[{"text_idx": "#000000", "text": "Moodsa aja ajaloovabrik: uuenenud Narva kindlus"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Nu\u0308u\u0308disaegne muuseum on muutunud asjade esitlemise ja ku\u0308simuste ku\u0308simise asemel kogemuskohaks, kus tuleb alluda loojutustamise loogikale. Triin Ojari vaatleb, kuidas suhestub rekonstrueeritud Narva linnus ajaloo ja elamuste pakkumisega."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Eestis kasutatakse muuseumina nelja keskaegset kindlust \u2013 Haapsalu, Kuressaare, Narva ja Rakvere. Lisaks tegutseb muuseum ordulinnusesse ehitatud Po\u0303ltsamaa lossis ja Paide Vallitornis ning Vastseliinas on kindlusevaremetesse rajatud kaasaegne ku\u0308lastuskeskus. Enamik kindlusmuuseume on no\u0303ukogudeaegse restaureerimisloogika stiilina\u0308ited ja toonaste taastamisentusiastide aastaku\u0308mnete pikkuse to\u0308o\u0308 viljad, andes ettekujutuse, kuidas ajalugu konstrueeriti seda so\u0303na otseses mo\u0303ttes u\u0308les ehitades, kujustades. Korrastades no\u0303ukogude ajal Eestimaa anastamisajaloost ra\u0308a\u0308kivaid kantse, oli poliitiline kontekst ja restaureerijate motivatsioon kindlasti teistsugune kui praegu. Muinsuskaitse ja pa\u0308randi sa\u0308ilitamine oli omamoodi identiteediloome akt, u\u0308ldises sovetiseerimise hirmus oldi kaitseseisundis, ajaloolisi hooneid na\u0308hti va\u0308a\u0308rtusena iseeneses, mille unikaalsus vastandus ametlikult buldooserina maad vo\u0303tvale moderniseerimis- ja lammutamislainele. Narva so\u0303jaja\u0308rgne linnapildi puhastusto\u0308o\u0308 on selle laine traagilisemaid na\u0308iteid, kus Hermanni kindlus oli u\u0308ks va\u0308heseid hooneid, mis alles ja\u0308i \u2013 ja seda pikaks ajaks rohtu kasvanud varemetena."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Seevastu oleme praegu tunduvalt teadlikumad postkoloniaalsest kultuurisituatsioonist ja sellega seotud ajaloo u\u0308mberto\u0303lgendamisest, aktsepteerime ajaloo subjektiivsust ning vaatepunktide paljusust \u2013 sealhulgas alla surutute ja nn teiste positsioonilt ra\u0308a\u0308gituna. Eesti ordu- ja piiskopilinnused, mis isegi varemetena mo\u0303juvad maastikul vo\u0303imusu\u0308mbolitena, ta\u0308histavad u\u0308helt poolt vo\u0303o\u0303rvo\u0303imu ja ko\u0303nelevad vo\u0303itjate lugu, teisalt on need kohad, kus arutada so\u0303dimise ja poliitiliste vastasseisude mo\u0303ttekuse ning mo\u0303juvo\u0303imu kaduvuse u\u0308le. Sotsiaalsel tasandil saab siin ra\u0308a\u0308kida eri kihtidesse kuuluvate inimeste po\u0303nevast u\u0308hiselumudelist, kus argielu oli la\u0308bi po\u0303imunud militaarsetest ja religioossetest rituaalidest \u2013 linnused on rikkalik lugude allikas. Kas linnuste ajaloolised mu\u0308u\u0308rid dikteerivad ka viisi, kuidas neis ajalugu eksponeeritakse ja sellest ra\u0308a\u0308gitakse?"