[{"text_idx": "#000000", "text": "Esmaspa\u0308ev, 21. mai. Emajo\u0303e ketist on mo\u0308o\u0308das kaks pa\u0308eva. Ajaloolise Tartu vaksalihoone ruumides on kired tehase u\u0308mber saavutanud uue keemispunkti. Just seal peab erakonnakaaslastele aru andma keskkonnaminister Siim Kiisler. Kaks pa\u0308eva varem Emajo\u0303e a\u0308a\u0308res kogetud ku\u0308u\u0308narnukitunne on vaksalis asendunud viha ja frustratsiooniga. Rahulikust arutelust pole juttugi. Ku\u0308mmekonna inimese ees seisvale Kiislerile antakse vaevu u\u0308ldse so\u0303na, kuigi publikul on talle ku\u0308simusi palju. Ko\u0303lavad su\u0308u\u0308distused valetamises ning arendajatega mestis olemises. U\u0308ritusel valitsenud meeleolu vo\u0303tab ha\u0308sti kokku Kiislerile vahele ho\u0303iganud ha\u0308a\u0308l saalist: \u201eOlete terve see aasta keppinud lo\u0303unaeestlaste ajusid.\u201c"}, {"text_idx": "#000001", "text": "U\u0308rituse initsiaatoriks oli Peeter Laurson, kes ja\u0308tkas ka pa\u0308rast 7. ma\u0308rtsi istungit isiklikku ristiso\u0303da tselluloositehase vastu. Ma\u0308rtsis laseb ta IRL-i Tartu osakonnal tellida tehase rajamise ku\u0308simuses avaliku arvamuse uuringu Tartus ja Tartumaal. Ku\u0308simustikule vastajatest ta\u0308pselt kolmveerand olid seisukohal, et tehast Tartu la\u0308histele rajada ei tohi. Va\u0308he sellest, 43% vastajatest u\u0308tles, et nad kaaluksid tehase negatiivsete ko\u0303rvalmo\u0303jude to\u0303ttu Tartust a\u0308ra kolimist. 92% leidsid, et planeerimisel peaks arvestama kohalike elanike arvamusega. Need arvud kinnitasid Laursonile, et ta ajab o\u0303iget asja. Ja\u0308rgmise sammuna u\u0308ritab Laurson piirkonna seisukohta erakonna sees kuuldavaks teha. IRL-i esimees Helir-Valdor Seeder esialgu sekkumiseks vajadust ei na\u0308e. \u201eTa arvas, et demokraatlik protsess ise toobki selguse,\u201c ta\u0308psustab Laurson.\nKiisleri vaibalekutsumiseks andsid po\u0303hjuse ministri mitmed avaldused, mis olid toetanud planeeringut ja Laursoni hinnangul eiranud ta\u0308ielikult kohaliku piirkonna seisukohti. Vaksalis antakse Kiislerile o\u0308o\u0308pa\u0308ev aega, et oma arvamust avalikkuse ees revideerida. Seeja\u0308rel a\u0308hvardati minister maha vo\u0303tta. Tagandamiskatsega tehaksegi 23. mail proovi. Partei juhatusele saadetud avalduse Kiisleri ministrikohalt vabastamiseks allkirjastavad viis IRL-i liiget, kaks neist piirkonna juhatusest. Allakirjutanute va\u0308hene hulk vihjas, et oma erakonna ministri umbusaldamine tundus eriplaneeringu peatamiseks liiga radikaalse meetmena. Lisaks suutis Laurson piirkonna vastuseisu ministrile presenteerida laiapo\u0303hjalisemana, kui see tegelikult oli. Ka vaksali u\u0308ritusele kohaletulnute seas ei omanud ko\u0303ik parteipiletit, sh seltskonna ko\u0303ige ha\u0308a\u0308lekam liige, kelleks oli Peeter Laursoni isa.