulise ka\u0308itumisega laps!\u201dVeebikoolitus \u201cEnamlevinud diagnoosid, millega o\u0303petaja lasteaias kokku puutub\u201dVeebikoolitus \u201cEneseregulatsioonioskuste kujundamine lasteaias\u201dVeebikoolitus \u201cVarajane ma\u0308rkamine lasteaias\u201dTa\u0308iskasvanute koolituse o\u0303ppekorralduseeskiri"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Veebikoolitus \u201cKas paneme \u201cpaha lapse\u201d nurka?\u201dVeebikoolitus \u201cKas mu laps ajab mind meelega hulluks?\u201d"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Veebikoolitus \u201cAppi, mu ru\u0308hmas on keerulise ka\u0308itumisega laps!\u201dVeebikoolitus \u201cEnamlevinud diagnoosid, millega o\u0303petaja lasteaias kokku puutub\u201dVeebikoolitus \u201cEneseregulatsioonioskuste kujundamine lasteaias\u201dVeebikoolitus \u201cVarajane ma\u0308rkamine lasteaias\u201d"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Mis on sensoorse informatsiooni to\u0308o\u0308tlemise raskused? Millised ka\u0308itumisprobleemid vo\u0303ivad olla tulenenud just sensoorsetest ha\u0308iretest? Kuidas vo\u0303ivad sensoorse info to\u0308o\u0308tlemise probleemid olla seotud erinevate vaimse tervise probleemidega?"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Sensoorse informatsiooni to\u0308o\u0308tlemise ha\u0308ire vo\u0303ib esimest korda lapsevanematele ma\u0308rgatavaks saada siis, kui laps on alles 1-3-aasta vanune. Lastel vo\u0303ib esineda u\u0308litundlikust helide ja valguse suhtes, nad vo\u0303ivad kurta, et nende jalano\u0303ud on liiga kitsad vo\u0303i riided neid liialt a\u0308rritavad. Ka lapse u\u0308ld- ja peenmotoorne kohmakus vo\u0303ib olla u\u0308ks esimestest indikaatoritest."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Suurem mure vo\u0303ib lapsevanematel tekkida siis, kui lapse ka\u0308itumine muutub a\u0308a\u0308rmuslikumaks:"}, {"text_idx": "#000009", "text": "laps hakkab nutma, kui tema na\u0308gu saab ma\u0308rjaks; riidesse panemisel vo\u0303ib lapsel tekkida ootamatu jonnihoog; lapse valula\u0308vi on ebatavaliselt ko\u0303rge vo\u0303i madal; laps hakkab suhu panema so\u0308o\u0308damatuid asju (nt kivid, va\u0308rvid)."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Need ja ka muud ebatu\u0308u\u0308pilised ka\u0308itumisviisid vo\u0303ivad viidata, et lapsel on raskusi sensoorse info to\u0308o\u0308tlemisega. Sellisel juhul on tegemist olukorraga, kus na\u0308rvisu\u0308steem ei tule toime meeltelt pa\u0308rineva info tavapa\u0308rase integreerimisega. Lapse jaoks on see olukord segadust tekitav ning vo\u0303ib pa\u0308a\u0308dida va\u0308liselt ebasobiva ja ta\u0308iskasvanu jaoks mo\u0303istmatu ka\u0308itumisega. Tegemist vo\u0303ib olla sensoorse integratsiooni ha\u0308irega. Tasub ta\u0308hele panna, et meditsiinilises mo\u0303ttes ei ole tegemist eraldi diagnoosiga. Esmakordselt tutvustas seda ideed tegevusterapeut A. Jean Ayres 1970ndatel. Tema so\u0303nul ei suuda mo\u0303nede inimeste ajud teha seda, mida enamik meist peab iseenesestmo\u0303istetavaks. Tekib korrelatsioon informatsiooni to\u0308o\u0308tlemise probleemide ja lapse negatiivse ka\u0308itumise vahel."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Sensoorse info to\u0308o\u0308tlemise probleeme peetakse peamiselt autismi su\u0308mptomiks, sest enamikul autismiga lastel ja ta\u0308iskasvanutel on sellega raskusi. Ku\u0308ll aga vo\u0303ib neid probleeme esineda ka aktiivsus- ja ta\u0308helepanuha\u0308ire (ATH), obsessiiv-kompulsiivse vo\u0303i ka muude arenguha\u0308iretega inimestel. Sensoorse info to\u0308o\u0308tlemise raskused vo\u0303ivad esineda ka eraldiseisva ha\u0308irena. Lapsed, noored ja ta\u0308iskasvanud, kellel esineb probleeme sensoorse info to\u0308o\u0308tlusega vo\u0303ivad olla kas u\u0308litundlikud vo\u0303i alatundlikud. Alatundlikud lapsed vajavad rohkem sensoorseid stimulatsioone. Neile meeldib palju liikuda ning nad vo\u0303ivad olla ka veidi kohmakad. U\u0308litundlikud lapsed seevastu va\u0308ldivad tugevaid stimulatsioone."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Reaktsiooniks keskkonnamuutustele, vo\u0303ib lapsel esineda radikaalne, seletamatu nihe tema ka\u0308itumises. Na\u0308iteks vo\u0303ib esimese klassi o\u0303pilane edukalt toimida rahulikus keskkonnas koos rahuliku ta\u0308iskasvanuga. Kuid kui see sama laps viia visuaalselt ja auditiivselt u\u0308lekoormatud keskkonda, na\u0308iteks toidupoodi, siis vo\u0303ib see esile kutsuda ootamatu raevuhoo, mis on ehmatuseks nii lapsele endale kui ka tema vanemale. Sellised jonnihood on va\u0308ga intensiivsed ja pikad ning neid peatada on peaaegu vo\u0303imatu."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Lisaks jonnihoogudele vo\u0303ib laps reageerida ka po\u0303genemisega. Kui olukord on lapse jaoks sensoorselt koormav, siis vo\u0303ib ta ootamatult po\u0303geneda ning seejuures ei paista olevat lapsele reaalset ohtu. Niisamuti vo\u0303ib laps po\u0303geneda hoopis keskkonna suunas, mis tema na\u0308rvisu\u0308steemile rahustavamalt mo\u0303jub. Sensoorse u\u0308lekoormuse korral vo\u0303ib laps po\u0303genemise asemel reageerida ka vo\u0303itlemisega ning muutuda agressiivseks."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Mis on sensoorse info to\u0308o\u0308tlemise raskused?"}, {"text_idx": "#000016", "text": "Propriotseptiivne su\u0308steem aitab inimesel tajuda ja juhtida tema keha ning annab ajule ma\u0308rku, kus tema keha teiste objektide suhtes paikneb. Lapsed, kes on alatundlikud ihkavad saada sisendit, nad armastavad hu\u0308ppamist ja muid aktiivseid tegevusi, neil meeldib surve kehale, nagu na\u0308iteks tugevad kallistused. Kui lapsed on u\u0308litundlikud, siis vo\u0303ib neil esineda raskusi enda keha paiknemisel teiste objektide suhtes, nad vo\u0303ivad komistada asjade otsa ning na\u0308ida kohmakana."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Vestibulaarne su\u0308steem annab ajule infot keha liikumise ja peaasendi kohta. Need on olulised elemendid tasakaalu ja koordinatsiooni toimimiseks. Alatundlikud lapsed on seeto\u0303ttu pidevas liikumises, nad ihkavad kiiret ja intensiivset liikumist, neile meeldib, kui neid o\u0303hku visatakse ning nad naudivad hu\u0308ppamist mo\u0308o\u0308blil ja batuudil. U\u0308litundlikud lapsed seevastu vo\u0303ivad karta tegevusi, mis no\u0303uavad tasakaalu, ronimist ja muid aktiivseid tegevusi."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Teatud aistingute suhtes u\u0308litundlike lapsi vo\u0303ib sageli lahterdada ekslikult erinevate siltidega. Nad vo\u0303ivad na\u0308ida murelikud, a\u0308revad, isegi vihased vo\u0303i hirmunud. Need lapsed vo\u0303ivad meile na\u0308ida kohmakad, sest nende aju ei tule toime liigutuste planeerimise ja koordineerimisega, kuid tegelikult ei tule na\u0308rvisu\u0308steem lihtsalt tema enda kehasiseste stiimulite to\u0303lgendamisega toime. Need lapsed vo\u0303ivad meile tunduda ka liialt impulsiivsed, kuid tegelikult vo\u0303ib neil esineda sensoorse info to\u0308o\u0308tlemise probleem. Nad muutuvad a\u0308revaks, kui nad on u\u0308lestimuleeritud, nende ta\u0308idesaatvad funktsioonid ajus (pidurdusprotsessid) ei toimi ja nad asuvad toimetulekumehhanismina vo\u0303itlema vo\u0303i po\u0303genema."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Probleemse ka\u0308itumise juhtimine koduses keskkonnas"}, {"text_idx": "#000021", "text": "Suurimad va\u0308ljakutsed, millega lapsevanemad silmitsi seisavad on lapse trotsliku ka\u0308itumise juhtimine. Olenemata sellest, kas laps keeldub jalano\u0303usid jalga panemast vo\u0303i esinevad jonnihood, vo\u0303id avastada, et oled ha\u0308das to\u0303husa reageerimisviisi leidmisel."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Vanemad, kes kasutavad lastega suheldes ka\u0308itumist reguleerivaid tehnikaid, toetavad last probleemide lahendamisel ning enda ka\u0308itumise kontrollimisel."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Kuidas toetada lapse ka\u0308itumist koduses keskkonnas?"}, {"text_idx": "#000024", "text": "Probleemse ka\u0308itumise mo\u0303istmiseks pead mo\u0303tleme sellele, mis oli enne ja mis tuleb pa\u0308rast. Igal ka\u0308itumisel on kolm olulist aspekti:"}, {"text_idx": "#000025", "text": "Eelnev olukord: eelnevad tegurid, mis muudavad ka\u0308itumise esinemise enam-va\u0308hem to\u0303ena\u0308oliseks. Nende tegurite kohta o\u0308eldakse ka \u201evallandajad\u201c. O\u0303ppimine ja nende vallandajatega kokkupuutumise va\u0308hendamine on va\u0308ga hea vahend va\u0308a\u0308rka\u0308itumise ennetamisel.Ka\u0308itumine: need on konkreetsed tegevused, mida Sina u\u0308ritad last julgustades tegema vo\u0303i mitte tegema.Tagaja\u0308rjed: tegevus, mis ja\u0308rgneb loomulikult vo\u0303i loogiliselt konkreetsele ka\u0308itumisviisile. Tagaja\u0308rjed, kas positiivsed vo\u0303i negatiivsed, mo\u0303jutavad ka\u0308itumise kordumise to\u0303ena\u0308osust. Mida vahetum on tagaja\u0308rg, seda to\u0303ena\u0308olisem on ka\u0308itumise kordumine."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Esimene samm hea ka\u0308itumise saavutamiseks on kindlaks teha ka\u0308itumise algpo\u0303hjused. Soovitud ka\u0308itumine peaks olema konkreetne (ko\u0303igil peab olema selge, mida neilt oodatakse), ja\u0308lgitav ja mo\u0303o\u0303detav (ko\u0303igil peab olema vo\u0303imalus kokku leppida, kas ka\u0308itumine toimus vo\u0303i mitte). Na\u0308ide halvasti ma\u0308a\u0308ratletud ka\u0308itumisest on \u201eolid hea/tubli\u201c vo\u0303i \u201eka\u0308itusid halvasti\u201c. Ta\u0308pselt ma\u0308a\u0308ratletud ka\u0308itumine oleks mo\u0308o\u0308da tuba ringi jooksmine (halb) vo\u0303i o\u0303igel ajal koduto\u0308o\u0308de alustamine (hea)."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Eeldamine, et ootusi mo\u0303istetakse: a\u0308ra eelda, et lapsed teavad, mida neilt oodatakse. So\u0303nasta see! No\u0303udmised muutuvad olenevalt olukorrale ning kui laps ei ole kindel, mida ta peaks tegema, ka\u0308itub ta to\u0303ena\u0308oliselt vastupidiselt Sinu soovitule."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Lapsele eemalt korralduste jagamine: ra\u0308a\u0308gi lapsele olulised juhised silmast silma. Kaugusest ho\u0303igatud asju ma\u0308letatakse ja mo\u0303istetakse va\u0308hem."}, {"text_idx": "#000029", "text": "U\u0308leminek ilma hoiatamata: u\u0308leminekud u\u0308helt tegevuselt teisele vo\u0303ivad olla lastele rasked, eriti kui nad teevad tegevust, mida nad naudivad. Ette hoiatamine annab lapsele vo\u0303imaluse leida tema jaoks hea tegevuse peatuspaik ning muudab u\u0308lemineku va\u0308hem koormavaks."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Kiirku\u0308simuste esitamine vo\u0303i liigsete juhiste jagamine: esitades lapsele liiga palju ku\u0308simusi vo\u0303i andes liiga palju juhiseid korraga, va\u0308heneb vo\u0303imalus, et laps Sind kuulab, Sulle vastab vo\u0303i suudab neid juhiseid meelde ja\u0308tta ja ta\u0308ita."