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Linnus on ruumiline tervik, millest igau\u0308ks on so\u0303dades kannatada saanud, pidevalt muutnud oma kuju ja osiseid ning vaatamata algsele a\u0308hvardavale monumentaalsusele on 20. sajandiks muutunud suuremal vo\u0303i va\u0308hemal ma\u0308a\u0308ral varemeteks, objektideks, kus mateeria puudumine on sama ko\u0303nekas kui na\u0308ha olev substants. Praeguste kindlusmuuseumide peamiseks funktsiooniks on saanud kujutlusmasina ka\u0308ivitamine. Selle asemel, et diskuteerida vo\u0303i ku\u0308simusi esitada, on esil ajalugu ja meelelahutus. Fiktsioonid ja to\u0303de on teineteisele ma\u0308ngleva kergusega ka\u0308e ulatanud, sest ruum ise, ko\u0303ik need sopilised mu\u0308u\u0308rika\u0308igud, kongid, kapiitlisaalid vo\u0303i tornid tunduvad n-o\u0308 lavastuslikuks, dramaatilise u\u0308leslehitusega \u201eajaloo tootmiseks\u201c sobivat suurepa\u0308raselt. Tundub, et kesk- vo\u0303i varauusaja vo\u0303imalikult elamuslik taasesitamine on asendanud ko\u0303ik muud vo\u0303imalused minevikku na\u0308ha ja digivahendid on pu\u0308u\u0308dele uut reaalsust luua ainult hoogu andnud. Ku\u0308simus polegi niivo\u0303rd selles, kas interaktiivne ka\u0308ed-ku\u0308lge info edastamise viis on pealiskaudsem kui na\u0308iteks tekstipo\u0303hine \u2013 vastupidi, ha\u0308sti timmitud kogemus so\u0308o\u0308bib kehama\u0308llu ning linnuse-sugune keskkond ka\u0308ivitav fantaasiat. Pigem on probleem selles, et probleeme justkui ei olekski \u2013 enamasti esitatakse ajalugu illustratiivse, fiktiivset reaalsust matkiva visuaalse keele kaudu, mis ei ja\u0308ta ruumi kahetimo\u0303istetavusele ega vo\u0303imalust midagi kriitiliselt u\u0308mber hinnata, ajalugu kiputakse liiga valmis kujul esitama. Kui kultuurifunktsioon na\u0308ib olevat Eestis ainus viis kindlusi kasutada (to\u0303si, Toompea linnus on pretsedenditul kombel endiselt seadusandliku riigivo\u0303imu kants), siis vo\u0303iks ju olla rohkem ruumi esitada erinevaid na\u0308gemusi."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Samuti uutmisru\u0308tmis astuv Narva linnus on rajatud 12.\u201313. sajandil ja hiljem korduvalt ta\u0308iendatud vastavalt sellele, kuidas so\u0303jakunst muutus. 50-meetrine Pika Hermanni torn, kust on hea u\u0308le jo\u0303e vaenlase poolele kiigata, on Baltimaade vo\u0303imsamaid. To\u0303si, praeguse kuju sai ta 1968. aastal alanud restaureerimisto\u0308o\u0308de ka\u0308igus (arhitekt Henno Potti), sest nii torn kui ka konvendihoone olid so\u0303jas suuresti varemeteks muutunud. Taastamisto\u0308o\u0308de ka\u0308igus kasutati julgelt betooni, rajati treppe ja korruseid, viilkatusekujuline uus tornikiiver koos puidust va\u0308lise kaitseka\u0308iguga ning sarnased ka\u0308iguteed mu\u0308u\u0308ridel edastasid kujutluspildi keskaegsest vo\u0303imsast piirikindlusest. 1986 avati siin kommertsiaalsusest vabale no\u0303ukogude kultuuripoliitikale kohaselt Narva ajaloost ra\u0308a\u0308kiv muuseum koos rohkete ekspositsioonipindadega nii pu\u0308si- kui ka ajutiste na\u0308ituste jaoks. Muuseum on ta\u0308nini ruumikuse poolest tuntud, majutades igal aastal toimuva muuseumide festivali raames hulgaliselt vo\u0303istlevaid ajutisi na\u0308itusi."