\nKuigi juhatus Kiislerit valitsusest tagasi kutsuma ei to\u0303tta, ei saa keskkontor piirkonna liikmete jo\u0303ulisi avaldusi enam kauem ignoreerida. Viie allkirjaga umbusaldusavaldusele lisaks jo\u0303uab veel samal na\u0308dalal IRL-i eestseisuse laule eelno\u0303u eriplaneeringu lo\u0303petamiseks. Selle taga on erakonna Tartu piirkonna juhatus ning koostajaks selle esimees Kaspar Kokk, kelle a\u0308rihuvidega la\u0308ks Est-Fori plaan ma\u0308letatavasti vastuollu. Ta\u0308pselt na\u0308dal pa\u0308rast Kiisleri \u201egrillimist\u201c Tartu vaksalihoones arutab partei eestseisus Koka ettepanekut hiliste o\u0308o\u0308tundideni. Arutelus osalenud Kiisler va\u0308idab, et otsusele lo\u0303puks ei jo\u0303utudki: \u201eJuhatuses oli kaks selgelt erinevat seisukohta. Ku\u0308simus oli selles, kas poliitikud on eestvedajad vo\u0303i kaasajooksjad. Lihtsam on alati kaasa joosta.\u201c Suur oli Kiisleri u\u0308llatus, kui ta ja\u0308rgmisel pa\u0308eval loeb meediast parteiliidri so\u0303nu, et otsusele siiski jo\u0303uti ja tema erakond on valinud kaasajooksja rolli. Seedri avaldus paneb liikuma doominokivid valitsuse sees."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Arendajad olid algusest peale deklareerinud, et neil puudub plaan B. O\u0303igemini: kui me Emajo\u0303e a\u0308a\u0308rde ei saa, siis teeme La\u0308tti."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Suur veelahe piirkondade ning peakontori vahel oli eriplaneeringu ku\u0308simuses iseloomulik ko\u0303igile kolmele valitsuserakonnale. Samasuguseid tunde kestnud pingelisi arutelusid peeti 2018. aasta kevadel sotside juhatuses, kus tekkis ta\u0308pselt samamoodi patiseis, mida ku\u0308ll natuke leevendas erakonna esimehe Jevgeni Ossinovski Tartu poolele hoidmine. Juba 8. ma\u0308rtsil u\u0308tleb Ossinovski avalikult va\u0308lja, et tema isiklikult on skeptiline tehasega kaasnevate riskide maandamise osas. Parteijuhi skepsis tulenes lapsepo\u0303lvema\u0308lestusest. \u201eTa to\u0303i lauale selle, et on Aserist pa\u0308rit ja tema arvates on suurto\u0308o\u0308stused Eesti keskkonna jaoks va\u0308ga ohtlikud,\u201c meenutab Marju Lauristin u\u0308hte Ossinovski so\u0303navo\u0303ttu juhatuses. Sellele vaatamata ei hakka sotsid eriplaneeringut valitsuse tasandil torpedeerima. \u201eKuna mo\u0303lemad koalitsioonipartnerid pidasid vajalikuks sellega edasi minna, siis ega me iseenesest uuringute vastu ei olnud,\u201c po\u0303hjendas seda Ossinovski. Seedri avaldus annab sotsidele hea vo\u0303imaluse oma rohelist palet demonstreerida, mida Ossinovski ka pa\u0308ev hiljem teeb. Nu\u0308u\u0308d on kahe valitsuserakonna esimehed avaldanud vastuseisu eriplaneeringuga ja\u0308tkamiseks.\nNii kiire su\u0308ndmuste ka\u0308ik pa\u0308rast kuid va\u0308ldanud paigaltammumist ei ole siiski tunnistus parteide efektiivsest sisedemokraatiast. Su\u0308gisel pidi algama parlamendivalimiste kampaania ning ta\u0308navatel valitsuse vastu protesteerivad massid tekitasid valitsuserakondades paratamatult nihelust. Meedias osutatakse korduvalt asjaolule, et vastuseis ta\u0308rkas kahest va\u0308iksemast valitsuserakonnast, kelle reitingud polnud sugugi kiita \u2013 ja\u0308relikult oli tegemist populismiga. Samuti ro\u0303hutatakse, et ei Ossinovski ega Seeder kuulunud valitsuskabineti liikmete hulka: nad olid mugavas positsioonis erakonnajuhid, kes riigimeestest ministrite ta\u0308nuva\u0308a\u0308rset to\u0308o\u0308d saboteerima