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Ja\u0308rgnevalt on toodud va\u0308lja mo\u0303ned meetodid, mis vo\u0303ivad toetada soovitud ka\u0308itumise esinemist:"}, {"text_idx": "#000032", "text": "Ole olukorrast teadlik: arvesta ja halda keskkonna- ja emotsionaalseid tegureid nagu na\u0308lg, va\u0308simus, a\u0308revus vo\u0303i ta\u0308helepanu hajumine, kuna need tegurid vo\u0303ivad muuta lapsel oma ka\u0308itumise kontrollimise raskeks.Kohanda keskkonda: na\u0308iteks kui lapsel on aeg teha koduto\u0308o\u0308d, eemalda ko\u0303ik segavad tegurid. Pane a\u0308ra nutiseadmed ja ma\u0308nguasjad, loo lapsele organiseeritud to\u0308o\u0308keskkond ja luba lapsel teha ka kindlasti pause.Va\u0308ljenda enda ootusi lapsele: Sa saad lapse paremini endaga koosto\u0308o\u0308d tegema kui nii Sinul kui lapsel on ootused selged. Istu lapsega maha ja esita oma soovid suuliselt ja va\u0308ikelapse jaoks pildiga. Pane u\u0308lesande vo\u0303i tegevuse jaoks pilt lapse silmade ko\u0303rgusele. Ole veendunud, et laps Sind sellel hetkel kuulab. Isegi kui ta peaks teadma, mida temalt oodatakse, aitab ootuste selgitamine u\u0308lesande alguses a\u0308ra hoida arusaamatusi.Kasuta u\u0308helt tegevuselt teisele minemiseks ette teatamist: pane ro\u0303hk sellele kui palju on ja\u0308a\u0308nud praeguse tegevuse lo\u0303puni: sul on ja\u0308a\u0308nud 10 minutit, sul on ja\u0308a\u0308nud 5 minutit ja siis 2 minutit (enne viimast aja u\u0308tlemist anna lapsele info ka ja\u0308rgmise tegevuse kohta). Va\u0308ga oluline on, et selline u\u0308leminek kindlasti ka toimuks kokkulepitud ajal. Vajadusel kasuta kella vo\u0303i taimerit, mis annab lapsele ma\u0308rku kui on o\u0303ige aeg tegevus lo\u0303petada, et suurendada lapse iseseisvust (pane koos lapsega telefonile vo\u0303i a\u0308ratuskellale ma\u0308rguanne).Lase lapsel teha ise valikuid: kui laps kasvab, on oluline, et ta saaks oma ajakava osas kaasa ra\u0308a\u0308kida. Andes lapsele konkreetsed valikud \u201ekas soovid dus\u030ci all ka\u0308ia enne vo\u0303i pa\u0308rast o\u0303htuso\u0308o\u0308ki?\u201c- vo\u0303ib see aidata tal tunda end jo\u0303ulisena ja julgustada teda ennast paremini reguleerima."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Ko\u0303ik tagaja\u0308rjed ei ole vo\u0303rdsed. Mo\u0303ni neist pakub suurepa\u0308rast viisi struktuuri loomiseks ning aitab lapsel mo\u0303ista erinevusi vastuvo\u0303etava ja mitte vastuvo\u0303etava ka\u0308itumise vahel. Samas kui teised tagaja\u0308rjed vo\u0303ivad teha rohkem kahju kui kasu. Lapsevanem saab toetada lapse positiivse ka\u0308itumise kujunemist, kui tal on hea arusaam sellest, kuidas tagaja\u0308rgi arukalt ja ja\u0308rjepidevalt kasutada."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Negatiivse ta\u0308helapanu jagamine lapsele: lapsed hindavad ko\u0303rgelt oma elus oluliste ta\u0308iskasvanute ta\u0308helepanu. Lapse jaoks on igasugune ta\u0308helepanu, nii positiivne kui negatiivne, parem kui mitte midagi. Negatiivne ta\u0308helepanu, nagu ha\u0308a\u0308le to\u0303stmine vo\u0303i lo\u0308o\u0308mine, suurendab aja jooksul lapse ebasobivat ka\u0308itumist. Reageerides lapse ka\u0308itumisele teda kritiseerides, mo\u0303jutab see negatiivselt tema enesehinnangut.Hilinenud tagaja\u0308rjed: ko\u0303ige to\u0303husam on tagaja\u0308rg siis kui see on kohene. Iga minut, mis mo\u0308o\u0308dub peale ebasobivat ka\u0308itumist, on to\u0303ena\u0308osus va\u0308iksem, et Sinu laps seostab oma ka\u0308itumist selle tagaja\u0308rjega. Hilisem tagaja\u0308rg vo\u0303ib muutuda karistamiseks vaid karistamise pa\u0308rast ning to\u0303ena\u0308oliselt ei muuda tegelikku ka\u0308itumist.Liiga \u201ekarmid\u201c tagaja\u0308rjed: lapsevanemad on aegajalt oma lastes pettunud. Mo\u0303nikord vo\u0303ivad nad olla nii pettunud, et reageerivad u\u0308le. Liiga karm tagaja\u0308rg vo\u0303ib olla lapsele laastav ning ta vo\u0303ib loobuda isegi proovimast soovitult ka\u0308ituda.Positiivsed tagaja\u0308rjed: kui laps koperdab jalano\u0303ude jalga panemisel vo\u0303i klotside korjamisel, va\u0308ljendades pahameelt, ei tohi Sina seda tema eest siiski a\u0308ra teha. Lapse eest a\u0308ra tegemine suurendab to\u0303ena\u0308osust, et ka ja\u0308rgmisel korral ta seda ise ei tee."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Kui soovid julgustada positiivse ka\u0308itumise kordumist, on ko\u0303ige to\u0303husam positiivse ta\u0308helepanu jagamine lapsele."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Positiivne ta\u0308helepanu positiivsele ka\u0308itumisele. Kui Sa tunnustad oma last positiivselt selle eest, et ta on ha\u0308sti ka\u0308itunud, toetab see sarnase ka\u0308itumise kordumist. Positiivse ta\u0308helepanu jagamine lapsele to\u0303stab omavahelise suhte kvaliteeti, lapse enesehinnangut ja mo\u0303jub ha\u0308sti ko\u0303ikidele asjaosalistele. Lapse tunnustamine tema julge ka\u0308itumise eest vo\u0303ib aidata tal leevendada a\u0308revusetunnet ja aidata paremini aru saada juhistest ja piirangutest."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Aktiivne ignoreerimine. Seda vo\u0303ib kasutada AINULT va\u0308iksemate va\u0308a\u0308rka\u0308itumiste korral, kuid MITTE agressiooni ega ha\u0308iriva ka\u0308itumise korral. Aktiivne ignoreerimine ho\u0303lmab endas tahtlikult lapsele ta\u0308helepanu mitte andmises. Kui laps hakkab ebasobivalt ka\u0308ituma, ootad Sina kuni positiivne ka\u0308itumine taastub/ja\u0308tkub. Kui soovitud ka\u0308itumine ja\u0308tkub, tuleb koheselt po\u0308o\u0308rata lapsele positiivselt ta\u0308helepanu. Seda tehes o\u0303petad oma lapsele, milline ka\u0308itumine o\u0303ige."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Preemiad. Preemia on vo\u0303imalus anda lapsele positiivset tagasisidet soovitud ka\u0308itumise kohta. Preemia on midagi, mille laps teenib, saades tunnustust millegi eest, mida ta teeb o\u0303igesti. Kui laps saab valida erinevate asjade vahel (lisaaeg iPadis, maiuspala vms), on preemia tema jaoks to\u0303hus motivaator. Andes lapsele valikuvo\u0303imalused, ei kaota preemia aja jooksul oma vo\u0303lu. Preemiad peaksid olema seotud konkreetse ka\u0308itumisega ning neid tuleks pakkuda ja\u0308rjepidevalt."}, {"text_idx": "#000039", "text": "\u201eAeg maha\u201c. \u201eAeg maha\u201c meetod on u\u0308ks to\u0303husamaid meetodeid, mida lapsevanemana saad kasutada, samas ka u\u0308ks raskemini teostatavaid tagaja\u0308rgi. Siin on juhend to\u0303husate \u201eaeg maha\u201c strateegiate kohta."}, {"text_idx": "#000040", "text": "Va\u0308ljenda end selgelt: tee kindlaks, millise ka\u0308itumise korral mo\u0303jub \u201eaeg maha\u201c meetod. Kui laps ka\u0308itub mitte soovitult, veendu, et Sinu reageerimisaeg oleks lu\u0308hike ja ja\u0308rgneks kohe negatiivsele ka\u0308itumisele.Ole ja\u0308rjekindel: suvalisel ajal kasutades \u201eaeg maha\u201c vo\u0303tet o\u0303o\u0303nestad su\u0308steemi, mis muudab tagaja\u0308rgede mo\u0303istmise lapse jaoks keeruliseks.Pane paika reeglid ning ja\u0308rgi neid: \u201eaeg maha\u201c vo\u0303tet kasutades ei tohiks lapsega ra\u0308a\u0308kida enne kui see aeg on la\u0308bi. Aeg peaks lo\u0303ppema vaid siis kui laps on rahunenud, et ta o\u0303piks aja lo\u0303ppemist soovitud ka\u0308itumisega seostama.U\u0308lesande juurde tagasi po\u0308o\u0308rdumine: kui Sa kasutasid \u201eaeg maha\u201c meetodit u\u0308lesande mitte ta\u0308itmise to\u0303ttu, tuleks kindlasti peale selle lo\u0303ppemist anda lapsele konkreetne juhend algu\u0308lesanne a\u0308ra ta\u0308ita. Nii ei hakka lapsed \u201eaeg maha\u201c meetodit kasutama po\u0303genemisstrateegiana, et ei peaks korraldusi ta\u0308itma."}, {"text_idx": "#000041", "text": "Liina Lokko kommentaar: \u201eAeg maha\u201c vo\u0303te vo\u0303ib osutuda va\u0308ga suureks va\u0308ljakutsete po\u0303hjustajaks kui seda teha teadmatusest valesti. Ta\u0308iesti iganenud on la\u0308henemine, kus laps ja\u0308etakse u\u0308ksi oma tegude u\u0308le ja\u0308rele mo\u0303tlema. Juhul kui arvate, et see meetod on teie peres parim lahendus, siis tasub meeles pidada, et aeg maha vo\u0303ttel on oma seos nii vanuse kui ajaga \u2013 neljaastasele antakse rahunemiseks maksimaalselt 4, viiesele 5 minutit. Ise peaksite olema la\u0308hedal, et vajadusel lapsele toeks olla ja mo\u0303nikord ka ise samal ajal rahuneda, igal juhul kasutage aja mo\u0303o\u0303tmiseks kella. Rahuneda aitab ko\u0303va ha\u0308a\u0308lega sekundite lugemine, kellaseieri ja\u0308lgimine, liivakella langemise ja\u0308lgimine jms."}, {"text_idx": "#000042", "text": "Erivajadusega vo\u0303i kiindumussuhte ha\u0308irega lastele ei soovitata aeg maha vo\u0303tet. Neile tuleb rahunemiseks anda selge u\u0308lesanne vo\u0303i tegevus, mis o\u0303petab emotsioone ja keha kontrollima. Selleks sobib ha\u0308sti liiva, ubade, herneste ja teiste selliste materjalide to\u0303stmine u\u0308hest purgist teise, voolava veel all ka\u0308te pesemine, esemete sorteerimine, legodega ehitamine jne."}, {"text_idx": "#000043", "text": "Ko\u0303igi laste puhul vo\u0303iks esimene eesma\u0308rk olla, et laps o\u0303pib ma\u0308rkama, et ka\u0308itumine ei olnud sobilik ning et ta suudaks ebasobiva tegevuse asendada rahustava tegevusega. Alguses ta\u0308iskasvanu suunamisel, hiljem teeb ta vastavalt arengutasemele seda juba ise."}, {"text_idx": "#000044", "text": "Aeg maha vo\u0303te ei tohiks kunagi muutuda karistuseks."}, {"text_idx": "#000045", "text": "Kui Sa kasutad koduses keskkonnas ka\u0308itumise reguleerimiseks kindlaid meetodeid, muutub sealne o\u0303hkkond rahulikumaks."}, {"text_idx": "#000047", "text": "Kui lapsel esinevad sagedased jonnihood ja/vo\u0303i trotslik ka\u0308itumine, on esimese sammuna vaja va\u0308lja selgitada, mis on sellise ka\u0308itumise po\u0303hjustanud. Po\u0303hjus ei pruugi alati olla ilmne."}, {"text_idx": "#000048", "text": "Eriti kui lapsed on va\u0308ikesed, ei pruugi nad Sulle selgelt va\u0308ljendada, mida nad tunnevad. Nad ei pruugi isegi aru saada, mis neid ha\u0308irib."}, {"text_idx": "#000049", "text": "Jonnihood ja emotsionaalsed pursked on tavaliselt ma\u0308rgid sellest, et lapsed vo\u0303itlevad oma tunnetega, mille juhtimiseks neil puuduvad oskused. Nad vo\u0303ivad olla u\u0308le koormatud pettumusest vo\u0303i vihast teadmata, kuidas ennast to\u0303husalt va\u0308ljendada vo\u0303i maha rahustada. Nad vo\u0303ivad vajada ko\u0303rvalist abi oma ka\u0308itumise kontrollimiseks, vajalike oskuste arendamisel."}, {"text_idx": "#000050", "text": "Inimesed kalduvad arvama, et a\u0308revad lapsed on pigem ha\u0308belikud, klammerduvad vo\u0303i kartlikud, kuid a\u0308revus vo\u0303ib panna lapsi ka\u0308ituma erinevalt. Kui ko\u0303rge a\u0308revustasemega lapsed pannakse olukorda, mis nende a\u0308revust to\u0303stab, vo\u0303ivad nad olukorrast pa\u0308a\u0308semiseks proovida po\u0303geneda vo\u0303i va\u0308ljendada oma viha."}, {"text_idx": "#000051", "text": "Ei ole haruldane kui see juhtub koolis, kus no\u0303udmised ja ootused vo\u0303ivad avaldada lastele survet, tekitades tunde, et nad ei saa hakkama. Na\u0308iteks, vo\u0303ib sotsiaalse a\u0308revusega laps tunda teiste poolset kriitikat enda suunas, mis vo\u0303ib panna teda asju loopima, inimesi lo\u0308o\u0308ma. Selline ka\u0308itumine vo\u0303ib o\u0303petajaid ja teisi to\u0308o\u0308tajaid ajada segadusse, kuna nad ei mo\u0303ista, miks laps ei tule enda tunnetega eakohaselt toime."