[{"text_idx": "#000001", "text": "MTU\u0308 Eesti MaaturismOtsi lehelt ettevo\u0303tetU\u0308hingu liikmed"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Laane ku\u0308la, 71202, Po\u0303hja-Sakala vald, Viljandimaa"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Soomaal asuv Junsi Puhkekeskus on suurepa\u0308rane koht, kus korraldada ro\u0303o\u0303msaid koosviibimisi ning koguda elamusi adrenaliinirohketest vo\u0303i hoopis rahu ja lo\u0303o\u0303gastust pakkuvatest tegevustest. Meie teenuseid iseloomustavad kvaliteet, paindlikkus ja privaatsus.\nMitmekesine teenuste hulk ho\u0303lmab majutust, peo- ja seminariruumide renti, u\u0308rituste korraldamist, toitlustust, erinevaid aktiivse puhkuse vo\u0303imalusi, sauna ning massaaz\u030ci.\nPakume lahendusi algusest lo\u0303puni erinevatele u\u0308ritustele \u2013 pulmad, su\u0308nnipa\u0308evad, ettevo\u0303tte ja tiimi u\u0308ritused ja palju muud.\nTeie esitage meile ainult oma ideed vo\u0303i na\u0308gemus ja meie pakume lahendused!"}, {"text_idx": "#000008", "text": "Peamaja: 7 tuba (6 kahetoalist- ja 1 neljakohaline tuba), kokku 16 kohta\nSeltsimaja: 15 voodikohta teisel korrusel u\u0308hises ruumis.\nSaunamaja II korrusel madratsitel kokku 6 kohta.\nKa\u0308mpingud: 5 neljakohalist ka\u0308mpingut (voodipesud olemas). Kokku 20 kohta.\nAutokaravani parkimise vo\u0303imalused kuni 12-le autole."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Hinnad: kahene tuba alates 40\u20ac/o\u0308o\u0308pa\u0308ev."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Karksi kantsi ehk Lossima\u0308ge peetakse muistsete eestlaste linnuse asemeks. Muistsete eestlaste linnusease. Karksi foogtkonda mainivad ajalooallikad esmakordselt 1248.a. Karksi linnus ha\u0308vis Po\u0303hjaso\u0303jas 1708. aastal. Sa\u0308ilinud mu\u0308u\u0308ride vahel linnuse hoovis toimuvad ta\u0308napa\u0308eval kultuuri- ja spordiu\u0308ritused.\nAjaloolist huvi pakuvad 1778. aastal valminud Karksi Peetri kirik, mis on ainulaadne Eestis ja 17. sajandist pa\u0308rit Karksi mo\u0303isniku kindralleitnant von Lieveni perekonna barokkstiilis kabel, mis asub endise orduru\u0308u\u0308tlite kalmistu kohal. Kabel on vanim u\u0308mbruskonnas sa\u0308ilinud ehitusma\u0308lestis. Karksi mo\u0303isa su\u0308da ja\u0308a\u0308b linnusest mo\u0303ni kilomeeter eemale, sa\u0308ilinud on osa tiikidega kujundatud pargist ja mo\u0303ned ko\u0303rvalhooned. Siinsed ja\u0308rvesilmad pakuvad silmailu, kalastamis- ja ujumisvo\u0303imalusi."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Kolga-Jaani Ristija Johannese kirik ehitati juba 14. saj, torn lisati 1875. Sa\u0308ilinud on 1380. a puukrutsifiks, 18. saj kroonlu\u0308hter, maalid ja vana kalmistu. Altariseina asemel on idaaknal vitraaz\u030c. Omapa\u0308rased on kirikus sa\u0308ilinud Vana Testamendi teemalised maalingud."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Olustvere mo\u0303isa peahoone on ehitatud ja\u0308rgides juugendstiili 19. sajandil. Peahoone vastas asuv valitseja maja seostub stiililt ha\u0308sti peahoonega. Teistest hoonetest on ta\u0308helepanuva\u0308a\u0308rivad punastest tellistest karjao\u0303u koos meierei ja va\u0308ravatega, viinavabrik ning maantee a\u0308a\u0308res asuv ait. Omapa\u0308ra lisab metallist varikatuse ja va\u0308ndaga kaev. Kompleksi u\u0308mbritseb ko\u0303rge kivimu\u0308u\u0308riga piiratud liigirikas inglise stiilis park ja po\u0303lispuude alleed. Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskooli kasutuses olevas mo\u0303isa peahoones asub muuseum, kus eksponeeritud topistekogu."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Olustvere vallas asub Eesti u\u0308ks vanemaid rabasid Parika raba, mille vanuseks arvatakse olevat ligikaudu 9000 aastat. Rabas asuvas Parika ja\u0308rves kasvab mitmeid haruldasi veetaimi."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Soomaa Rahvuspark moodustati 1993.a. puutumata rabade, liigirikaste luhtade, puisniitude ja eripalgeliste metsade kaitseks. Soomaa mitmekesine loodus, omapa\u0308rane rippsilla ja u\u0308hepuulootsiku kultuur ning viis aastaaega on muutnud selle paiga populaarseks. Soomaa Ku\u0308lastuskeskuses Ko\u0303rtsi-To\u0303ramaal saab informatsiooni o\u0303pperadade, piknikupaikade, vaatetornide, matkaonnide jms kohta. Populaarsemad neist on Ruunaraipe Luited, Kopra rada, Riisa raba rada, Mulgi heinamaa, Oksa kompleks, La\u0308ti vaatetorn, Meiekose o\u0303pperada ja laagriplats, Ingatsi rada ja vaatetorn, rippsillad, karu post."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Selleks, et kaitsealast u\u0308levaadet saada ja rabaloodust nautida, on ehitatud 4,5 km pikkune ringikujuline laudtee, mille la\u0308bimiseks kulub ligikaudu 2 tundi. Rajal on hulgaliselt informatsiooni taimestiku, loomastiku ja linnustiku kohta, samuti puhkepingid. Rajal matkates on vo\u0303imalik na\u0308ha kidurate soo-ma\u0308ndidega lageraba, puisraba, a\u0308lveid, laukaid, vana loodusla\u0308hedast metsa, segametsa, kuusikut, kaasikut, ma\u0308nnikut ja tutvuda mitmekesise rabataimestikuga. Suvel-su\u0308gisel on matkarajal vo\u0303imalik osa saada rikkalikust muraka, pohla vo\u0303i jo\u0303hvikasaagist.\nGiidi tellimine o\u0303pperajale tel: +372 513 2944."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Ta\u0308nassilma u\u0308rgoru lo\u0303unakaldale ja\u0308a\u0308v Vana-Vo\u0303idu mo\u0303is vo\u0303is mo\u0303isana olemas olla juba XV saj. lo\u0303pul. Oma ja\u0308relklassitsistlikust stiilist ja sarmist on peahoone palju minetanud, kui tema tiibosad, mis algselt olid mo\u0303eldud u\u0308hekorruselistena, 1939.a. u\u0308mber ehitati. U\u0308ks uhkemaid ehitisi on otse eesva\u0308ljaku a\u0308a\u0308rde ja\u0308a\u0308v ait, mida ilmestab sammastik."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Viljandi lossipark koos ordulinnuse varemetega"}, {"text_idx": "#000021", "text": "Viljandi lossipark koos ordulinnuse varemetega asub Viljandi u\u0308rgoru po\u0303hjapoolses osas. Kivikindlus endise eestlaste kantsi kohale hakkas kerkima 1224. aastal. Oma ta\u0308ieliku kuju ja suuruse sai linnus 16. sajandi alguseks, olles silmapaistvamaid Eesti ja La\u0308ti aladel. Rootsi, Poola ja Venemaa vaheliste so\u0303dade to\u0303ttu on vo\u0303imsast ordulinnusest antud hetkeks vaid mo\u0303ni kivisein pu\u0308sti ja\u0308a\u0308nud. Et linnast Lossima\u0308gedesse pa\u0308a\u0308seda, paigutati 1931. aastal Kaevuma\u0308elt u\u0308le 13 meetri su\u0308gavuse kraavi rippsild, mis varem asus Tarvastus. Kaunis vaade avaneb varemetelt Viljandi ja\u0308rvele."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Eesti toidu- ja joogitootjate andmebaasiga liitumine"}]