asusid. Samas ei kostnud kuskilt riigimeeste vankumatuid po\u0303hjendusi, miks tehas on Eestile niivo\u0303rd vajalik, et eriplaneeringuga tuleb nui neljaks ja\u0308tkata. Kiisler ajas ja\u0308tkuvalt na\u0308puga ja\u0308rge seadustes, peaminister Ratas ra\u0308a\u0308kis halva pretsedendi loomisest, eriplaneeringu ka\u0308eka\u0308igu eest vastutav Janek Ma\u0308ggi oli aga juba eelnevalt toonitanud, et avalikkuse veenmine on arendajate u\u0308lesanne. Olukord oli kummastav \u2013 eriplaneeringu algatamisel defineeritud riikliku huvi va\u0308ljatoomise asemel ra\u0308a\u0308giti u\u0308hta\u0308kki protseduurireeglitest vo\u0303i veeretati kogu vastutus Est-Fori o\u0303lgadele.\nAvalikkuses ko\u0303lanud su\u0308u\u0308distused, nagu oleks valitsus eriplaneeringu menetluse u\u0308hta\u0308kki politiseerinud, tunduvad kohatud, sest eriplaneeringu meetmesse oli politiseeritus algusest peale sisse kirjutatud \u2013 selle algatamine oli valitsuskabineti otsus, nagu ka selle kehtestamine ja lo\u0303petamine. Nii muutsid arendajad oma plaani poliitilistele to\u0303mbetuultele avatuks. Tundus, et Est-For polnud poliitilise survega kas arvestanud vo\u0303i u\u0308lehinnati poliitikute vo\u0303imekust survele vastu seista. Meeleavaldajad olid aga osanud riigijuhtidele edukalt naha vahele pugeda. Valitsus reageerib esialgu retoorika muutmisega. \u201eMina ra\u0308a\u0308kisin ministrina kogu aeg sellist juttu, et vaadake, me tahame ju ainult uurida, kas sellist asja on vo\u0303imalik siia teha,\u201c u\u0308tleb Ma\u0308ggi mulle avameelselt. Sellest oli saanud u\u0308ks eriplaneeringu pooldajate po\u0303hiargumente: keegi ei hakka midagi kohe ehitama, teeme lihtsalt uuringud a\u0308ra. Tehase vastastele ja\u0308i aga arusaamatuks, miks uurimiseks on vaja planeeringut, mis seadusest tulenevalt peaks positiivse otsuse korral lo\u0303ppema ehitusloaga. Lo\u0303petage planeering ja hakake lihtsalt uurima, ko\u0303las kodanikuaktivistide va\u0308lja pakutud lahendus. Seda soovitas ettevo\u0303tjatele lo\u0303puks ka Ratas, kuid tehasevastastega samale ja\u0308reldusele jo\u0303udmiseks kulus valitsusjuhil veel viis kuud.\nMais kommunikatsioonibu\u0308roo Powerhouse juhi kohalt riigihalduse ministri ametisse asunud Ma\u0308ggi suurimaks va\u0308ljakutseks kujunebki eriplaneeringuga seotud kommunikatiivse segaduse lahendamine. \u201eMinu po\u0303hisoovitus arendajatele oli, et pole mo\u0303tet avalikkusega debateerida, sest see ku\u0308tab u\u0308les sihtru\u0308hmi, kes ei saa debati sisust aru,\u201c ra\u0308a\u0308gib Ma\u0308ggi. Eriplaneeringu algatamisest saati oli Est-For EMA, apelli ja Tartu linnaosaseltside avalikele po\u0308o\u0308rdumistele alati omalt poolt vastanud. Sellega ja\u0308tkati ka pa\u0308rast Ma\u0308ggilt saadud suhtekorraldusno\u0303u. Samal ajal oli Ma\u0308ggile valitsusest antud u\u0308lesanne analu\u0308u\u0308sida eriplaneeringu katkestamise vo\u0303i muus asukohas ja\u0308tkamisega seotud juriidilisi nu\u0308ansse. Oodati eelhinnangut, millest la\u0308htuvalt pidi valitsus enne jaanipa\u0308eva eriplaneeringu saatuse otsustama. Est-Fori jaoks oleksid mo\u0303lemad variandid olnudpidanud olema vastuvo\u0303etamatud. Arendajad olid algusest peale deklareerinud, et neil puudub plaan B. O\u0303igemini: kui me Emajo\u0303e a\u0308a\u0308rde ei saa, siis teeme La\u0308tti. Piiri taha eriplaneeringu ala laiendada polnud vo\u0303imalik.