}, {"text_idx": "#000052", "text": "Aktiivsus- ja ta\u0308helepanuha\u0308ire (ATH) diagnoositakse tavaliselt siis kui lapsel on raskusi ta\u0308helepanu koondamisega ning keskendumisega. Paljudele lapsevanematele on sellise diagnoosi saamisel probleemiks ka lapse ka\u0308itumine. Lapsed vo\u0303ivad ta\u0308iskasvanutelt saadud juhiseid ignoreerida, saada vihaseks, hakata ringi tormama vo\u0303i ka\u0308ituda trotslikult kui neil palutakse teha asju, mida nad ei soovi teha."}, {"text_idx": "#000053", "text": "Selline ka\u0308itumine on sageli tingitud aktiivsus- ja ta\u0308helepanuha\u0308ire su\u0308mptomitest. Laps ei pruugi teha seda, mida talle o\u0308eldakse, kuna ta on hajevil vo\u0303i seeto\u0303ttu, et tal on raske taluda igavaid ja raskeid u\u0308lesandeid. To\u0303ena\u0308oliselt ka\u0308ituvad nad mitte soovitult siis, kui neil palutakse lo\u0303petada midagi, mis neile meeldib (nt. videoma\u0308ngu ma\u0308ngimine). Paludes ATH-ga lapsel tulla o\u0303htuso\u0308o\u0308gile, teha koduto\u0308id vo\u0303i minna magama, vo\u0303ib kodune keskkond muutuda lausa lahinguva\u0308ljaks, mil lapsevanemad vo\u0303ivad tunda jo\u0303uetust."}, {"text_idx": "#000054", "text": "ATH-ga lapsed on impulsiivsemad kui teised lapsed. Nad vo\u0303ivad kedagi lu\u0308kata ja karjuda teiste peale vaid sellepa\u0308rast, et nad ei tule toime frustratsiooni ja teiste tugevate tunnetega."}, {"text_idx": "#000055", "text": "Kui laps va\u0308ljendab korduvalt pahameelt vo\u0303i trotslikku ka\u0308itumist koolis vo\u0303i koduto\u0308o\u0308de tegemise ajal, vo\u0303ib see olla o\u0303ppimisha\u0308ire tagaja\u0308rg. Selle asemel, et abi ku\u0308sida, vo\u0303ib laps hakata vihikuid lo\u0303hkuma vo\u0303i teisele lapsele haiget tegema."}, {"text_idx": "#000056", "text": "Laps, kellele tundub o\u0303ppimine keeruline, vo\u0303ib olla pettunud ja kaotada sageli enda emotsioonide u\u0308le kontrolli. Kui laps ei tea, et tal on o\u0303ppimisha\u0308ired, vo\u0303ib ta muretsema hakata, et ta on rumal. Seeto\u0303ttu proovivad nad tihti varjata oma raskusi, mis on seotud o\u0303ppimisega. Lapse jaoks vo\u0303ib tunduda pahandustesse sattumine lihtsam kui inimestele teada andmine, et ta ei tule o\u0303ppimisega toime. Ta\u0308helepanu po\u0308o\u0308ramine sellele, millal probleemne ka\u0308itumine esineb, vo\u0303ib aidata va\u0308lja selgitada o\u0303ppimisprobleeme ning leida lapsele vajalik tugi."}, {"text_idx": "#000057", "text": "Lastel, kellel esinevad probleemid sensoorse informatsiooni to\u0308o\u0308tlemisega, vo\u0303ivad esineda segadust tekitavat ka\u0308itumist kui nad on u\u0308lekoormatud. Nad vo\u0303ivad karjuda, minna endast va\u0308ga va\u0308lja kui on keskkonnas kus on liiga ere valgus, la\u0308rmakas vo\u0303i rahvarohke keskkond. Nad vo\u0303ivad keelduda kandmast riideid, mis neile tunduvad ebamugavad vo\u0303i su\u0308u\u0308a toitu, mis tundub neile suus vale. Sensoorsete probleemidega lapsed vo\u0303ivad olla ja\u0308igad seoses muutustega rutiinis ning a\u0308rrituda vo\u0303i keelduda nende muutustega kaasa minemast, mis teistele lastele tunduvad ta\u0308htsusetud. Nad vo\u0303ivad eemalduda olukorrast kui see tundub nende jaoks liiga keeruline. \u201eVo\u0303itle vo\u0303i po\u0303gene\u201c reaktsioon vo\u0303ib lapsel ka\u0308ivituda kui ta tunneb end u\u0308lekoormatuna ning tema reaktsioon olukorrale vo\u0303ib ta ohtu seada."}, {"text_idx": "#000058", "text": "Mo\u0303nedel lastel, kellel esinevad tihti jonnihood, on taustal hoopis ha\u0308iriv meeleoluha\u0308ire. Nendel lastel on a\u0308gedad jonnihood, millele lisandub ka krooniline vihastumine. Nad kalduvad suhtuma asjadesse ja olukordadesse negatiivselt ning reageerima probleemidesse, mis teistele vo\u0303ivad tunduda tu\u0308hised, plahvatuslikult."}, {"text_idx": "#000059", "text": "Autismispektriha\u0308irega lapsed on sageli tundlikumad ning altimad dramaatilistele kokkuvarisemistele. Nad vo\u0303ivad olla ja\u0308igad ja so\u0303ltuda rutiinist, et tagada oma emotsionaalne mugavus ning ko\u0303ik ootamatud muutused vo\u0303ivad neile mo\u0303juda laastavalt. Neil vo\u0303ivad puududa keele- ja suhtlemisoskused, et va\u0308ljendada seda, mida nad soovivad vo\u0303i vajavad. Autismispektriha\u0308irega lastel vo\u0303ivad ka\u0308itumisprobleemid olla po\u0303hjustatud meditsiinilistest probleemidest, mida ei ole osatud seostada, seda eriti laste puhul, kes ei ra\u0308a\u0308gi. Nendeks vo\u0303ivad olla ko\u0303hukinnisus, refluks, ko\u0303rvapo\u0303letikud, allergiad ja isegi luumurrud. Enamik lapsi vo\u0303ivad va\u0308ljendada negatiivset ka\u0308itumisviisi kui nad ei tunne end ha\u0308sti. Nad vo\u0303ivad emotsionaalselt plahvatada, sest ei tule toime valuga ega ei tea, kuidas seda va\u0308ljendada vo\u0303i lo\u0303petada."}, {"text_idx": "#000060", "text": "Lastel, keda on va\u0308a\u0308rkoheldud vo\u0303i kes on kogenud traumat, vo\u0303ivad esineda raskused tugevate emotsioonide juhtimisel. Imikud ja va\u0308ikelapsed o\u0303pivad ta\u0308iskasvanutelt, kuidas ennast rahustada, kuid seda vaid juhul kui ta\u0308iskasvanud on neid va\u0308iksena rahustanud. Kui lapsel ei ole sellist kogemust olnud ning ta on kogenud hooletusse ja\u0308tmist, vo\u0303ib tal esineda probleeme vihastumisega ning enda maha rahustamisega. Sellistel hetkedel vajavad nad juhendamist ja harjutamist, et keerulistes olukordades toime tulla."}, {"text_idx": "#000061", "text": "Lapsed, kes on kogenud traumat, kalduvad to\u0303lgendama teisi inimesi enda suhtes vaenulikena, misto\u0303ttu reageerivad nad stiimulile a\u0308rritunult. Neil vo\u0303ib tekkida usk ja arvamus, et nad on halvad ning nendega juhtunu on nende su\u0308u\u0308. Nad vo\u0303ivad arvata, et nad ei meeldi inimestele vo\u0303i, et neisse suhtutakse ja ka\u0308itutakse halvasti, seega ei ole mo\u0303tet isegi proovida ka\u0308ituda ha\u0308sti."}, {"text_idx": "#000063", "text": "Ja\u0308rgmise na\u0308dala artiklis jagame no\u0303uandeid, kuidas ennetada ka\u0308itumisprobleeme."}, {"text_idx": "#000064", "text": "Kuidas aidata lapsel minna u\u0308le u\u0308helt tegevuselt teisele?"}, {"text_idx": "#000065", "text": "Ja\u0308tk artiklile: \u201cMiks on lastel keeruline minna u\u0308le u\u0308helt tegevuselt teisele?\u201d"}, {"text_idx": "#000066", "text": "Paljudel lastel on keeruline minna u\u0308le u\u0308helt tegevuselt teisele ning sagedasti kutsub u\u0308leminek esile erinevaid reaktsioone (jonni- ja vihahood, venitamine jne). On erinevaid viise, kuidas lapsevanem saab lihtsustada u\u0308leminekuid u\u0308helt tegevuselt teisele ning va\u0308ltida probleemset ka\u0308itumist. Iga laps on erinev ning iga lapse jaoks toimib oma nipp \u2013 vo\u0303ib minna aega enne, kui leiate oma lapse jaoks ko\u0303ige sobivamad nipid."}, {"text_idx": "#000067", "text": "Ja\u0308rgnevad no\u0303uanded on kasulikud ko\u0303ikidele lastele, kuid ATH diagnoosi, a\u0308revuse, autismi vo\u0303i sensoorse to\u0308o\u0308tlemise ha\u0308irega laste jaoks eriti kasulikud ning vo\u0303ivad aidata teha vahet heal pa\u0308eval ja halval pa\u0308eval. Aja jooksul jo\u0303uate eduni."}, {"text_idx": "#000068", "text": "Kui laps \u201eei taha\u201c u\u0308leminekuid, sest talle meeldib ja\u0308rjepidevus, rutiin ja struktuur, siis tulebki alustada erinevate rutiinide ja struktuuride loomisega. Iga pa\u0308ev toimuvatel u\u0308leminekutel (na\u0308iteks telefoni va\u0308ljalu\u0308litamine voodisse minekuks) vo\u0303ib ja\u0308rjepidevate rutiinsete tegevuste kasutamisel olla suur mo\u0303ju. Na\u0308iteks vo\u0303ib tunduda, et magamamineku rutiin (hambapesu, unejutt, voodisse minek) on mo\u0303eldud va\u0308ikelastele, kuid o\u0303htuse rutiini olemasolu vo\u0303ib olla rahustav ja kasulik ka vanematele lastele (ja ka ta\u0308iskasvanutele)."}, {"text_idx": "#000069", "text": "Laste jaoks on oluline teada, mis pa\u0308eva jooksul juhtuma hakkab ja mida neilt oodatakse. Soovituslik on hommikul pa\u0308evakava koos la\u0308bi arutada. U\u0308helt tegevuselt u\u0308leminekuks teisele kasuta kella ja aja u\u0308tlemist. Enne igat ja\u0308rgmist tegevust anna lapsele teada, kui palju on tal aega poolelioleva tegevuse lo\u0303petamiseks (nt. hommikuso\u0308o\u0308gi lo\u0303petamiseks on aega 20 minutit, siis 10 minutit ja siis 5 minuti pa\u0308rast hakkame kooli minema). See vo\u0303imaldab lapsel ja\u0308rgmiseks su\u0308ndmuseks/tegevuseks valmis olla."}, {"text_idx": "#000071", "text": "Na\u0308iteks pa\u0308evakava loomise kohta loe pikemalt siit: \u201eMiks vajavad lapsed rutiini ja kuidas luua pa\u0308evakava?\u201d"}, {"text_idx": "#000072", "text": "Eriti to\u0303hus vo\u0303ib taustamuusika kasutamine olla va\u0308ikelaste rutiinide rakendamiseks ja u\u0308leminekute ho\u0303lbustamiseks. Praegu on vo\u0303imalik leida erinevaid laule, mis sobivad mitmesuguste olukordadega. Na\u0308iteks hambapesu laul, riidesse panemise laul jne. Kasutage erinevaid laule tegevuste taustaks (eriti to\u0303husalt vo\u0303ivad taustalaulud mo\u0303juda nende tegevuste juures, mis ei ole lapse meelistegevused)."}, {"text_idx": "#000073", "text": "Paljud lapsed saavad suurt tuge visuaalsetest vihjetest. So\u0303nad kaovad kohe pa\u0308rast nende u\u0308tlemist, kuid visuaalid ja\u0308a\u0308vad ajas ja ruumis kestma. Visuaalid suunavad ja hoiavad endal ta\u0308helepanu, vo\u0303imaldavad rohkem aega info to\u0308o\u0308tlemiseks ja aitavad meenutada. Visuaale on soovituslik kasutada juba pa\u0308evakava paika pannes, tegevuste juures kasutada kella."}, {"text_idx": "#000074", "text": "Loe lisaks: \u201eMiks ja kuidas kasutada erinevaid visuaalseid abivahendeid?\u201c."}, {"text_idx": "#000075", "text": "Varajase Kaasamise Keskuse spetsialistide va\u0308lja to\u0308o\u0308tatud visuaalseid abivahendeid saad tellida meie e-poes."}, {"text_idx": "#000076", "text": "Selleks, et ja\u0308rgmise juhise/korralduse andmine oleks to\u0303hus, on vajalik saavutada lapse ta\u0308ielik ta\u0308helepanu. Lapse ta\u0308helepanud saamiseks ei piisa kaugelt ho\u0303ikamiseks. Minge lapse juurde, ku\u0308kitage silmade tasandile ja looge silmside. Nii saate olla kindlad, et teie o\u0308eldu jo\u0303uab lapseni. Vanemate laste puhul piisab sellest, kui istute nende ko\u0303rval, puudutate ka\u0308tt/o\u0303lga vo\u0303i palute neil korrata, mida olete just o\u0308elnud."}, {"text_idx": "#000077", "text": "Loe lisaks: \u201eKuidas anda lastele selgeid juhiseid?\u201c."}, {"text_idx": "#000078", "text": "Preemiate kasutamine vo\u0303ib olla to\u0303hus erinevas vanuses lastele ja erinevate murede korral. Preemiaks vo\u0303ivad olla kleebised, suupisted vo\u0303i punktisu\u0308steem, mis toob kaasa ka\u0308egakatsutava hu\u0308ve. Vo\u0303imalik on kasutada erinevaid \u201etasustamissu\u0308steeme\u201c ja kui lapsel tekib harjumus sujuvalt minna u\u0308le u\u0308helt tegevuselt teisele, vo\u0303ite selle ja\u0308rk-ja\u0308rgult kaotada."}, {"text_idx": "#000079", "text": "Kui u\u0308leminek u\u0308helt tegevuselt teisele ei la\u0308he ha\u0308sti, soovitavad psu\u0308hholoogid po\u0308o\u0308rata sellele pigem va\u0308hem ta\u0308helepanu, mitte olukorda eskaleerida. Kui aga lapse ka\u0308itumine on ebasobiv, tuleb kasutada selle ka\u0308itumise jaoks sobivat tagaja\u0308rje, et laps mo\u0303istaks, et tema ka\u0308itumine ei ole aktsepteeritav."