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Vitriinidesse surutud eseme- ja inforohked ajaloolised ekspositsioonid on praeguses ku\u0308lastus-, pere- ja elamuskeskuse tu\u0308u\u0308pi muuseumimaastikul ammu kadunud. Linnuse hiiglaslikkust arvestades on loogiline, et ruume tuleks paremini ja mitmekesisemalt kasutada ning siia rohkem inimvooge ja majandustegevust juhtida. Ta\u0308navu suvel uuendamisega poole peale jo\u0303udnud Narva linnus sai stardipaugu 2015. aastal koos Haapsalu linnusega, mille pieteeditundeline renoveerimine (arhitektuurne osa KAOS arhitektidelt) valmis Narva omast aasta varem, 2019. Seevastu Rakvere ordulinnus, mis pu\u0308u\u0308ab ku\u0308lastajaid deviisiga \u201ekeskaegne seiklus\u201c, oli 2003. aastal avades esimene keskaja teemapark, kus sundimatult koos nii ordu- kui porduelu, mo\u0303o\u0303gavo\u0303itlejad ja ravitsejad \u2013 pakette u\u0308ha lisandub. Kuressaare lossis tegutseva Saaremaa muuseumi roll klassikalise koduloomuuseumina on pu\u0308sinud sama enam kui pool sajandit ning teemapargi vo\u0303luvitsa pole kasutusele vo\u0303etud. Pigem on aur la\u0308inud Eesti ko\u0303ige paremini sa\u0308ilinud linnust u\u0308mbritsevate kindlustussu\u0308steemide taastamisele algses hiilguses."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Nii Narva kui ka Haapsalu on saanud arendada linnust kui turismiatraktsiooni euroraha toel, ning see ho\u0303lmab nii kogu kompleksi logistika ja funktsioonide la\u0308bimo\u0303tlemist, uut ruumilist lahendust linnusele ja va\u0308rskemat ekspositsiooni kui ka vo\u0303imalikke uusehitisi. Nagu ikka, eeldatakse selliste projektide puhul, et investeering toob muuseumile tulu \u2013 ku\u0308lastus- ja konverentsikeskus erilises hoones on tugev mu\u0308u\u0308giargument."}, {"text_idx": "#000009", "text": "2015. aastal arhitektuurikonkursi vo\u0303itnud JVR meeskond (Kalle Vellevoog, Tiiu Truus, Lidia Zarudnaya, Martin Prommik) avas nu\u0308u\u0308d projekti esimese etapi. Konvendihoone on saanud (esialgu osaliselt) uued liikumisteed, u\u0308hendused, tehnilised lahendused ja ekspositsiooni. Samas ootavad ja\u0308rgmist etappi suure eeskindluse ehk la\u0308a\u0308nehoovi kujundamine \u2013 paik, kuhu 14. sajandil mahtus vajadusel varju kogu linn \u2013, uute ka\u0308iguteede rajmine, sild u\u0308le vallikraavi ning uus trepp, mis u\u0308hendab ja\u0308rsakul ko\u0303rguvat linnust all asuva Joaoru promenaadiga."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Va\u0308liala va\u0308lja ehitamine on oluline, sest ta\u0308napa\u0308eval po\u0303imitakse kindlusmuuseumides sageli sise- ja va\u0308liruumi tegevusi, na\u0308iteks kasutatakse Rakveres o\u0303ueala aktiivselt keskaja teemapargina, Kuressaares ja Haapsalus aga festivalikohana. Narva linnuse la\u0308a\u0308nehoov on ligi 15 aasta jooksul vo\u0303o\u0303rustanud ajalooliste lahingute taasesitusetendusi, kus so\u0303jaajalooklubid ma\u0308ngivad la\u0308bi Po\u0303hjaso\u0303ja lahinguid. Lisaks on siin juba mo\u0303nda aega ka\u0308sito\u0308o\u0308liste hoovina tegutsenud konvendihoonega liituv po\u0303hjao\u0303u, kus korraliku teemapargi vaimus kostu\u0308meeritud tegelased etendavad ko\u0303rtsis, sepi- vo\u0303i ka\u0308sito\u0308o\u0308kojas to\u0303sisel ilmel oma rolle. So\u0303nnikut, karjumist ega inimestega la\u0308bisegi sagivaid loomi siin ei kohta, keskaegne pilt antakse edasi hillitsetult ja tsiviliseeritult."