\nMa\u0308ngitud oli ta\u0308ispangale, kuid sellega vo\u0303eti endalt igasugune taganemistee. Kas to\u0303esti loodeti, et isegi kui rahvas valitud piirkonnas on vastu, siis vastavalt planeeringuseadusele piisab ainult valitsuse toetusest? Kummati oleks mitme piirkonna so\u0303elale ja\u0308tmine vo\u0303inud pealesurumise tunde asemel tekitada omavalitsuste ja kogukondade vahel hoopis konkurentsi, nagu juhtus Tesla Euroopa tehasega, mida u\u0308ritati mh ka Eestisse meelitada. Nu\u0308u\u0308d aga oli eriplaneering Emajo\u0303ega kokku laulatatud ja u\u0308mberkaudsed kogukonnad kategooriliselt tehase vastu. Kui valitsus 21. juunil eriplaneeringu koostamise lo\u0303petamise menetluse algatab, heidetakse arendajatele ette, et nad pole suutnud kohalike kogukondadega piisavalt suhelda.\nKristiina Ehin koos oma kaasa Silver Sepaga ta\u0308histab valitsuse otsust po\u0308o\u0308ripa\u0308evapeoga. Na\u0308ib, et va\u0308hemalt Emajo\u0303gi on selle otsusega pa\u0308a\u0308stetud. Est-Fori poolelt ja\u0308a\u0308b suhtlus kolmeks kuuks va\u0308ga vaikseks, mis tekitab ku\u0308simuse, kas arendajad on to\u0303epoolest hakanud lo\u0303unanaabrite juures la\u0308bira\u0308a\u0308kimisi pidama? To\u0303ena\u0308oliselt prooviti siiski madalat profiili hoida, lootuses, et avalikkuse vastuseis tselluloositehasele suvekuudel lahtub. Septembri teises pooles hakatakse uue hooga kohtuma omavalitsustega, kelle territooriumile vo\u0303iks arendajate hinnangul tehase ehitada. Esialgu ra\u0308a\u0308gitakse Ra\u0308pina ja Ha\u0308a\u0308demeeste kandist arvestusega rajada ligi 20 kilomeetri pikkune veetorustik magevee juhtimiseks. Kohava va\u0308idab, et sellise vo\u0303imalusega varem ei arvestatud (loe: arendajad olid raske ohke saatel valmis osast kasumimarginaalist loobuma). Edasine su\u0308ndmuste ka\u0308ik kolmes Eestimaa otsas toob ilmekalt ja kontsentreeritud kujul esile ko\u0303ik tehasega seotud hirmud ja vo\u0303imalused, mis juba eelnevates etappides ennast ilmutasid. U\u0308htlasi joonib see uuesti alla praeguste planeerimisvo\u0303imaluste piiratuse niivo\u0303rd mastaapsete eraarenduste menetlemiseks."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Eesti po\u0303hjarannikul paiknev Viru-Nigula vald on juba aastaid na\u0308inud vaeva selle nimel, et olla ko\u0303ige to\u0308o\u0308stusso\u0303bralikum piirkond Eestis. Valla keskuses Kundas on tsemenditootmise traditsioon 150 aastat vana. Ilma tsemendito\u0308o\u0308stuseta ei saaks ta\u0308na ra\u0308a\u0308kida ka Kunda linnast. Ta\u0308nagi pakub AS Kunda Nordic Tsement 180 inimesele piirkonna ko\u0303ige konkurentsivo\u0303imelisemat palka.