}, {"text_idx": "#000080", "text": "O\u0303ppige ma\u0308rkama ja a\u0308ra tundma neid hetki, kui u\u0308leminek on sujunud ha\u0308sti ja kiitke last selle eest. Olge entusiastlikud o\u0308eldes \u201esee oli suurepa\u0308rane ja meeldis mulle va\u0308ga, kuidas sa kohe iPadi kinni panid ja hambaid pesema hakkasid \u2013 nu\u0308u\u0308d ja\u0308a\u0308b meil rohkem aega unejutu lugemiseks\u201c. Olge oma kiituses konkreetne."}, {"text_idx": "#000081", "text": "O\u0303ige toe ja suunamisega o\u0303pivad lapsed \u201eka\u0308ike vahetama\u201c ilma virisemise, viha- ja jonnihoota."}, {"text_idx": "#000083", "text": "Miks on lastel keeruline minna u\u0308le u\u0308helt tegevuselt teisele?"}, {"text_idx": "#000084", "text": "Inimesed on sageli oma harjumustes kinni. Isegi kui me soovime midagi muuta, vo\u0303ib see vajada va\u0308ga palju energiat. Ei ole u\u0308llatav, et lastel on tihti keeruline minna u\u0308le u\u0308helt tegevuselt teisele. Kui paluda lapsel u\u0308ks tegevus lo\u0303petada ja teist alustada, vo\u0303ib ka\u0308ivituda probleemne ka\u0308itumine (eriti nende laste puhul, kellel on emotsionaalseid vo\u0303i arenguga seotud probleeme). U\u0308ks po\u0303hjus, miks u\u0308leminekud vo\u0303ivad olla rasked on see, et tihti peame minema eelistatud meeldivalt tegevuselt u\u0308le tegevusele, mida me peame tegema (mis on meie kohustus)."}, {"text_idx": "#000085", "text": "U\u0308leminekutega u\u0308helt tegevuselt teisele vo\u0303ivad lastel esineda raskused, mis vo\u0303ivad ilmneda erinevatel viisidel, olenevalt lapsest ja keskkonnast. See vo\u0303ib esineda vastupanu va\u0308ljendamise, va\u0308ltimise, ta\u0308helepanu hajutamise, la\u0308bira\u0308a\u0308kimiste vo\u0303i ta\u0308ieliku kokkuvarisemise vormis. Mo\u0303ned nendest reaktsioonidest on tingitud sellest, et lapsed on oma emotsioonidest u\u0308lekoormatud. Oskused, mida lapsed on sageli omandanud, toimivad ha\u0308sti u\u0308leminekute edukaks edasilu\u0308kkamiseks vo\u0303i va\u0308ltimiseks."}, {"text_idx": "#000086", "text": "Laps, kellele on o\u0308eldud, et on aeg ma\u0308nguva\u0308ljakult lahkuda, vo\u0303ib alguses sattuda raevu, sest ta ei suuda oma viha ja frustratsiooniga toime tulla. Olles avastanud, et selline ka\u0308itumine aitab tal pargist lahkumist edasi lu\u0308kata, teeb ta seda to\u0303ena\u0308oliselt uuesti. See so\u0303ltub ta\u0308iskasvanute reageeringust varasemates olukordades. Ko\u0303ik lapsed ei pruugi jonnida, nad vo\u0303ivad kasutada virisemist, ta\u0308helepanu hajutamist vo\u0303i la\u0308bira\u0308a\u0308kimisi, et saavutada oma tahtmist."}, {"text_idx": "#000087", "text": "Mis on u\u0308helt tegevuselt teisele u\u0308le minemise probleemide taga?"}, {"text_idx": "#000088", "text": "U\u0308helt tegevuselt teisele minemine on paljude laste jaoks keeruline ning enamus lapsevanemaid on tundnud lapse vastupanu kui tal palutakse videoma\u0308ng lo\u0303petada ja o\u0303htuso\u0308o\u0308gile tulla. Selline tegevus on eriti raske lastele, kellel on emotsionaalsed- ja/vo\u0303i arenguprobleemid. Kuigi ka\u0308itumine vo\u0303ib olla lastel sarnane, arvavad eksperdid, et lapse ka\u0308itumise po\u0303hjused on erinevate va\u0308ljakutsete puhul erinevad. Ja\u0308rgnevalt vaatleme, miks on aktiivsus-ja ta\u0308helepanuha\u0308ire, a\u0308revuse, autismispektriha\u0308ire ja sensoorse to\u0308o\u0308tlemise probleemidega lastel u\u0308leminekud u\u0308helt tegevuselt teisele eriti keerulised."}, {"text_idx": "#000089", "text": "Aktiivsus- ja ta\u0308helepanuha\u0308irega (ATH) laste jaoks taandub ko\u0303ik sellele, mida nemad peavad rahuldust pakkuvaks. Kuigi seda ha\u0308iret kirjeldatakse kui ta\u0308helepanupuudulikkust, vo\u0303ib ekspertide so\u0303nul olla kasulikum mo\u0303elda ATH\u2019le kui raskusele reguleerida oma ta\u0308helepanu. Neil on va\u0308ga raske suunata oma ta\u0308helepanu millelegi, mida neilt oodatakse, mitte millelegi, mis on rahuldust pakkuv."}, {"text_idx": "#000090", "text": "ATH-ga lastel on u\u0308ldiselt va\u0308hem neuroneid (na\u0308rvirakk) vo\u0303i ei ole neuronid nii aktiivsed, et tegevused oleksid lastele kogu pa\u0308eva jooksul rahuldust pakkuvad. Kui ATH-ga lapsed leiavad midagi rahuldust pakkuvat, keskenduvad nad sellele liigselt palju. See omakorda seletab, miks laps on pu\u0308simatu ja pidevalt uue tegevuse otsinguil (otsides rahuldust pakkuvaid tegevusi), kuid samas suudavad tunde ma\u0308ngida videoma\u0308nge. Paludes neil teha midagi va\u0308hem rahuldust pakkuvat (nt. legod a\u0308ra panna), vo\u0303ivad nad osutada vastupanu."}, {"text_idx": "#000091", "text": "Aktiivsus- ja ta\u0308helepanuha\u0308irega lastel on raskem oma emotsioone juhtida kui teistel. Uuringud on na\u0308idanud, et ATH-ga lastel on aju piirkond, mis aitab emotsioone kontrollida, va\u0308hem arenenud ning neil on suurem emotsionaalne va\u0308ljendus vo\u0303rreldes lastega, kellel ei ole ATH."}, {"text_idx": "#000092", "text": "Kuigi u\u0308leminekud u\u0308helt tegevuselt teisele vo\u0303ivad autistlike laste jaoks olla samasugused va\u0308ljakutsed, vo\u0303ivad nende reaktsioonid olla a\u0308a\u0308rmuslikumad. Autismispektriha\u0308irega laste jaoks on maailm uskumatult segane ja u\u0308le jo\u0303u ka\u0308iv koht, misto\u0303ttu on nende jaoks va\u0308ga oluline rutiin ja etteaimatavus. ATH-ga laste jaoks ei ole tegevuste muutmine ha\u0308iriv, kuid autismispektriha\u0308irega lapsel vo\u0303ib iga ko\u0303rvalekaldumine rutiinist tunduda nagu to\u0303mmatakse tal vaip jalge alt a\u0308ra. Selline paindumatus selgitab, miks nendel lastel on erilised huvid ja nad eelistavad teha samu asju samas ja\u0308rjekorras. Autismispektriha\u0308irega lapse jaoks on ko\u0303ik ootamatud muutused vo\u0303i u\u0308leminekud u\u0308helt tegevuselt teisele va\u0308ga ha\u0308irivad."}, {"text_idx": "#000093", "text": "Sensoorse to\u0308o\u0308tlemise ha\u0308ire puhul esineb u\u0308le- ja alatundlikkust vo\u0303i sensoorikal po\u0303hinevaid motoorseid raskusi. U\u0308letundlikkuse puhul ma\u0308rkab laps erinevaid sensoorseid stiimuleid (nt helid, lo\u0303hnad, maitsed, puudutused, liigutamine) liiga kergesti ning stiimulid, mis teistel inimestel vo\u0303ivad ma\u0308rkamatuks ja\u0308a\u0308da, tekitavad u\u0308letundlikul lapsel juba reaktsiooni. Alatundlikkuse puhul ja\u0308a\u0308vad erinevad sensoorsed stiimulid lapsel ma\u0308rkamata, misto\u0303ttu na\u0308iteks laps ei pane ta\u0308hele, kui hu\u0308u\u0308takse tema nime vo\u0303i komistab uksepakul, kuna see ja\u0308i ma\u0308rkamata. Sensoorikaga seotud motoorsete raskuste puhul on lapsel keeruline erinevaid motoorseid u\u0308lesandeid la\u0308bi viia."}, {"text_idx": "#000094", "text": "Kuigi sensoorne to\u0308o\u0308tlemine ei ole diagnostiline termin nagu ATH vo\u0303i autism, vo\u0303ib ha\u0308irega vo\u0303i ha\u0308ireta lastel esineda probleeme sensoorses to\u0308o\u0308tlemises. See omakorda po\u0303hjustab probleeme u\u0308leminekutel u\u0308helt tegevuselt teisele. Laste jaoks, kes on kergesti erutuvad, tundub maailm segane ja liiga kiiresti liikuv. Nad vajavad korda, mis aitab neil tunda end rahulikult. Kui Sa muudad tema jaoks asju liiga kiirelt, vo\u0303id na\u0308ha vastupanu vo\u0303i probleemset ka\u0308itumist."}, {"text_idx": "#000095", "text": "Sensoorsete probleemidega lapsed vo\u0303ivad dramaatiliselt kokku variseda, va\u0308ljendades suuri emotsionaalseid puhanguid, mida nad ei suuda kontrollida kui puutuvad kokku ootamatute muutustega."}, {"text_idx": "#000096", "text": "Lastel, kes kannatavad a\u0308revuse all, vo\u0303ivad u\u0308leminekuprobleemid tuleneda hirmust. See vo\u0303ib olla hirm tundmatuse ees vo\u0303i hirm selle ees, mis juhtub siis kui nad satuvad uude olukorda. Tavaliselt on probleemiks mingid stiimulid, mis on seotud u\u0308leminekuga, mitte u\u0308leminekuprotsess ise. Kui lapsel on olnud ha\u0308iriv kogemus, vo\u0303ib neid ajada a\u0308revusse juba mo\u0303te sellest, et peab minema samasse asukohta tagasi. Kui laps kardab koeri, vo\u0303ib tal vallanduda raevuhoog, ta vo\u0303ib hakata karjuma juba teades, et peab minema keskkonda, kus on koer. Mo\u0303nedel lastel, kellel on a\u0308revusha\u0308ired (eriti neil, kellel on obsessiiv- kompulsiivne ha\u0308ire), esineb tugev vajadus teha asju ta\u0308iuslikult. Kui neid lapsi katkestada enne kui nad suudavad midagi ta\u0308pselt o\u0303igesti teha ning seda ka lo\u0303petada (kirjutada ta\u0308hti ta\u0308iuslikult, pannes asju ritta vo\u0303i tehes midagi ettena\u0308htud ja\u0308rjekorras), vo\u0303ivad nad saada va\u0308ga vihaseks, ja\u0308ttes lapsevanema teadmatusse, miks selline ka\u0308itumine esineb."}, {"text_idx": "#000097", "text": "Selleks, et aru saada, miks lapsed ja ta\u0308iskasvanud reageerivad mingil viisil, on vaja mo\u0303ista nende ka\u0308itumist ka\u0308ivitavaid tegureid, mis panevad nad u\u0308leminekul u\u0308helt tegevuselt teisele a\u0308rrituma."}, {"text_idx": "#000099", "text": "Vaata ka ja\u0308tkuartiklit no\u0303uannetega: \u201cKuidas aidata lapsel minna u\u0308le u\u0308helt tegevuselt teisele?\u201d"}, {"text_idx": "#000100", "text": "12 viisi, kuidas o\u0303petada last oma tundeid juhtima"}, {"text_idx": "#000101", "text": "Ta enne teeb ja pa\u0308rast mo\u0303tleb, a\u0308rritub pealtna\u0308ha va\u0308ikeste asjade peale, on va\u0308ga rutiini tundlik, ja\u0308a\u0308b u\u0308hte ma\u0308ngu vo\u0303i tegevusse kinni ega ole no\u0303us muutustega, lo\u0308o\u0308b vo\u0303i hammustab, et oma tahtmist saada. Kas tuleb tuttav ette?"}, {"text_idx": "#000102", "text": "Sellise ka\u0308itumise taga on enamasti napid eneseregulatsiooni oskused, kuid pahatihti laps sildistatakse: ta on autistlik! Kuidas saad oma lapsel aidata neid eluks vajalikke oskusi arendada? Olen ma\u0308rganud, et liiga sageli keskenduvad ta\u0308iskasvanud tagaja\u0308rgedele ja kasutavad karistusi, et oma lapse ka\u0308itumist korrigeerida. Ebasobiva ka\u0308itumise po\u0303hjused ja\u0308a\u0308vad aga va\u0308lja uurimata ja seega pikaajalist muutust ei saavutata."}, {"text_idx": "#000103", "text": "Ha\u0308irival ka\u0308itumisel on tihti kergesti seletatavad po\u0303hjused. Mis siis toimub lapse peas? Teadlikke valikuid tehes to\u0308o\u0308tab aju otsmikusagar, emotsioone aga juhib kuklapiirkonnas asetsev mandelkeha. Pu\u0308u\u0308a mo\u0303elda lu\u0308litile: kui otsmikusagara nupp on sisse lu\u0308litatud, siis suudab laps mo\u0303elda po\u0303hjuse-tagaja\u0308rje seostele; kui sisse on lu\u0308litatud mandelkeha nupp, siis mo\u0308llavad emotsioonid ja ratsionaalne mo\u0303tlemine ei to\u0308o\u0308ta. Meil ko\u0303igil on mo\u0303lemad nupud olemas, oluline on vaid teada, millal, kuidas ja mis nuppu kasutada."}, {"text_idx": "#000104", "text": "Po\u0303hjuse-tagaja\u0308rje seoste mo\u0303istmiseks on va\u0308ikelaps valmis umbes kolmeaastaselt, sealt edasi algab eneseregulatsiooni oskuste ja\u0308rjepidev harjutamine. See on vo\u0303tmeu\u0308lesanne, et tagada talle parem toimetulek oma emotsioonide, igapa\u0308evaste toimingute ja hiljem o\u0303ppimisega. Oskus oma tundeid ja tegusid reguleerida annab lapsele enesekindluse ja tasakaalu, tal on lihtsam saada rahulikul viisil hakkama ka keeruliste olukordadega ja see va\u0308hendab a\u0308revust. Seega tuleks keskenduda otsmikusagara nupu to\u0308o\u0308kindlusele. Eneseregulatsiooni oskusi tuleb o\u0303ppida selles keskkonnas, kus keeruline ka\u0308itumine esineb."