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Uue lahenduse ja\u0308rgi tuleb Narva kindlusesse siseneda la\u0308bi suveniiripoe ja ka\u0308sito\u0308o\u0308liste hoovi, edasi tulevad juba eri ajaja\u0308rke kokku segavad saalid \u2013 meie teadvus, mis on harjunud virtuaalses reaalsuses kiirelt vahetuvate keskkondadega, laseb end vo\u0303luda ka fu\u0308u\u0308silise ruumi kujunditetulval (selleks on ju tuldud!), kuni uus ma\u0308ng vo\u0303i leheku\u0308lg eelmise ko\u0303rvale lu\u0308kkab. Narva annab suurepa\u0308rase vo\u0303imaluse tarbida erinevaid keskkondi vo\u0303imalikult kiirelt ja kompaktselt. Keskaeg mo\u0308o\u0308das, Po\u0303hjaso\u0303da na\u0308htud, la\u0308hme nu\u0308u\u0308d so\u0308o\u0308ma!"}, {"text_idx": "#000012", "text": "Vellevoog-Truusi kaua koos praktiseerinud tandem loob ajaloolisse keskkonda silmatorkava kihistuse. Arhitektuurne ka\u0308ekiri on selge ja lihtsavormiline, uued avata\u0308ited, trepid, piirded ja muud elemendid eristuvad vanast nii materjali (metall, klaas, puhas betoon), vormi kui ka va\u0308rvi poolest \u2013 ko\u0303ik uus on minimalistlik ja must. Lisades oskusliku valgustuse, pole palju enam vajagi, hoone ise on aegade jooksul korjatud kihistustes niigi po\u0303nev. Esteetiliselt napid ja eksimatult nu\u0308u\u0308disaegsed detailid mo\u0303juvad steriilse taustana, mitte soleerijatena."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Suurimaks muudatuseks on uue sissepa\u0308a\u0308su avamine la\u0308bi konvendihoone nelinurkse sisehoovi. Viimane on va\u0308rskelt ko\u0303igest u\u0308leliigsest puhastatud ja ta\u0308iendatud u\u0308rituste tarbeks lakoonilise betoonist laia trepistikuga, hoone ise on saanud uue sisemise logistikaskeemi. Kaks uut liftidega trepihalli saadi, kui lammutati ja laiendati no\u0303ukogudeaegsed trepikojad, insenertehniliselt on trepid oma justkui o\u0303hus ho\u0303ljuva disainiga vaatamisva\u0308a\u0308rsused omaette \u2013 seos Escheri graafilistelt lehtedelt tuttavate trepilabu\u0308rintidega tundub keskaegses ruumis u\u0308sna asjakohane. Uued uksed-aknad on asetatud vanade seinaavade peale, mitte sisse, ja\u0308rgides sellega praegu muinsuskaitses kehtivat ko\u0303ikide uute lisanduste tagasipo\u0308o\u0308ratavuse po\u0303himo\u0303tet. U\u0308htlasi oli vaid sel viisil vo\u0303imalik saavutada ka evakuatsioonipa\u0308a\u0308sude no\u0303uetekohased laiused. Seni ku\u0308lastajatele suletud idatiiva kasutusele vo\u0303tmisega saab teise korruse tasandil u\u0308mber siseo\u0303ue kulgevale majale nu\u0308u\u0308d ringi peale teha, kolmandal korrusel ja\u0308a\u0308b ootele konverentsikeskuse va\u0308lja ehitamine."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Ku\u0308lastajana tunnen, et on pigem hea, et ko\u0303iki ruume pole servani ta\u0308idetud, kusagil saad vo\u0303lve vahtida, kusagil mu\u0308u\u0308rist eenduvaid imelikke moodustisi katsuda, kolmandas kohas lasta pilgul niisama ringi ekselda. Elamusi ei pea spetsiaalselt tootma, neil tuleb lasta tekkida. Labu\u0308rintjad linnused on suurepa\u0308rased kohad ekslemiseks \u2013 nad polegi mo\u0303eldud sujuvaks la\u0308bimiseks, vaid erinevateks turvatsoonideks tu\u0308keldatuna enesekaitseks, pidevaks ohu eest po\u0303genemiseks. Kindlasti on arhitektid muuseumi uutesse loogilistesse liikumistrajektooridesse palju panustanud, ent ku\u0308lastajana ei ja\u0308tnud a\u0308ra eksimise tunne mind siiski hetkekski maha ja see on ainult hea."