\nTsemenditootmise mo\u0303ju Kunda arengule on olnud lai. U\u0308heksaku\u0308mnendate alguses u\u0308le noatera sulgemisotsusest pa\u0308a\u0308senud tehas puhus uue elu sisse Kunda sadamale. Sadam aitas omakorda sajandivahetusel Kunda la\u0308histele meelitada haavapuitmassi tehase Estonian Cell, mida esialgu u\u0308ritati edutult pu\u0308stitada Kesk-Eestisse. Lisandus pea 100 ko\u0303rgepalgalist to\u0308o\u0308kohta. Lisaks toovad suurto\u0308o\u0308stused leiva lauale kohalikele allhankepartneritele. Edulugude najal oli Viru-Nigula vald kehtivas arengukavas keskse visioonina so\u0303nastanud investeeringute ja uute to\u0308o\u0308kohtade loomise soodustamise. Vallavanem Einar Vallbaum on vallavo\u0303imu seisukoha so\u0303nastanud u\u0308hemo\u0303tteliselt: \u201eKui on to\u0308o\u0308kohad, siis on raha, ja kui on raha, siis on elu.\u201c Tema hinnangul oleks Kunda tsemendito\u0308o\u0308stuse sulgemise korral ta\u0308nasel pa\u0308eval u\u0308ks mahaja\u0308etud ku\u0308la, kus mitte keegi ei tahaks elada. Praegugi meelitab vald enda ru\u0308ppe tuumajaama projektiga va\u0308lja tulnud a\u0308rimehi.\nTselluloositehases na\u0308gid vallajuhid varakult vo\u0303imalust kohaliku elu edendamiseks. Vallbaum kutsub Est-Fori ninamehi La\u0308a\u0308ne-Virumaale tehast pu\u0308stitama juba 2018. aasta ma\u0308rtsis, kui paistab, et Tartumaa omavalitsustega on suusad lo\u0303plikult risti la\u0308inud. Polli ja Kohava on ku\u0308ll kutsest meelitatud, kuid lu\u0308kkavad selle otsustavalt tagasi, sest Kunda ja\u0308a\u0308b toorainevajadust silmas pidades liiga kaugeks. Su\u0308gisel varasemad po\u0303hjendused enam ei kehtinud ning va\u0308simatu Viru-Nigula vald to\u0303ttab teisele katsele. Seejuures polnud Kunda probleemiks ainult toormenappus, puudus ka tootmiseks ha\u0308davajalik mageveeressurss, kuid toimekal vallavanemal na\u0308is olevat lahendus sellelegi probleemile. Lubati kasutada Aru karja\u0308a\u0308rist va\u0308lja pumbatavat vett ja tegelikult olevat La\u0308a\u0308nemeri Vallbaumi hinnangul niivo\u0303rd mage, et magestatuna on merevett vo\u0303imalik tootmises kasutada.\nViru-Nigula vald esitab 30. oktoobril valitsusele palve eriplaneeringu ala laiendamiseks nende omavalitsuse territooriumile. Nu\u0308u\u0308d ja\u0308a\u0308b Kohava vallavalitsuse sooviavaldust kommenteerides napiso\u0303naliseks, o\u0308eldes ainult, et tehase vo\u0303imalikkuse osas on hinnangut anda liiga vara. Kui valitsus otsustab novembris eriplaneeringu lo\u0303petamise kasuks, saadab Vallbaum Ju\u0308ri Ratasele po\u0308o\u0308rdumise, milles su\u0308u\u0308distab valitsust so\u0303namurdlikkuses. See na\u0308itab, kui palavalt vallavo\u0303im to\u0308o\u0308stust oma o\u0303uele ootas. Investeeringute meelitamise nimel oldi no\u0303us ma\u0308ngu panema ko\u0303ik. Vo\u0303imalikud keskkonnariskid Viru-Nigulas po\u0303himo\u0303tteliselt ei to\u0303statugi. Virumaal ei ta\u0308rganud ka u\u0308htegi rahvaliikumist, kes oleks neid riske va\u0308lja toonud. Vo\u0303ib-olla on Vallbaumil to\u0303epoolest o\u0303igus, kui ta u\u0308tleb, et to\u0308o\u0308stusrajooni elanikud saavad suurto\u0308o\u0308stuse vajalikkusest ko\u0303ige paremini aru. Vo\u0303ib-olla kohalikud aga isegi ei oska piirkonda teistsugusena ette kujutada?"