}, {"text_idx": "#000112", "text": "...on toredad ja abistavad kohad, kui laps saab aru, mille u\u0308le ta peab mo\u0303tlema. Enne kolmandat eluaastat, kui lapsel ei ole po\u0303hjuse-tagaja\u0308rje seosed veel kujunenud, tasub olla ta\u0308helepanelik, et see nurgake karistusnurgaks ei muutuks \u2013 kaheaastast ei tohiks sinna jonni u\u0308le ja\u0308rele mo\u0303tlema saata. Rahunemiseks vajab enamik lapsi ta\u0308iskasvanu juuresolekut ja vo\u0303ib-olla ka fu\u0308u\u0308silist kontakti, sest ta ei tule oma tunnete juhtimisega toime. Kui on vaja mingi tegevus peatada, siis u\u0308tle selgelt: nu\u0308u\u0308d la\u0308ks ma\u0308ng u\u0308le piiri! Aita lapsel mo\u0303nd rahunemisharjutust teha: na\u0308iteks visake koos po\u0303randale pikali ja hingake nii ko\u0303vasti sisse, et ko\u0303ht la\u0308heb paksult o\u0303hku ta\u0308is. Kui laps on ta\u0308iesti rahunenud, siis vo\u0303ib temaga ku\u0308ll so\u0303lmida kokkuleppe, et ta teeb midagi selles rahulikus nurgakeses u\u0308ksi."}, {"text_idx": "#000116", "text": "Kui kirjeldatud ideed sind ei aita, otsi lapsele abi!"}, {"text_idx": "#000117", "text": "Eestis on hinnanguliselt 20 000\u201340 000 psu\u0308u\u0308hikaha\u0308iretega last, mis moodustab 10\u201320% alaealistest. Seejuures on ja\u0308rjest sagenenud esmased haigestumised. 2019. aastal sai Tervise Arengu Instituudi andmete kohaselt 4683 last esmakordse psu\u0308hhiaatrilise diagnoosi. Lisaks diagnoositi tundeelu- ja ka\u0308itumisha\u0308ireid 1246 juhul. Vo\u0303rdluseks: 2018. aastal su\u0308ndis Eestis kokku 13 898 last. Kui 2\u20133aastane hammustab vo\u0303i lo\u0308o\u0308b, viskab pikali, et oma tahtmist saada, siis on see suure to\u0303ena\u0308osusega ealine arenguprotsess. Kui 4\u20135aastane iga pa\u0308ev lo\u0308o\u0308b ja asju loobib, vo\u0303ib see olla juba o\u0303pitud ka\u0308itumismuster vo\u0303i va\u0308heste eneseregulatsiooni oskuste to\u0303ttu kujunenud ka\u0308itumisha\u0308ire. Vo\u0303tmeso\u0303na on ka ko\u0303ne: kaheaastane peab ra\u0308a\u0308kima kaheso\u0303naliste va\u0308ljenditega, kolmeaastane tulema kaasa arutlusega \u201cmis?\u201d, \u201ckes?\u201d, \u201ckus?\u201d. Kui ko\u0303net ei ole, siis peaks kasutama alternatiivseid suhtlusmeetodeid, na\u0308iteks pildiseeriaid. Esmalt ra\u0308a\u0308gi oma murest perearsti, lasteaia eripedagoogi vo\u0303i lastepsu\u0308hholoogiga"}, {"text_idx": "#000120", "text": "Vaata la\u0308hemalt 12. aprillil toimuvat koolitust \u201dEneseregulatsioonioskuste kujundamine lasteaias\u201d, mis on mo\u0303eldud lasteaiao\u0303petajatele, o\u0303petaja abidele ja teistele lastega to\u0308o\u0308tavatele spetsialistidele."}, {"text_idx": "#000121", "text": "Vanusepo\u0303hised soovitused \u2013 kuidas aidata last pa\u0308rast kokkupuudet traumaga?"}, {"text_idx": "#000122", "text": "Ja\u0308tk artiklile: Kuidas aidata last pa\u0308rast kokkupuudet traumaga?"}, {"text_idx": "#000123", "text": "Kuidas aidata lapsi vanuses 0-2 eluaastat?"}, {"text_idx": "#000124", "text": "Imikud tajuvad Sinu emotsioone ning reageerivad vastavalt. Kui Sa oled rahulik, tunneb Sinu laps ennast turvaliselt. Kui Sa ka\u0308itud a\u0308revalt ja oled u\u0308le koormatud, vo\u0303ib Sinu laps reageerida rahutult. Sul vo\u0303ib olla raskusi tema rahustamisega, ta vo\u0303ib su\u0308u\u0308a ja magada ebaregulaarselt vo\u0303i ka\u0308ituda endasseto\u0303mbunult."}, {"text_idx": "#000125", "text": "Mida saad Sina teha, et aidata oma last?"}, {"text_idx": "#000126", "text": "Anna endast parim, et ja\u0308a\u0308da rahulikuks. Isegi kui tunned, et oled stressis vo\u0303i a\u0308revuses, ra\u0308a\u0308gi oma lapsega rahustava ha\u0308a\u0308lega."}, {"text_idx": "#000127", "text": "Reageeri oma lapse vajadustele ja\u0308rjekindlalt. Sellises vanuses lapsed peaksid saama usaldada oma hooldajaid, et neil tekiks tugev ja terve kiindumussuhe."}, {"text_idx": "#000128", "text": "Kui Sa oled toitnud last rinnaga, ja\u0308tka seda. Kuigi levib mu\u0308u\u0308t, et kui ema kogeb traumat, muutub tema rinnapiim halvaks ja vo\u0303ib po\u0303hjustada lapsele o\u0303piha\u0308ireid, ei vasta see to\u0303ele. Oluline on ja\u0308tkata imetamist, et ta oleks terve ja Sinuga u\u0308henduses. Imetamiseks pead Sa olema terve, seega anna endast parim, et su\u0308u\u0308a tervislikult ja juua piisavalt vett."}, {"text_idx": "#000129", "text": "Vaata oma lapsele silma, naerata talle, puuduta teda. Uuringud na\u0308itavad, et silmside, puudutus ja lihtsalt ema juuresolek aitab hoida beebi emotsioone tasakaalus."}, {"text_idx": "#000130", "text": "Kuidas aidata lapsi vanuses 2-5 eluaastat?"}, {"text_idx": "#000131", "text": "Kuigi lapsed teevad selles vanuses suuri edusamme, so\u0303ltuvad nad ikkagi oma vanematest kes neid kasvatavad. Nagu ka imikud, reageerivad nad tavaliselt olukordadele vastavalt sellele, kuidas nende vanemad reageerivad. Kui Sa oled rahulik ja enesekindel, tunneb Sinu laps end kindlamalt. Kui Sa na\u0308itad va\u0308lja oma a\u0308revust ja tunned ennast u\u0308lekoormatuna, vo\u0303ib Sinu laps end tunda ebaturvaliselt."}, {"text_idx": "#000132", "text": "2,5 aastaste laste enamlevinud reaktsioonid:"}, {"text_idx": "#000133", "text": "laps ra\u0308a\u0308gib korduvalt su\u0308ndmusest vo\u0303i ma\u0308ngib su\u0308ndmust la\u0308bi;jonnihood;suurenenud hirm- sageli pimeduse, koletiste vo\u0303i u\u0308ksi olemise ees;suurenenud tundlikkus erinevate helide suhtes nagu a\u0308ike, tuul ja muud valjud helid;probleemid so\u0308o\u0308misel, magamisel ja tualetis ka\u0308imisel;uskumus, et katastroofi saab olematuks muuta;liigne klammerdumine enda hooldajate ku\u0308lge, raskused nendest eemalduda;tagasilangus arengus (na\u0308iteks va\u0308ikelapseha\u0308a\u0308lega ra\u0308a\u0308kimine, voodima\u0308rgamine ja po\u0308idlaimemine)."}, {"text_idx": "#000134", "text": "Paku lapsele turvatunnet. Hoia oma last, kallista ja kaisuta teda nii palju kui vo\u0303imalik. U\u0308tle talle, et hoolitsed tema eest kui ta tunneb kurbust vo\u0303i hirmu. Lapse puhul, kes alles o\u0303pib ra\u0308a\u0308kima, kasuta lihtsaid lauseid, na\u0308iteks \u201eemme on siin\u201c."}, {"text_idx": "#000135", "text": "Ja\u0308lgi, mida Sa u\u0308tled. Va\u0308ikestel lastel on \u201esuured ko\u0303rvad\u201c ja nad vo\u0303ivad Sinu a\u0308revust tajuda, kuuldut valesti to\u0303lgendada vo\u0303i ehmuda asjade pa\u0308rast, millest nad aru ei saa."}, {"text_idx": "#000136", "text": "Sa\u0308ilita rutiin nii palju kui vo\u0303imalik. Olenemata Teie elukorraldusest, tehke ko\u0303ik endast olenev, et Teil oleksid korrapa\u0308rased so\u0308o\u0308gi- ja magamaminekuajad. Kui Teil ei ole kodu vo\u0303i elate kusagil mujal kui kodus, looge uued rutiinid. Proovi teha asju nii, nagu oled oma lapsega harjunud tegema, na\u0308iteks laula laule vo\u0303i palveta enne magamaminekut."}, {"text_idx": "#000137", "text": "Jaga lapsele rohkem ta\u0308helepanu magamamineku ajal. Laps, kes on la\u0308bi elanud trauma, vo\u0303ib muutuda o\u0308o\u0308sel a\u0308revaks. Kui paned last magama, veeda temaga tavapa\u0308rasest rohkem aega ra\u0308a\u0308kides vo\u0303i lugude jutustamisel. Vo\u0303ib teha lapsega kokkuleppe, et ta vo\u0303ib magada koos Teiega, kuid mo\u0303istes, et ta peab naasma tavapa\u0308rasele magamisreziimile kindlal kuupa\u0308eval."}, {"text_idx": "#000138", "text": "A\u0308ra na\u0308ita lastele uudiseid. Va\u0308ikesed lapsed vo\u0303ivad fakte ajada segamini hirmuga. Nad ei pruugi aru saada, et pildid, mida nad na\u0308evad uudistes, ei kordu uuesti. Samuti ei tohiks laps raadiot kuulata."}, {"text_idx": "#000139", "text": "Julgusta last oma tundeid va\u0308ljendama. Ku\u0308si lapselt lihtsaid ku\u0308simusi, na\u0308iteks \u201eKuidas Sa end ta\u0308na tunned?\u201c Proovi lisada lapse poolt avaldatud emotsioonile lapse lemmiklugudega vo\u0303i perekondliku tegevusega, et aidata lapsel end tunda turvaliselt ja rahulikult."}, {"text_idx": "#000140", "text": "Luba oma lapsel juhtunust ra\u0308a\u0308kida. Ra\u0308a\u0308kimine aitab tal su\u0308ndmust paremini mo\u0303testada ning oma tunnetega toime tulla. Vo\u0303imalik on kasutada \u201ema\u0308ngu\u201c, et aidata oma lapsel toimunu u\u0308mber kujundada ning ra\u0308a\u0308kida su\u0308ndmustest oma so\u0303nadega."}, {"text_idx": "#000141", "text": "Joonistage pilte. Va\u0308ikesed lapsed va\u0308ljendavad tihti oma emotsiooni joonistades. Siinkohal on hea kasutada vo\u0303imalust, et lapse kindlustunne suureneks. Alustage pildi kirjeldamist, mida laps on joonistanud."}, {"text_idx": "#000142", "text": "Kui Sinu laps ei ka\u0308itu ootuspa\u0308raselt, vo\u0303ib see olla ma\u0308rk sellest, et ta vajab rohkem ta\u0308helepanu. Aita tal ennast va\u0308ljendada, mida ta hetkel tunneb: Kas ta on hirmul? Vihane? Kurb? Anna talle teada, et see on normaalne. Vo\u0303id o\u0308elda: \u201eOn okei kui sa oled vihane, aga pole okei kui sa lo\u0308o\u0308d oma o\u0303de.\u201c"}, {"text_idx": "#000143", "text": "Kaasa oma laps tegevustesse. Ta\u0308helepanu hajutamine on selles vanuses lastele hea. Ma\u0308ngi oma lapsega ma\u0308nge ning korralda ma\u0308nguaega ka koos teiste lastega."}, {"text_idx": "#000144", "text": "Ra\u0308a\u0308gi lapsega asjadest, mis on ha\u0308sti. Isegi ko\u0303ige raskematel aegadel on oluline leida midagi positiivset ning va\u0308ljendada lootust tuleviku suhtes, mis aitab Sinu lapsel taastuda. Vo\u0303id o\u0308elda midagi sellist: \u201eMe oleme u\u0308ksteisele olemas. Ma olen siin Sinuga ja ja\u0308a\u0308n Sinuga.\u201c Tuues esile positiivse, aitab see lapsel ennast paremini tunda."}, {"text_idx": "#000145", "text": "Kuidas aidata lapsi vanuses 6-11 eluaastat?"}, {"text_idx": "#000146", "text": "Selles vanuses lapsed oskavad rohkem ra\u0308a\u0308kida oma mo\u0303tetest ja tunnetest ning tulevad erinevate raskustega paremini toime. Siiski ootavad nad oma vanematelt lohutust ja ka juhendamist. Laste kuulamine na\u0308itab Sinu pu\u0308hendumust lapsele. Kui juhtuvad hirmutavad asjad, vo\u0303ib olla hirmunud lapse jaoks ko\u0303ige rahustavam na\u0308ha, et lapsevanem ka\u0308itub kui lapsevanem."}, {"text_idx": "#000147", "text": "a\u0308revus;suurenenud agressiivsus, viha ja a\u0308rrituvus (sh. kiusamine vo\u0303i kaklemine eakaaslastega);une- ja so\u0308o\u0308giisuha\u0308ired;enda su\u0308u\u0308distamine toimunud su\u0308ndmuses;tujutsemine vo\u0303i nutmine;mure selle u\u0308le, kes tema eest hoolitseb;hirm vo\u0303imalike vigastuste vo\u0303i la\u0308hedase surma ees; su\u0308ndmuse toimumise eitamine;kaebused fu\u0308u\u0308silise tervise u\u0308le (ko\u0303huvalu, peavalu, unisus, va\u0308simus, mis vo\u0303ivad olla tingitud stressist);korduvalt ku\u0308simuste esitamine;laps keeldub su\u0308ndmusest ra\u0308a\u0308kima (sagedasem 9-11-aastaste laste seas);sotsiaalsest suhtlusest eemaldumine;ma\u0308lu-ja keskendumisprobleemid koolis, keeldumine osalemast."}, {"text_idx": "#000148", "text": "Kinnita oma lapsele, et tal ei ole ohtu. Sellises vanuses lapsi lohutavad faktid. Kasuta o\u0303igeid/to\u0303elisi so\u0303nu nagu so\u0303da, orkaan, maava\u0308rin, u\u0308leujutus jne. Sellises vanuses lastele annavad teadmised jo\u0303udu ja aitavad leevendada a\u0308revust."