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Muuseumi mitte niivo\u0303rd originaalesemetel, vaid erilahendustel ja uusobjektidel po\u0303hineval ekspositsioonis (Arhitekt 11 ja loovagentuur Identity) on na\u0308ha muuseumimaastikul toimunud nihkeid, mida mainisin ka eespool: muuseum on asjade esitlemise asemel muututud kogemuskohaks ja kohustuslik on narratiivsus, allumine loojutustamise loogikale. Digitehnoloogiad nii kultuuri esitamisel kui ka to\u0303lgendamisel on tulnud, et ja\u0308a\u0308da, ku\u0308simus on selles, kuidas neid kasutada. Na\u0308iteks Vastasseisu saalis domineerivad hiiglaslikud ruumilised na\u0308od, teineteisega projitseeritakse to\u0303tt vaatama eri leeride su\u0308mbolportreed (muuhulgas ka Pa\u0308ts ja Lenin), taustaks arusaamatuks ja\u0308a\u0308v heli \u2013 kas see pole mitte liiga lihtne vastandus? Ja kui so\u0303jameesteks kostu\u0308meeritud, ent rahumeelselt istuvate nukkudeta kuidagi ei saa, siis kas nurgas peab ilma u\u0308hegi selgituseta vedelema verist ohvrit kujutav mannekeen? Veel kuu pa\u0308rast avamist pole valminud u\u0308kski etikett ja saali infoto\u0308o\u0308tajad pu\u0308u\u0308avad ise a\u0308ra teha seni saabumata audiogiidide to\u0308o\u0308 \u2013 kui ei teaks, vo\u0303iks arvata, et isiklik la\u0308henemine on kontseptsiooni osa! Nagu hoone militaarsele taustale kohane, on esitatud eelko\u0303ige so\u0303dade ajalugu, va\u0308givald, tapariistad, mundrid, u\u0308ks raudru\u0308u\u0308 (nu\u0308u\u0308disaegne versioon), samuti linnuse enda mahulised transformatsioonid. Linnuse elanikest, alamatest ja u\u0308lematest juttu pole. Pole kahtlustki, et so\u0303jad loovad dramaatikat. Mitmekihilise sisu asemel kureeritakse siin pigem emotsioone, visuaalset tuleva\u0308rki. Samas pole eksponaate kuigi palju ja paaris u\u0308ksikus ruumis on tajutav totaalse ruumi loomise soov, kuhu ku\u0308lastaja korraks uputada. Linnuse uuendatud osas tervikuna ja\u0308a\u0308vad ruum ja asjad selle sees eraldiseisvaks ning mainitud kogemuslikkus on pigem killustunud ja tu\u0308kikaupa laiali jagatud. Isu tekib, aga so\u0308o\u0308nuks ei saa."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Muuseumites ajalugu mitte ei ja\u0308a\u0308dvustata, vaid toodetakse ruumis ja ajas. Keset venekeelset linna asuv Narva linnus, mis on kuulunud taanlastele, siis sakslastele, rootslastele, venelastele ja viimasel sajandil Eesti riigile, on kultuuriliselt po\u0303nev va\u0308ljakutse \u2013 ja et see pole lihtsalt so\u0303nako\u0303lks, na\u0308itavad muuseumi sihtasutuse ja linna vahelised poliitilised pinged, nimetagem neid visioonide erinevusteks. Vana linnus kehastab nii ajaloo dramaatikat ja kadu kui ka selle taasesitamist la\u0308bi fu\u0308u\u0308silise ruumi, la\u0308bi teatraalsete tegevuste kuni digitaalsete vahenditega loodud kuvandini \u2013 ning lugusid on tegelikult palju."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Avaldatud 2020.a. suvi/su\u0308gis numbris (101-102, peateema: sisearhitektuuri-eri)."}, {"text_idx": "#000019", "text": "1 \u2013 Heaks vastupidiseks na\u0308iteks ajalugu problematiseeriva kaasaegse kunsti ja keskaegse ruumi ko\u0303nekast kohtumisest olid Peeter Linnapi ja Eve Kiileri kureeritud ja Kuressaare lossis toimunud Saaremaa kunstibiennaalid 1995 ja 1997"}]