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Viru-Nigula vald tru\u0308gis pildile ise. Arendajate initsiatiiv oli selgemalt tuntav Vo\u0303ru- ja Po\u0303lvamaal, mille vahel paiknev Kikka ku\u0308la ho\u0303igati va\u0308lja kui tehase vo\u0303imalik uus asukohavariant. Otseselt oleks seal eriplaneeringu algatamine puudutanud kolme ku\u0308laga piirnevat omavalitsust \u2013 Ra\u0308pina, Setomaa ja Vo\u0303ru valda. Kui Viru-Nigula seisukohti esitab Vallbaum ainuisikuliselt, siis Kagu-Eestis ei jo\u0303ua arendajad o\u0303ieti vallajuhtidega la\u0308bira\u0308a\u0308kimisi alustada, kui juba on kohalike meelsuse kujundamiseks tekkinud ja\u0308rjekordne sotsiaalmeediagrupp \u201eTselluloositehas Lo\u0303una-Eestis\u201c. Tartust oli vastuseis tselluloosito\u0308o\u0308stusele levinud kulutulena u\u0308le kogu Lo\u0303una-Eesti, kust u\u0308htse koorina hu\u0308u\u0308ti a\u0308rimeestele, et suurarendustele pole siin kohta. Justkui selle to\u0303estuseks olid Vo\u0303ru valla elanikud just na\u0308idanud keskmist so\u0303rme Va\u0308imela kanala projektile. Tselluloositehase ko\u0303rval oleks suuremat sorti kanafarm kahvatunud.\nKagu-Eesti maakondade arengukavad ra\u0308a\u0308givad hiidto\u0308o\u0308stuse asemel va\u0308ikeettevo\u0303tlusest, mahepo\u0303llundusest, loodusturismist ja pa\u0308randkultuurist. See on Vallbaumiga vo\u0303rreldes va\u0308ga teistsugune arusaam arengust, ometi toetub seegi piirkonna ajaloole. Va\u0308rska nimetati 1971. aastal kuurortpiirkonnaks, mille peamine turismiatraktsioon Va\u0308rska sanatoorium reklaamib ennast \u201emu\u0308ra- ja saastevaba keskkonnana\u201c. Tossavad korstnad ja lo\u0303hnaha\u0308iringud ei la\u0308he selle pildiga mitte kuidagi kokku. Ka teine piirkonna kaubama\u0308rk, Va\u0308rska mineraalvesi, oleks vo\u0303imaliku po\u0303hjavee reostuse korral maitsenud teisiti. Kui Vallbaum arvutas ainult lisanduvaid to\u0308o\u0308kohti, siis Kagu-Eesti aktivistid loetlesid u\u0308les ka passiva poole \u2013 viimane sai ma\u0308rksa pikem. To\u0303si, seda tehti ilma igasuguste uuringuteta. Lasti ko\u0303neleda paikkonna identiteedil, mis u\u0308tles, et selle kandi va\u0308a\u0308rtus on sootuks mujal. Vallbaumi kreedot parafraseerides: \u201eKui on marjametsad, siis on puhas o\u0303hk, ja kui on puhas o\u0303hk, siis on elu.\u201c Va\u0308ideti, et Eesti kagunurka koonduvad mammona kummardamisest loobunud inimesed."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Kagu-Eesti elanike vastuseis kulmineerub 23. oktoobri rahvakoosolekuga Ra\u0308pina Aianduskooli saalis. Est-Fori, RMK ja Janek Ma\u0308ggi toolid ja\u0308a\u0308vad tu\u0308hjaks, kuid u\u0308leja\u0308a\u0308nud, selgelt tehase vastu meelestatud panelistid jagavad oma mo\u0303tteid ligi 200 kuulajaga. Sotsiaalmeediagruppides levitatud kuulujutud on selleks hetkeks sisulise diskussiooni la\u0308mmatanud. Publik ja esinejad laval trumpavad u\u0308ksteist u\u0308le erinevate vandeno\u0303uteooriatega. Nii nimetab moderaator Merle Ja\u0308a\u0308ger Pollit ja Kohavat Vene diversantideks, kelle planeeritav tehas annab idanaabrile lo\u0303puks ka\u0308tte argumendi Eesti ru\u0308ndamiseks. Ha\u0308a\u0308l saalist u\u0308tleb, et tegelikult paistavad arendajate tagant