}, {"text_idx": "#000149", "text": "Hoia asjad vo\u0303imalikult \u201enormaalsena\u201c. Magamamineku ja so\u0308o\u0308giajaga seotud rutiinid aitavad lastel end turvaliselt tunda. Kui Sul puudub kodu vo\u0303i on Sind u\u0308mber paigutatud, loo erinevad rutiinid ja anna sellest ka lapsele teada. Anna lapsele vo\u0303imalus valikuid teha, see annab lapsele kontrolli tunde ebakindlal ajal."}, {"text_idx": "#000150", "text": "Va\u0308henda kokkupuudet teleka, ajalehtede ja raadioga. Mida rohkem ebameeldivate uudistega kooliealised lapsed kokku puutuvad, seda rohkem nad muretsevad. Uudised vo\u0303ivad su\u0308ndmusega seotud traumat vo\u0303imendada. Kui laps vaatab uudiseid vo\u0303i kuulab raadiot, tee seda koos temaga, et saaksite hiljem sellest ra\u0308a\u0308kida. Oleks parem kui laps ei na\u0308eks hirmutavaid pilte seoses traumeerivate su\u0308ndmustega."}, {"text_idx": "#000151", "text": "Veeda aega oma lapsega ra\u0308a\u0308kides. Anna talle teada, et see on normaalne kui ta soovib ku\u0308sida ku\u0308simusi, va\u0308ljendada oma muret vo\u0303i kurbust. U\u0308ks vo\u0303imalus soodustada vestlust, on kasutada perega koos olemise aega (na\u0308iteks ko\u0303ik koos olles o\u0303htuso\u0308o\u0308ki su\u0308u\u0308es), et ra\u0308a\u0308kida hetkel toimuvatest su\u0308ndmustest. Ku\u0308si lapselt ka, mida tema so\u0303brad on ra\u0308a\u0308kinud, et Sa saaksid valeinformatsiooni parandada."}, {"text_idx": "#000152", "text": "Vasta ku\u0308simustele lu\u0308hidalt, kuid ausalt. Kui laps on mingi teema u\u0308les vo\u0303tnud, ku\u0308si esmalt tema mo\u0303tteid selle kohta, et Sa mo\u0303istaksid, mille pa\u0308rast laps muretseb. Tavaliselt esitab laps konkreetse ku\u0308simuse sellepa\u0308rast, et ta on mures. Anna talle rahustav vastus. Kui Sa ei tea ku\u0308simusele vastust, vo\u0303id o\u0308elda: \u201eMa ei tea.\u201c A\u0308ra spekuleeri ega korda kuulujutte."}, {"text_idx": "#000153", "text": "Ma\u0308rka last, kes ei ra\u0308a\u0308gi. Alusta lapsega vestlust, jagades oma tundeid. Na\u0308iteks vo\u0303id o\u0308elda: \u201cSee oli va\u0308ga hirmutav asi ja mo\u0303nikord a\u0308rkan o\u0308o\u0308sel u\u0308les, sest mo\u0303tlen sellele. Kuidas Sina ennast tunned?\u201c See paneb Sinu last tundma, et ta ei ole oma murede ja hirmudega u\u0308ksinda. Kuid a\u0308ra va\u0308ljenda oma hirmude vo\u0303i murede kohta lapsele liiga palju."}, {"text_idx": "#000154", "text": "Paku lapsele tegevusi. Igapa\u0308evased tegevused, nagu so\u0303pradega ma\u0308ngimine vo\u0303i koolis ka\u0308imine, vo\u0303ivad olla ha\u0308iritud. Aita oma lapsel mo\u0303elda alternatiivsetele tegevustele ja korralda kohtumisi lastele koos teiste vanematega."}, {"text_idx": "#000155", "text": "Rahusta last, kes tunneb muret oma so\u0303prade turvalisuse pa\u0308rast. Kinnita oma lapsele, et nende vanemad hoolitsevad nende eest nii, nagu Sina hoolitsed tema eest."}, {"text_idx": "#000156", "text": "Ra\u0308a\u0308gi lapsele, kuidas ko\u0303ik hakkab taastuma. Anna lapsele teada, et tegevusi tehakse just inimestele turvalisuse tagamiseks vo\u0303i elektri ja vee taastamiseks."}, {"text_idx": "#000157", "text": "Julgusta last ka teistele abi pakkuma. See annab lapsele saavutus- ja eesma\u0308rgitunde ajal, mil nad vo\u0303ivad end tunda abituna."}, {"text_idx": "#000158", "text": "Leia lootus. Lapsed peavad taastumiseks na\u0308gema tulevikku. Na\u0308iteks vo\u0303ite looduskatastroofi korral lapsele o\u0308elda: \u201eInimesed u\u0308le kogu riigi saadavad meditsiinitarbeid, toitu ja vett. Nad on ehitanud uusi kohti, kus haiget saanud inimeste eest hoolitsetakse ning nad ehitavad ka uusi kodusid. Olukord la\u0308heb ainult paremaks.\u201c"}, {"text_idx": "#000159", "text": "Kuidas aidata lapsi vanuses 12-18 eluaastat?"}, {"text_idx": "#000160", "text": "Noorukiiga on noorte jaoks va\u0308ljakutseid esitav aega, mil nende kehas toimub palju muutusi. Nad vo\u0303itlevad, et saada suuremat so\u0303ltumatust ning neil on kalduvus tunda, et miski ei kahjusta neid. Traumaatilised su\u0308ndmused vo\u0303ivad panna neid tundma, et neil on kontroll kadunud, kuigi nad ka\u0308ituvad nagu nad oleksid va\u0308ga tugevad. Nad vo\u0303ivad tunda end halvasti inimeste pa\u0308rast, kes on katastroofi poolt mo\u0303jutatud, soovides teada saada, miks selline su\u0308ndmus aset leidis."}, {"text_idx": "#000161", "text": "tunnete va\u0308ltimine;pidev ra\u0308a\u0308kimine toimunud katastroofist;so\u0303pradest ja perest distantseerumine;viha vo\u0303i solvumine;depressioon, enesetapumo\u0303tete va\u0308ljendamine;paanika- ja a\u0308revushood, sealhulgas pidev muretsemine tuleviku pa\u0308rast;meeleoluko\u0303ikumised ja a\u0308rrituvus;muutused so\u0308o\u0308giisus ja/vo\u0303i uneharjumustes;ta\u0308helepanu- ja keskendumisraskused, ma\u0308luha\u0308ired ja/vo\u0303i kooli minemisest keeldumine;riskantne vo\u0303i ebaseaduslikult ka\u0308itumine."}, {"text_idx": "#000162", "text": "Lase oma teismelisel tunda end taas turvaliselt. Noorukitele ei meeldi va\u0308lja na\u0308idata, et nad on haavatavad. Nad vo\u0303ivad proovida ka\u0308ituda nagu ko\u0303ik oleks ha\u0308sti, kuigi tegelikult ei ole. Kuigi Sinu laps vo\u0303ib keelduda Sinu kallistusest, vo\u0303ib Sinu puudutus aidata tal enda turvaliselt tunda. Vo\u0303id o\u0308elda: \u201eMa tean, et Sa oled nu\u0308u\u0308d ta\u0308iskasvanu, aga ma lihtsalt pean Sind kallistama.\u201c"}, {"text_idx": "#000163", "text": "Aita teismelisel tunda enda vajalikuna. Jaga talle va\u0308ikeseid u\u0308lesandeid ja kohustusi majapidamisest, kiida teda tehtu eest ning endaga toime tulemise eest. A\u0308ra koorma teismelist liiga paljude kohustustega, eriti sellistega, mis kuuluvad ta\u0308iskasvanute tegemistesse, kuna see suurendab tema a\u0308revust."}, {"text_idx": "#000164", "text": "Ava uks aruteluks. Teismelisele on va\u0308ga tu\u0308u\u0308piline, et ta ei soovi Sinuga ra\u0308a\u0308kida. Pu\u0308u\u0308a alustada vestlust u\u0308hise tegevuse ajal, et vestlus ei tunduks tema jaoks liiga intensiivne."}, {"text_idx": "#000165", "text": "Moodusta gruppe, kuhu kuuluvad eakaaslased. Mo\u0303ned teismelised vo\u0303ivad tunda end mugavamalt vesteldes kaaslastega gruppides, seega mo\u0303tle selle korraldamisele. Julgusta last vestlema teiste usaldusva\u0308a\u0308rsete ta\u0308iskasvanutega, na\u0308iteks sugulaste vo\u0303i o\u0303petajatega."}, {"text_idx": "#000166", "text": "Piira kokkupuudet teleka, ajalehtede ja raadioga. Kuigi teismelised suudavad uudistega paremini hakkama saada kui nooremad lapsed, vo\u0303ivad siiski need, kes ei suuda ennast telekast vo\u0303i raadiost eraldada, tunda ko\u0303rgenenud a\u0308revust. Ra\u0308a\u0308gi oma lapsega sellest, mida ta on kuulnud vo\u0303i na\u0308inud."}, {"text_idx": "#000167", "text": "Aita lapsel midagi ette vo\u0303tta. Sellises vanuses lapsed soovivad panustada kogukonda. Leia sobivad vo\u0303imalused, et laps saaks seda teha (aidata vabatahtlikuna kedagi)."}, {"text_idx": "#000168", "text": "Ole teadlik ainete kuritarvitamisest. Teismelised vo\u0303ivad hakata oma a\u0308revuse leevendamiseks tarbima alkoholi vo\u0303i narkootikume. Kui Sa arvad, et Sinu laps on seda teinud, ra\u0308a\u0308gi temaga sellest rahulikult. Vajadusel ku\u0308si abi psu\u0308hholoogilt. Sa vo\u0303id oma lapsele o\u0308elda: \u201eInimesed vo\u0303ivad hakata tarbima alkoholi peale traumeerivat su\u0308ndmust, et ennast rahustada vo\u0303i panna unustama, kuid see vo\u0303ib hoopis rohkem probleeme tekitada. Sa vo\u0303iksid minna jalutama, vestelda minu vo\u0303i so\u0303pradega oma tunnetest vo\u0303i kirjutada kiri, mida Sa tulevikult ootad.\u201c"}, {"text_idx": "#000169", "text": "Mida saavad o\u0303petajad teha, et aidata oma o\u0303pilasi?"}, {"text_idx": "#000170", "text": "Ja\u0308tkake rutiini nii palju kui vo\u0303imalik. Lapsed to\u0308o\u0308tavad paremini kui nad teavad, mida oodata. Koolirutiini naasmine aitab o\u0303pilastel tunda, et murettekitavad su\u0308ndmused ei ole vo\u0303tnud kontrolli nende igapa\u0308evaelu u\u0308le. Eelda o\u0303pilastelt koduto\u0308o\u0308de ja lihtsate klassiruumis tehtavate u\u0308lesannete tegemist. See on neile kasulik!"}, {"text_idx": "#000171", "text": "Ole teadlik ma\u0308rkidest, mis na\u0308itavad, et laps vo\u0303ib vajada ta\u0308iendavat abi. Lapsed, kellel esinevad raskused kaasa to\u0308o\u0308tada viha, hirmu vo\u0303i kurbuse to\u0303ttu, tuleks suunata vaimse tervise spetsialisti juurde. Lapsed vo\u0303ivad kogeda stressi, mis vo\u0303ib va\u0308ljenduda fu\u0308u\u0308siliste vaevustena nagu ko\u0303huvalu, peavalu vo\u0303i va\u0308simus."}, {"text_idx": "#000172", "text": "Aita lastel juhtunust rohkem aru saada. Na\u0308iteks, vo\u0303id pakkuda abi ja erinevaid positiivseid vo\u0303imalusi toimetulekuks."}, {"text_idx": "#000173", "text": "Kinnita lapsele, et koolito\u0308o\u0308tajad hoolitsevad tema ohutuse eest. Lapse hirm kaob kui ta teab, et usaldusva\u0308a\u0308rsed ta\u0308iskasvanud teevad ko\u0303ik endast oleneva, et tema eest hoolitseda."}, {"text_idx": "#000174", "text": "Hoia lapsevanematega u\u0308hendus. Ra\u0308a\u0308gi neile koolis toimuvatest programmidest ja tegevustest, et nad oleksid valmis arutama nendel teemadel ka kodus lastega. Julgusta lapsevanemaid piirama kokkupuudet uudistega."}, {"text_idx": "#000175", "text": "Hoolitse enda eest. Sa vo\u0303id olla teiste aitamisega ho\u0303ivatud ning ei ma\u0308rka, et oled ja\u0308tnud ennast hooletusse. Leia vo\u0303imalusi koos oma kolleegidega, kuidas te saaksite u\u0308ksteist toetada."}, {"text_idx": "#000176", "text": "Hoiatavad ma\u0308rgid lastel ja noorukitel seoses traumaga:"}, {"text_idx": "#000177", "text": "kordavad pidevalt oma mo\u0303tetes toimunud su\u0308ndmust;o\u0303udusunena\u0308od;uskumus, et maailm on ebaturvaline; a\u0308rritatavus, viha ja meeleoluko\u0303ikumised;va\u0308hene keskendumisvo\u0303ime;so\u0308o\u0308giisu vo\u0303i unega seotud ha\u0308ired;ka\u0308itumisprobleemid;na\u0308rvilisuse to\u0303us kui inimesed tulevad liiga la\u0308hedale;ehmatamine valjude helide peale;tagasilo\u0308o\u0308gid va\u0308ikelaste arengus, na\u0308iteks klammerdumine kellegi ku\u0308lge, voodima\u0308rgamine vo\u0303i po\u0308idla imemine;raskused magamisel; teistest inimestest eemaldumine; alkoholi vo\u0303i narkootikumide kuritarvitamine teismeeas;vo\u0303imetus minna kooli, o\u0303ppida vo\u0303i ma\u0308ngida so\u0303pradega jne."}, {"text_idx": "#000179", "text": "Kuidas aidata last pa\u0308rast kokkupuudet traumaga?"}, {"text_idx": "#000180", "text": "Traumaatilise su\u0308ndmuse ja\u0308rel vo\u0303ib Sinu toetus ja kindlustunne panna lapsed ennast turvaliselt tundma, aidata neil oma hirmudega ja/vo\u0303i leinaga toime tulla ning taastuda. Ja\u0308rgneva juhendi koostasid psu\u0308hhiaatrid, psu\u0308hholoogid ja vaimse tervisega seotud eksperdid, kes on spetsialiseerunud erinevatele kriisiolukordadele. Juhend pakub lihtsaid na\u0308puna\u0308iteid selle kohta, mida oodata, mida teha ja millele ta\u0308helepanu po\u0308o\u0308rata. Kui Sina vo\u0303i Sinu lapsed vajavad vaimse tervise spetsialisti abi, ku\u0308si kindlasti arstilt vo\u0303i mo\u0303nelt teiselt tervishoiuteenuse osutajalt soovitusi, kelle poole po\u0308o\u0308rduda."