hoopis Soome metsato\u0308o\u0308sturite ko\u0303rvad. Tuuakse va\u0308lja, et Aadu Polli ja Ju\u0308ri Ratas on Viimsis u\u0308leaedsed ning see on tegelik po\u0303hjus, miks planeeringu lo\u0303petamine venib. Lisaks lu\u0308u\u0308akse kokku eri arve tehase to\u0303ttu to\u0308o\u0308 kaotavatest inimestest. Ko\u0303ige julgema pakkumisega tuleb lagedale EMA liikumise metsamajanduse koordinaator Mati Sepp, kes u\u0308tleb ko\u0303nepuldist, et tehas ja\u0308tab 2000 inimest to\u0308o\u0308ta.\nRahvakoosolekul tehakse algust ka \u201eKagu-Eesti apelliga\u201c, kui petitsioon.ee keskkonnas hakatakse koguma allkirju kolme valla volikogudele esitatud po\u0308o\u0308rdumisele mitte toetada eriplaneeringu algatamist nimetatud omavalitsustes. U\u0308le poole tuhande allakirjutanu saavad oma tahtmise, kuigi seda osalt ta\u0308nu valitsusele, kes lo\u0303petab eriplaneeringu enne, kui tol hetkel arendajate ettepanekusse ko\u0303ige soosivamalt suhtunud Ra\u0308pina vallavolikogu jo\u0303uab ku\u0308simust istungil arutada."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Teine piirkond, mida Est-For su\u0308gisel sihtima hakkab, paikneb Pa\u0308rnumaal Saarde vallas. Sinna la\u0308hiaastatel kerkima pidanud Rail Balticu kaubaterminal muudab ala arendajate jaoks atraktiivseks. Sarnaselt Kikka ku\u0308lale tulnuks ka Saarde valla puhul rajada tehase jaoks ulatuslik veetrass. Magevett plaaniti vo\u0303tta Pa\u0308rnu jo\u0303est ning heitvee maa-alune va\u0308ljalasketoru suunata Liivi lahte. Seeto\u0303ttu oleks planeering puudutanud samuti kolme omavalitsust: Saarde valda kui tehase fu\u0308u\u0308silist asupaika, Ha\u0308a\u0308demeeste valda, kus paiknenuks heitveetoru ots, ning Pa\u0308rnu linna, sest tuuled oleksid to\u0303ena\u0308oliselt kandnud osa heitveest kalarikkasse Pa\u0308rnu lahte. Lisaks oleks osa torustikust kulgenud ka Pa\u0308rnu territooriumil. Pa\u0308rnumaal leidub nii oma Vallbaum kui ka apell. Laiemalt annab maakonnas toimunu aga alust va\u0308ita, et Eestis puudub hetkel juriidiliselt sobiv vorm omavalitsusu\u0308lese mo\u0303juga to\u0308o\u0308stuse planeerimiseks.\nPa\u0308rnumaa Vallbaum kerkib esile Saarde vallast, mille vallavanem Kadri-Aija Viik tervitab arendajaid kahe ka\u0308ega. \u201eMiks me ei peaks to\u0308o\u0308kohti tahtma ning miks me ei peaks tahtma, et Eesti ko\u0303ige metsarikkamas piirkonnas saaks puit va\u0308a\u0308rindatud. Leiame, et tehasest saavad meie metsaomanikud tulu ja vald on ehk ka atraktiivsem elukoht,\u201c po\u0303hjendab Viik valla huvi arenduse vastu. Sarnaselt Viru-Nigula vallale tehakse valitsusele ettepanek eriplaneeringu ala laiendamiseks. Saarde valla otsus paneb naaberomavalitsuste juhid kulmu kergitama, sest tehase negatiivsed mo\u0303jud avalduksid just nende koduo\u0303uel. Ha\u0308a\u0308demeeste vallavanem lubab oma elanikke kaitsta, saates valitsusele omapoolse vastukirja sooviga eriplaneering lo\u0303petada. Kahe tule vahele ja\u0308a\u0308nud Pa\u0308rnu linnas annavad aga tooni hoopis kohalikud aktivistid, kes algatavad ja\u0308rjekordse petitsiooni ning esinevad meedias seisukohtadega, nagu oleks uurimatagi selge, et tselluloositehas Pa\u0308rnumaale ei sobi.