}, {"text_idx": "#000181", "text": "Soovitused laste abistamiseks pa\u0308rast kokkupuudet traumaga"}, {"text_idx": "#000182", "text": "Paku lapsele turvatunnet. Ko\u0303ik lapsed, va\u0308ikelapsest kuni teismelisteni, vajavad positiivset fu\u0308u\u0308silist kontakti (kaisutamine, kallistamine vo\u0303i lihtsalt rahustav o\u0303lapatsutus) turvalise inimesega. See annab neile turvatunde, mis on hirmutava vo\u0303i ha\u0308iriva su\u0308ndmuse ja\u0308rel va\u0308ga oluline. Ta\u0308psema info selle kohta, mida teha ja o\u0308elda, leiad vanusepo\u0303hisest juhendist."}, {"text_idx": "#000183", "text": "Ja\u0308a\u0308 rahulikuks. Lapsed po\u0308o\u0308rduvad peale traumeerivaid su\u0308ndmusi kindlustunde saamiseks ta\u0308iskasvanu poole. A\u0308ra ra\u0308a\u0308gi oma muredest oma lastega vo\u0303i nende la\u0308heduses. Ole teadlik oma ha\u0308a\u0308letoonist, kuna lapsed tunnevad a\u0308revuse va\u0308ga kiiresti a\u0308ra."}, {"text_idx": "#000184", "text": "Sa\u0308ilita olemasolev rutiin. Keset muutusi ja kaost kinnitavad rutiinid lastele, et elu saab ja\u0308lle korda. Proovi regulaarselt su\u0308u\u0308a ja magada. Kui Sul ei ole kodu vo\u0303i oled ajutiselt kolinud, tekita uued rutiinid. Oluline on kinni pidada samadest perereeglitest, na\u0308iteks hea ka\u0308itumisetavadest."}, {"text_idx": "#000185", "text": "Aita lapsel ennast nautida. Julgusta last tegema tegevusi ja ma\u0308ngima koos teistega. Ta\u0308helepanu hajutamine on lapsele hea ning annab talle tunde, et ko\u0303ik on ha\u0308sti."}, {"text_idx": "#000186", "text": "Jaga lapsega infot juhtunu kohta. Alati on ko\u0303ige parem kuulda toimunud su\u0308ndmuse u\u0308ksikasju turvaliselt ja usaldusva\u0308a\u0308rselt ta\u0308iskasvanult. Ra\u0308a\u0308kige lu\u0308hidalt ja ausalt ning lubage lapsel esitada ku\u0308simusi. A\u0308ra arva, et laps muretseb samade asjade pa\u0308rast, mis ta\u0308iskasvanud."}, {"text_idx": "#000187", "text": "Vali lapsega ra\u0308a\u0308kimiseks o\u0303ige aeg. Otsi lapsega vestlemiseks vo\u0303imalikult loomulik keskkond, et ta saaks ennast avada."}, {"text_idx": "#000188", "text": "Va\u0308ldi vo\u0303i piira kokkupuudet uudistega. Eriti oluline on see va\u0308ikelaste ja kooliealiste laste puhul. Ha\u0308irivate su\u0308ndmuste na\u0308gemine telekast vo\u0303i uudiste kuulamine raadist vo\u0303ib ja\u0308tta lapsele mulje, et olukord ei la\u0308hegi paremaks. Lapsed, kes usuvad, et halvad su\u0308ndmused on ajutised, saavad neist ka kiiremini taastuda."}, {"text_idx": "#000189", "text": "Proovi mo\u0303ista, et lapsed tulevad toime erineval viisil. Mo\u0303ned lapsed vo\u0303ivad soovida veeta rohkem aega so\u0303prade ja sugulastega, mo\u0303ned soovivad rohkem aega veeta u\u0308ksinda. Anna oma lapsele teada, et on normaalne kogeda erinevaid tundeid nagu na\u0308iteks viha, su\u0308u\u0308tunne, kurbus ning va\u0308ljendada neid erineval viisil. Na\u0308iteks, vo\u0303ib inimene tunda kurbust, kuid mitte nutta."}, {"text_idx": "#000190", "text": "Kuula ta\u0308helepanelikult. On oluline mo\u0303ista, kuidas Sinu laps olukorda suhtub ning mis temas segadust vo\u0303i muret tekitab. Ole mo\u0303istev! Anna lapsele teada, et tal on o\u0303igus igal ajal o\u0308elda, kuidas ta ennast tunneb."}, {"text_idx": "#000191", "text": "Aita lapsel lo\u0303o\u0303gastuda tehes hingamisharjutusi. A\u0308revuse tekkides muutub hingamine pinnapealseks, su\u0308gav ko\u0303huhingamine vo\u0303ib aidata lapsel rahuneda. Vo\u0303id hoida oma lapse suu ees sulge vo\u0303i vatitu\u0308kki ning paluda tal sellele aeglaselt puhuda va\u0308lja hingates. Vo\u0303id o\u0308elda lapsele: \u201cHingame aeglaselt koos sisse kuni ma loen kolmeni ning seeja\u0308rel hingame koos va\u0308lja kui ma loen kolmeni.\u201c Pane pehme ma\u0308nguasi vo\u0303i padi lapse ko\u0303hule kui ta lamab ning palu tal aeglaselt sisse ja va\u0308lja hingata, samal ajal vaadates, kuidas ma\u0308nguasi vo\u0303i padi to\u0303useb ja langeb."}, {"text_idx": "#000192", "text": "Teadvusta endale, mida Sinu laps tunneb. Kui laps va\u0308ljendab muret, a\u0308ra vasta talle \u201eOh, a\u0308ra muretse\u201c, sest see vo\u0303ib teda panna piinlikust vo\u0303i kriitikat tundma. Lihtsalt kinnita lapsele seda, mida kuuled: \u201eJah, ma na\u0308en, et sa oled mures.\u201c"}, {"text_idx": "#000193", "text": "Sa vo\u0303id lapsele vastata \u201ema ei tea\u201c. Laps vajab kedagi, keda ta saab usaldada, kes kuulaks tema esitatud ku\u0308simusi, aktsepteeriks tema tundeid ja oleks tema jaoks olemas. A\u0308ra muretse selle u\u0308le, et kas Sa teed o\u0303igesti- lo\u0303ppudelo\u0303puks ei ole vastust, mis teeks ko\u0303ik korda."}, {"text_idx": "#000194", "text": "Na\u0308puna\u0308ited, kuidas aidata lastel tervislikult taastuda traumast."}, {"text_idx": "#000195", "text": "Lapse poolt esitatud ku\u0308simused vo\u0303ivad pu\u0308sida. Kuna toimunud katastroofi tagaja\u0308rjed vo\u0303ivad pidevalt muutuda, vo\u0303ib laps esitada ku\u0308simusi mitmeid kordi. Anna lapsele teada, et oled valmis igal ajal ra\u0308a\u0308kima. Lapsed vajavad aega, et mo\u0303ista vastuste sisu ning seoses sellega vo\u0303ivad antud vastused tekitada uusi ku\u0308simusi."}, {"text_idx": "#000196", "text": "Julgusta perekondlikke arutelusid seoses la\u0308hedase surmaga. Kui perekond saab koos ra\u0308a\u0308kida ja oma kurbust va\u0308ljendada, on to\u0303ena\u0308olisem, et ka lapsed jagavad oma tundeid."}, {"text_idx": "#000197", "text": "A\u0308ra pane lapsele liigselt vastutust. On oluline mitte koormata lapsi u\u0308lesannetega u\u0308le ega anda neile ta\u0308iskasvanutele mo\u0303eldud u\u0308lesandeid, kuna see vo\u0303ib neile stressi tekitada. Selle asemel vo\u0303iksite la\u0308hitulevikus va\u0308hendada ootusi seoses majapidamiskohustuste ja koolikohustustega."}, {"text_idx": "#000198", "text": "Toeta erivajadustega last. Erivajadustega lapsed vo\u0303ivad vajada rohkem aega, tuge ja juhendamist kui teised lapsed. Vo\u0303imalik, et Sa pead nende jaoks lihtsustama informatsiooni ja kordama o\u0308eldut mitmeid kordi. Vajalik on teavet kohandada vastavalt lapsele. Na\u0308iteks vo\u0303ib keelepuudega laps mo\u0303ista paremini teavet la\u0308bi visuaalsete materjalide vo\u0303i muude suhtlemisvahendite abil, millega olete harjunud."}, {"text_idx": "#000199", "text": "Ja\u0308lgige ma\u0308rke, mis vo\u0303ivad viidata traumale. Esimese kuu jooksul peale katastroofi vo\u0303ib laste jaoks mo\u0308o\u0308duda tavapa\u0308raselt. Peale seda nende tuimus kaob ning vo\u0303ivad tekkida su\u0308mptomid. Seda eriti lastel, kes on na\u0308inud vigastusi vo\u0303i surma, kaotanud la\u0308hedase pereliikme, kogenud oma elus varasemaid traumasid vo\u0303i kes ei kohane a\u0308ra uues kodus."}, {"text_idx": "#000200", "text": "Tunne a\u0308ra see hetk, millal Sa peaksid abi otsima. Kuigi a\u0308revus ja muud probleemid vo\u0303ivad kesta kuid, po\u0308o\u0308rdu kohe perearsti vo\u0303i vaimse tervise spetsialisti poole kui need ei taandu vo\u0303i kui Sinu laps hakkab kuulma ha\u0308a\u0308li, na\u0308gema asju, mida pole olemas, muutub paranoiliseks, tekivad paanikahood vo\u0303i tekivad mo\u0303tted ennast vo\u0303i teisi inimesi kahjustada."}, {"text_idx": "#000201", "text": "Hoolitse enda eest. Sa saad oma last ko\u0303ige paremini aidata kui Sa aitad ennast. Ra\u0308a\u0308gi oma muredest so\u0303prade vo\u0303i sugulastega, abi vo\u0303ib olla ka tugiru\u0308hma moodustamisest. Kui Sa kuulud kusagile gruppi vo\u0303i kogudusse, ja\u0308tka seal osalemist. Proovi toituda o\u0303igesti, juua piisavalt vett, ja\u0308rgida treeningrutiine ja magada piisavalt. Sinu fu\u0308u\u0308siline tervis kaitseb emotsionaalse haavatavuse eest. Stressi va\u0308hendamiseks hinga su\u0308gavalt. Kui Sul on to\u0303sine terviseha\u0308ire, mis segan Sinu tegevusvo\u0303imet, po\u0308o\u0308rdu abi saamiseks arsti vo\u0303i vaimse tervise spetsialisti poole. Tunnista oma abivajadust ja leia see. Tee seda oma lapse huvides!"}, {"text_idx": "#000202", "text": "Artikkel ja\u0308tkub uuel na\u0308dalal vanusepo\u0303histe soovitustega traumaga tegelemiseks."}, {"text_idx": "#000203", "text": "Kas mu lapsel on aktiivsus-ja ta\u0308helepanuha\u0308ire vo\u0303i traumaja\u0308rgne stressiha\u0308ire?"}, {"text_idx": "#000204", "text": "Kui lapsel ilmnevad ka\u0308itumis- ja ta\u0308helepanuprobleemid, arvatakse sageli, et tegemist on aktiivsus- ja ta\u0308helepanuha\u0308irega (ATH). Samas vo\u0303ib ka kokkupuude traumaga po\u0303hjustada su\u0308mptomeid, mis na\u0308evad va\u0308lja nagu ATH. Kui lapsel on ATH valesti diagnoositud, vo\u0303ib ja\u0308a\u0308da trauma tahaplaanile ning ravimata. ATH diagnoosiga lapsed vo\u0303ivad olla motoorselt rahutud, hajameelsed ja koolitundi segada. Lapsed, kellel on olnud traumaatiline kogemus, korduv kokkupuude va\u0308givallaga vo\u0303i va\u0308a\u0308rkohtlemisega, vo\u0303ivad ka\u0308ituda sarnaselt lastele, kellel on diagnoositud ATH. Osadel lastel, kes on kokku puutunud va\u0308givallaga vo\u0303i muu ha\u0308iriva kogemusega, vo\u0303ib va\u0308lja areneda post-traumaja\u0308rgne stressiha\u0308ire (PTSH). On lapsi, kes kogevad kodus vo\u0303i va\u0308ljaspool kodu korduvaid traumaatilisi su\u0308ndmusi. Lastel vo\u0303ib olla korraga nii ATH kui ka traumaja\u0308rgne stressiha\u0308ire."}, {"text_idx": "#000206", "text": "U\u0308lierutatus. Trauma la\u0308bielanud vo\u0303i korduva traumaga kokku puutunud lapsed on ebatavaliselt tundlikud ohu- vo\u0303i ohuma\u0308rkide suhtes. Kui laps on ohu suhtes valvel, on stressihormoonid tema kehas \u201eliikvel\u201c, misto\u0303ttu on tal raske keskenduda ning paigal istuda. Seeto\u0303ttu vo\u0303ib lapse ka\u0308itumine tunduda impulsiivse ja hu\u0308peraktiivsena. Traumaatiliste su\u0308ndmuste uuesti la\u0308bi elamine. Lapsed, kes on kokku puutunud traumaga, vo\u0303ivad traumaatilisi su\u0308ndmusi uuesti vaimselt kogeda ning see vo\u0303ib neid muuta hajameelseks. Hajameelsus, ta\u0308helepanematus on teatud tu\u0308u\u0308pi ATH su\u0308mptomiteks. Kui lapsel on pidevad pealetu\u0308kkivad mo\u0303tted seoses traumaatilise su\u0308ndmusega mis on la\u0308bi elatud, on tal raske olla hetkes \u201ekohal\u201c. Negatiivne suhtumine teistesse inimestesse. Lastel, kes on kogenud traumaatilist su\u0308ndmust, on kalduvus tajuda inimesi vaenulikena. Nad vo\u0303ivad eeldada, et teistel on nende suhtes negatiivsed kavatsused. See vo\u0303ib panna lapsed ka\u0308ituma impulsiivselt (ATH) vo\u0303i vastandlikult (areneb va\u0308lja lastel, kellel on diagnoositud ATH). Traumat kogenud lastel vo\u0303ib aktiveeruda \u201evo\u0303itle-vo\u0303i-po\u0303gene\u201c su\u0308steem isegi siis kui reaalset ohtu ei ole. Raskused ta\u0308idesaatvate funktsioonidega. Nagu ka lastel, kellel on diagnoositud aktiivsus- ta\u0308helepanuha\u0308ire, esinevad trauma la\u0308bi elanud lastel tavaliselt probleemid ta\u0308idesaatvate funktsioonidega (keskendumine, u\u0308lesannete ta\u0308itmise planeerimine, emotsioonide juhtimine vo\u0303i analu\u0308u\u0308simine enne tegutsemist)."