\nKo\u0303ige ootamatum on aga kolme omavalitsuse tegevus pa\u0308rast eriplaneeringu lo\u0303petamist, kui valitsusele saadetakse u\u0308hispalve uurida tselluloosito\u0308o\u0308stuse rajamise vo\u0303imalikkust Pa\u0308rnumaal. See palve esitatakse ilma Est-Fori surveta. Vallajuhtide ku\u0308simus on suunatud tulevikku \u2013 mis saab ja\u0308rgmisel korral, kui mo\u0303ni ettevo\u0303tja mastaapse projektiga lagedale tuleb? Kirjas no\u0303utakse riigilt selget plaani, kuhu sellised tootmisettevo\u0303tted Eestis sobivad ja kuhu need eri po\u0303hjustel ei sobi. Seejuures jo\u0303uavad omavalitsused oma po\u0308o\u0308rdumises ikkagi va\u0308lja selleni, et riigi roll omavalitsusu\u0308lese mo\u0303juga planeeringute puhul on ha\u0308davajalik, kuid kohaliku vo\u0303imuga tuleks teha tihedat koosto\u0308o\u0308d. Po\u0308o\u0308rdumisele vastanud Ma\u0308ggi no\u0303u on lakooniline \u2013 kui teil on selline huvi, siis tellige ise selleks vajalikud uuringud.\nPa\u0308rnumaa omavalitsuste ku\u0308simus on o\u0303igustatud. Tselluloosisaaga lo\u0308rtsis a\u0308ra riikliku eriplaneeringu meetme, kuid ka selliste suurarenduste planeerimine peab seadusest tulenevalt olema vo\u0303imalik. Pa\u0308rnumaal ja Kagu-Eestis toimunu illustreeris u\u0308htlasi, et va\u0308ide, nagu puuduks tselluloositehasel omavalitsuseu\u0308lene mo\u0303ju, mis annaks aluse riikliku eriplaneeringu algatamiseks, ei pea paika. Ku\u0308simus on, kas seda mo\u0303ju peaks defineerima majanduslikes terminites vo\u0303i pigem (elu)keskkonna kaudu. Samuti sai kinnitust arendajate va\u0308ide, et mitmes omavalitsuses korraga KOV eriplaneeringu algatamine ei ole alternatiiv, sest puudub viis Pa\u0308rnumaal tekkinud olukorra lahendamiseks, kus u\u0308ks omavalitsus tahab planeeringuga ja\u0308tkata, teine aga selle katkestada. Lootus, et omavalitsused ise suudaksid la\u0308bira\u0308a\u0308kimiste tulemusena lahenduseni jo\u0303uda olukorras, kus kulude kandmine jaotuks nende vahel ebavo\u0303rdselt, tundub kasvo\u0303i haldusreformi kemplusi vaadates naiivne.\nPlaneerimisseaduse u\u0308ks autor Sandra Mikli heidab ette, et riigil puudub visioon suurprojektide elluviimiseks. Pole strateegiliselt la\u0308bi mo\u0303eldud, kuhu mingi to\u0308o\u0308stus vo\u0303i tehas u\u0308leu\u0308ldse sobiks. Tema na\u0308gemuses vo\u0303iks riiklik eriplaneering aidata seda u\u0308lesannet ta\u0308ita, kui riik kaardistaks seela\u0308bi na\u0308iteks tselluloosito\u0308o\u0308stuse jaoks sobivaimad asukohad kogu Eesti ulatuses. Nii saaks riik a\u0308rimeestega la\u0308bi ra\u0308a\u0308kides tugineda kogutud andmetele ning samas oleks arendajate jaoks paigas ma\u0308ngureeglid. Kuidas sellise dokumendi va\u0308ljato\u0308o\u0308tamisse kaasata omavalitsusi, on juba seadusloome ku\u0308simus. Kolm kuud enne parlamendivalimisi ei soovinud seaduslooja aga enam midagi kuulda eriplaneeringust ega tselluloositehasest. 8. novembril sai valitsus eriplaneeringu viimaks kaelast a\u0308ra. Poolteist aastat kestnud saaga mo\u0303jud on u\u0308hiskonnas tuntavad aga ta\u0308nase pa\u0308evani."}]