}, {"text_idx": "#000207", "text": "Kuidas teha kindlaks, kas lapsel on aktiivsus- ta\u0308helepanuha\u0308ire vo\u0303i traumaja\u0308rgne stressiha\u0308ire?"}, {"text_idx": "#000208", "text": "Esimese sammuna tuleb va\u0308lja selgitada, kas laps on kogenud traumat ning mo\u0303ista, kas su\u0308mptomid ilmnesid enne vo\u0303i peale seda. Samuti on kasulik teada saada, kas perekonnas on kellelgi varasemalt diagnoositud ATH. Spetsialist, kes arvestab lapse ko\u0303iki su\u0308mptomeid, suudab tuvastada ATH-le iseloomuliku ka\u0308itumise, mis eristab seda traumaja\u0308rgsest stressiha\u0308irest ning vastupidi. PTSH-ga lastel on su\u0308mptomid, mis ei ole ATH-ga koosko\u0303las. Na\u0308iteks kogevad nad ha\u0308irivaid, pealetu\u0308kkivaid mo\u0303tteid, mis ei ole ATH su\u0308mptomid. Teine PTSH su\u0308mptom on traumaatilist kogemust meenutavate asjade va\u0308ltimine. Na\u0308iteks, kas laps va\u0308ldib kojuminekut, autosse istumist, kooli minemist jne? Eriti kui on teada, millise traumaga laps on kokku puutunud, tuleb kaaluda, kas mo\u0303nel ka\u0308itumismustril esineb mingi komponent, mis laps on endale loonud, et sa\u0308ilitada turvalisus. Selline va\u0308ltiv ka\u0308itumine ei tulene ATH-st."}, {"text_idx": "#000209", "text": "Lastel vo\u0303ivad esineda nii ATH kui ka PTSH korraga, mis raskendab diagnoosimist."}, {"text_idx": "#000210", "text": "On leitud to\u0303endeid selle kohta, et aktiivsus-ta\u0308helepanuha\u0308irega lastel, kellel on mingi ha\u0308iriv kogemus, on neli korda suurem to\u0303ena\u0308osus traumaatilise stressiha\u0308ire tekkimiseks kui neil, kellel seda ei ole. Neil on to\u0303ena\u0308olisemalt ka raskemad trauma su\u0308mptomid kui aktiivsus-ta\u0308helepanuha\u0308ireta lastel. Uuringud on na\u0308idanud, et nii ATH kui ka PTSH on seotud sarnaste ebakorrapa\u0308rasustega ajutegevuses, mis omakorda vo\u0303ib seletada suurenenud riski. See ko\u0303rgenenud risk ta\u0308hendab, et aktiivsus-ta\u0308helepanuha\u0308irega lapsed vajavad traumaatilise kogemuse korral ta\u0308iendavat tuge ja ta\u0308helepanu ning neid tuleks uurida kindlasti ka PTSH suhtes. Ja ka vastupidi, lapsed, kellel on diagnoositud PTSH, tuleks kontrollida ATH suhtes."}, {"text_idx": "#000211", "text": "Miks on oluline va\u0308listada traumaja\u0308rgne stressiha\u0308ire?"}, {"text_idx": "#000212", "text": "Kui traumaja\u0308rgne stressiha\u0308ire ja\u0308a\u0308b diagnoosimata ning lapsel ravitakse ta\u0308helepanu-aktiivsusha\u0308iret stimuleerivate ravimitega, vo\u0303ib ravim suurendada traumaga seotud a\u0308revust, mis omakorda muudab lapsed u\u0308livalvsaks. Kui on teada, et lapsel on nii ATH kui PTSH ning stimulantravi muudab ta a\u0308revamaks, otsustab psu\u0308hhiaater to\u0303ena\u0308oliselt minna u\u0308le mittestimuleerivale ravimile. Eriti oluline on see, et kui traumaja\u0308rgse stressiha\u0308ire tunnuseid on valesti mo\u0303istetud ning diagnoosiks pandud ATH, ei saa lapsed tuge, mida nad vajavad, et tulle toime ko\u0303ige tervislikumal viisil toimunud traumaga. Kui lapsed ei saa PTSH-le suunatud ravi, milleks on traumale keskenduv kognitiiv-ka\u0308itumuslik teraapia, ei parane nende su\u0308mptomid. ATH ravi ei aita neil traumat to\u0308o\u0308delda. See ei aita nende suhteid teistega, kuidas nad na\u0308evad maailma, kuidas nad na\u0308evad ennast tulevikus. Neil on endiselt raskusi nende mo\u0303tete ja tunnetega, mis kaasnevad trauma la\u0308bi elamisega. Lisaks vo\u0303ivad lastel, kellel ei ole tuvastatud traumaja\u0308rgset stressiha\u0308iret, tekkida ka ka\u0308itumisprobleemid. Kui koolis to\u0308o\u0308tavad spetsialistid ei mo\u0303ista ka\u0308itumisprobleemide to\u0303elist po\u0303hjust, ei toeta koolikeskkond traumat kogenud lapse paranemist (viskavad tunnist va\u0308lja, saadavad direktori juurde, helistavad politseisse jne)."}, {"text_idx": "#000213", "text": "Miks ja\u0308etakse trauma sageli ta\u0308helepanuta?"}, {"text_idx": "#000214", "text": "Kui lapsel on koolis probleeme, vo\u0303ib psu\u0308hhiaater koostada kiire su\u0308mptomite listi ning ja\u0308reldada, et probleemid on tingitud diagnoosimata ta\u0308helepanu- keskendumisha\u0308irest. Kui tugineda vaid ATH kontrollnimekirjadele, ilma, et vaataks u\u0308ldpilti, vo\u0303ib see po\u0303hjustada vale diagnoosi. Lapsevanemad ei pruugi na\u0308ha seost lapse ka\u0308itumise ja vo\u0303imaliku trauma vahel- vo\u0303i ei tunne nad ennast mugavalt, ra\u0308a\u0308kides lapse ha\u0308irivatest kogemustest. Nad ei pruugi anda vabatahtlikult psu\u0308hhiaatrile teavet kui neilt just otse ei ku\u0308sita. Spetsialistil vo\u0303ib olla vastumeelne ku\u0308sida trauma kohta, milleks vo\u0303ib olla koduva\u0308givald, va\u0308a\u0308rkohtlemine ja/vo\u0303i hooletusse ja\u0308tmine."}, {"text_idx": "#000216", "text": "Eriti ta\u0308helepanelik tuleb olla valediagnoosimise vo\u0303imaluse suhtes kogukondades, kus on ko\u0303rge va\u0308givalla tase. Kui lapsed puutuvad kokku kogukonna va\u0308givallaga, on ATH diagnoosimise ma\u0308a\u0308r ko\u0303rgem. Vo\u0303imalik, et mo\u0303nedel neist diagnoosidest puuduvad traumaga seotud tunnused. Lapsed on suuremas ohus ka seal, kus valitseb vaesus, olgu see siis linnas vo\u0303i maal. Seal, kus on vaesust rohkem, esineb ka traumasid sagedamini ning seal on tavapa\u0308rasest va\u0308hem haridusressursse ja o\u0303petajaid. Lapsed sageli ka varjavad traumaatilisi su\u0308ndmusi, neil puudub verbaalne vo\u0303imekus nende selgitamiseks vo\u0303i nad ei mo\u0303ista olukorda sellisena, nagu see on. Trauma vo\u0303ib juhtuda ko\u0303ikjal, u\u0308ksko\u0303ik kellega ning tihtipeale ko\u0303rvalseisjad seda ei ma\u0308rka. \u201eSa ei tea, kas kellegi kodus kasutatakse koduva\u0308givalda, sa ei tea, kas laps on sattunud kohutuavasse autoo\u0303nnetusse!\u201c Inimesed peaksid alati mo\u0303tlema sellele, mis lapsega juhtus ning mis vo\u0303is po\u0303hjustada tema sellise ka\u0308itumise. Spetsialistid on arvamusel, et ku\u0308simused traumaatiliste su\u0308ndmuste kohta peaksid olema osa igast vaimse tervise hindamise ku\u0308simustikust. Traumaga seotud ku\u0308simuste esitamine peaks olema u\u0308ks osa mistahes diagnostilisest hindamisest. Vaadates depressiooni su\u0308mptomeid vo\u0303i a\u0308revuse su\u0308mptomeid, kattuvad need ka traumaja\u0308rgse stressiha\u0308ire su\u0308mptomitega."}, {"text_idx": "#000218", "text": "Kas mu lapse vihahood ja trots on normaalne?"}, {"text_idx": "#000219", "text": "Kuidas saada aru, kas emotsionaalsed vihahood vo\u0303i agressioon on eakohane ja iseloomulik lapse eale vo\u0303i mitte?"}, {"text_idx": "#000220", "text": "Enamikel lastel on aeg-ajalt raevuhooge ja emotsionaalseid kriise. Mo\u0303nikord vo\u0303ivad nad tormiliselt ka\u0308ituda, kui nad on pettunud vo\u0303i on trotslikud, kui neil palutakse teha midagi, mida nad ei taha teha. Aga kui lapsed teevad neid asju korduvalt vo\u0303i ei suuda oma tujusid tihti kontrollida, vo\u0303ib see olla rohkem kui tu\u0308u\u0308piline ka\u0308itumine."}, {"text_idx": "#000221", "text": "Mo\u0303ned ma\u0308rgid, mis viitavad, et emotsionaalsed puhangud ei ole eakohased ning vo\u0303iks abi ja no\u0303u saamiseks po\u0308o\u0308rduda spetsialisti poole:"}, {"text_idx": "#000222", "text": "kui lapse raevu- ja emotsionaalse kriisi hood ja\u0308tkuvad ka pa\u0308rast iga, kui need on arenguliselt normaalsed (kuni 7-8-aastaseni);kui lapse ka\u0308itumine on ohtlik lapsele endale vo\u0303i teistele;kui lapse ka\u0308itumine tekitab talle to\u0303siseid probleeme koolis ja o\u0303petajad teavitavad, et laps on kontrolli alt va\u0308ljas;kui lapse ka\u0308itumise to\u0303ttu on ta la\u0308bisaamine teiste lastega ha\u0308iritud, selle tulemusena on ta ma\u0308ngudest ja su\u0308nnipa\u0308evadest va\u0308lja ja\u0308etud;kui lapse raevuhood ja trots po\u0303hjustavad kodus palju konflikte ja ha\u0308irivad pereelu;kui laps on a\u0308rritunud, sest ta tunneb, et ta ei suuda oma emotsioone kontrollida, ja see paneb teda ennast halvasti tundma."}, {"text_idx": "#000223", "text": "Kui lapsel on pidevalt regulaarne emotsionaalne kriisi, on see tavaliselt stressi su\u0308mptom. Esimene samm on mo\u0303ista, mis ka\u0308ivitab lapse ka\u0308itumise. On palju vo\u0303imalikke po\u0303hjuseid, sealhulgas:"}, {"text_idx": "#000225", "text": "Kuidas on vo\u0303imalik \u201cvihast\u201d last aidata?"}, {"text_idx": "#000226", "text": "Ravimid ei pruugi tingimata parandada trotslikku ka\u0308itumist vo\u0303i agressiooni, need vo\u0303ivad va\u0308hendada a\u0308revuse ja muude ha\u0308irete su\u0308mptomeid ning parandada ka\u0308itumisha\u0308iretega to\u0308o\u0308tamise tingimusi. Olukorra parandamiseks on vo\u0303tmeta\u0308htsusega ka\u0308itumuslikud la\u0308henemisviisid, mille vanemad ja lapsed to\u0308o\u0308tavad koos va\u0308lja, et probleemset ka\u0308itumist ohjeldada."}, {"text_idx": "#000227", "text": "Po\u0303hjuste otsimine. Esimene samm viha juhtimisel on mo\u0303ista, mis ka\u0308ivitab lapse vihahood."}, {"text_idx": "#000228", "text": "Vanema ja\u0308rjepidevus. Kui lapse trots ja emotsionaalsed vihahood on tekkinud, mo\u0303jutab vanema reageering ka\u0308itumise kordumise to\u0303ena\u0308osust."}, {"text_idx": "#000229", "text": "Allpool on va\u0308lja toodud mo\u0303ned juhised lapse vihahoogudega toimetulekuks:"}, {"text_idx": "#000230", "text": "A\u0308ra anna ja\u0308rele. Hoiduge kiusatusest lo\u0303petada oma lapse raevuhoog, andes talle, mida ta soovib hetkel, kui ta plahvatab. Alla andmine o\u0303petab lapsele ainult seda, et raevuhoog to\u0308o\u0308tab.Ja\u0308a\u0308ge rahulikuks ja ja\u0308rjepidevaks. Te olete paremas positsioonis, kus o\u0303petada ja ja\u0308rgida paremaid ja ja\u0308rjepidevamaid ka\u0308itumismustreid, kui kontrollite oma emotsioone. Karmid vo\u0303i vihased vastused kipuvad lapse agressiooni eskaleerima, olgu see siis verbaalne vo\u0303i fu\u0308u\u0308siline. Rahulikuks ja\u0308a\u0308des kujundate ja o\u0303petate oma last ka sellise ka\u0308itumisega, mida soovite temas na\u0308ha.Kiitke positiivset ka\u0308itumist. Ignoreerige va\u0308ikest va\u0308a\u0308rka\u0308itumist, sest isegi negatiivne ta\u0308helepanu, nagu noomimine vo\u0303i lapse keelamine, vo\u0303ib tema negatiivset ka\u0308itumist tugevdada. Selle asemel kasutage ohtralt ma\u0308rgistatud kiitust ka\u0308itumisele, mida soovite julgustada. (A\u0308rge o\u0308elge lihtsalt \u201chea to\u0308o\u0308\u201d, o\u0308elge \u201ctubli, et maha rahunesid\u201d.)Kasutage ja\u0308rjekindlaid tagaja\u0308rgi. Teie laps peab teadma, millised on tagaja\u0308rjed negatiivsele ka\u0308itumisele, na\u0308iteks aja maha vo\u0303tmine, samuti positiivse ka\u0308itumise eest, na\u0308iteks mo\u0303ni preemia. Oluline on na\u0308idata, et samu tagaja\u0308rgi ja\u0308rgitakse iga kord. Oodake, kuni laps on emotsionaalselt maha rahunenud. A\u0308rge ra\u0308a\u0308kige lapsega, kui ta pole emotsionaalselt ka\u0308ttesaadav. Olge tema juures kuni ta rahuneb. Lapsega on vo\u0303imalik la\u0308bira\u0308a\u0308kimisi pidada, kui vanem ega ka laps ei ole \u201cplahvatusohtlik\u201d. Kasutage rahunemiseks aeglast ja su\u0308gavat hingamist. Ei saa samal ajal olla rahulik ja vihane. Hingamise juures on parim see, et see on alati ka\u0308ttesaadav."}]