[{"text_idx": "#000001", "text": "Uue valitsuskoalitsiooni la\u0308bira\u0308a\u0308kimiste ka\u0308igus on ko\u0303vasti kirgi ku\u0308tnud u\u0308ksikisiku tulumaksu teema. U\u0308hed osapooled soovivad astmelist tulumaksu, mis kitsamalt defineerides ta\u0308hendab kasvavate maksuma\u0308a\u0308radega maksuastmeid, u\u0308ldisemalt aga viitab progressiivsele maksusu\u0308steemile, kus keskmine maksukoormus suureneb sissetulekutega. Teised on aga astmelisele tulumaksule vastu, kuid ollakse no\u0303us maksukoormuse jaotust (senisest veelgi) progressiivsemaks muutma."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Nu\u0308u\u0308d, kus tolm on hajumas, on va\u0308ljakoorunud ettepanekud oluliselt to\u0303sta praegust u\u0308htlast maksuvaba tulu (\u20ac170 kuus) ning suunata seda madala- ja keskmise sissetulekuga inimestele:"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Graafiliselt na\u0308evad need va\u0308lja ja\u0308rgmiselt (eeldades, et maksuvaba tulu suurus seotakse pigem maksubaasiga, st brutopalk peale sotsiaalkindlustusmaksete maha arvamist \u2013 hetkel on see lahtine):"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Joonisele on veel lisatud (aastakeskmise) brutopalkade jaotus SKA 2015. andmete po\u0303hjal (siinkohal ta\u0308nuso\u0303nad Praxise analu\u0308u\u0308tikule Magnus Piiritsale arvutuste eest!), illustreerimaks kus tulutasemel enamik to\u0308o\u0308tajaid paikneb. See on esitatud tagataustal halli alaga."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Mida need muudatused endast kujutavad? Va\u0308ljapakutud maksuvaba tulu skeemid meenutavad mo\u0303neti klassikalist astmelist tulumaksu, mille maksuastmed on \u201esegamini paisatud\u201c. U\u0308hest ku\u0308ljest madala- ja keskmise sissetulekuga inimeste netosissetulek suureneks, teisalt aga to\u0303useks teatud sissetulekuru\u0308hmades oluliselt ka efektiivne piirmaksuma\u0308a\u0308r \u2013 st kui palju igast ta\u0308iendavast teenitud eurost la\u0308heb maksudeks. See vo\u0303ib aga va\u0308hendada to\u0308o\u0308tamise stiimuleid. Variant A puhul puudutaks ko\u0303rgem efektiivne piirmaksuma\u0308a\u0308r to\u0308o\u0308tajaid, kelle sissetulek on keskmise taseme u\u0308mber; variant B puhul aga juba ma\u0308rksa ko\u0303rgema sissetulekuga inimesi."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Kes vo\u0303idaksid, kes kaotaksid? Vo\u0303tame la\u0308htepunktiks 2016. aasta maksu-toetussu\u0308steemi ja vaatame ko\u0303ige lihtsamat juhtu ehk siis u\u0308ksikisikust leibkonda. Sellisel juhul saab ko\u0303rvale ja\u0308tta universaalsed peretoetused, vajaduspo\u0303hise peretoetuse, ta\u0308iendava maksuvaba tulu laste ja\u0308rgi, u\u0308hisdeklaratsioonide vo\u0303imaluse jne. Sellegipoolest tuleb aga lisaks tulumaksuma\u0308a\u0308rale ja maksuvaba tulule arvestada ka sotsiaalkindlustusmakseid (kogumispensionimakse, to\u0308o\u0308tuskindlustusmakse), madalapalgaliste maksutagastust ja toimetulekutoetust. (Viimane on oluline piirmaksuma\u0308a\u0308rade kontekstis.)"}, {"text_idx": "#000008", "text": "U\u0308ksikisiku jaoks muutuks kuine netotulu so\u0303ltuvalt to\u0308isest brutotulust ja\u0308rgmiselt:"}, {"text_idx": "#000009", "text": "Variant A puhul vo\u0303idaksid netotulus need, kelle brutotulu ja\u0308a\u0308b alla \u20ac1000 kuus ning ko\u0303rgema sissetulekuga inimesed maksaksid kuni \u20ac34 kuus rohkem makse. Variant B puhul vo\u0303idaksid need, kelle brutotulu ei u\u0308leta \u20ac1860 kuus ning ko\u0303rgema sissetulekuga inimesed maksaksid ja\u0308llegi lisaks. See no\u0303uab eraldi arvutusi, kui palju kumbki skeem riigieelarvele maksma la\u0308heks, kuid see joonis na\u0308itab u\u0308heselt, et variant B on tunduvalt kulukam kui variant A."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Sama illustreerib ka keskmise (efektiivse) maksuma\u0308a\u0308ra muutus:"}, {"text_idx": "#000011", "text": "Mis juhtub aga efektiivsete piirmaksuma\u0308a\u0308radega? Olgu ko\u0303igepealt a\u0308ra mainitud, et juba praegusel su\u0308steemil on madalapalgaliste maksutagastuse to\u0303ttu teatud problemaatilised \u201cko\u0303rvalna\u0308hud\u201d: kui alla \u20ac480 brutotulu on efektiivne piirmaksuma\u0308a\u0308r enamjaolt nullila\u0308hedane (endiselt tuleb maksta kogumispensioni- ja to\u0308o\u0308tuskindlustumakset), siis brutotulu vahemikus \u20ac480-650 on piirmaksuma\u0308a\u0308r ligi 58% ehk igast ta\u0308iendavast teenitud eurost jo\u0303uab inimeseni vaid 42 senti. Po\u0303hjuseks asjaolu, et sellel tulutasemel kaasneb suurema tuluga nii ko\u0303rgem tulumaks kui ka madalam maksutagastus (tempos 35 senti iga ta\u0308iendava euro kohta ehk nn taandumisma\u0308a\u0308raga 35%). \u20ac650-st ko\u0303rgema sissetuleku juures on piirmaksuma\u0308a\u0308r ca 23%."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Allja\u0308rgneval joonisel on na\u0308idatud 2016. a. su\u0308steemi puhul piirmaksuma\u0308a\u0308rad nii madalapalgaliste maksuvabastusega kui ka ilma selleta (siis na\u0308eme ainult 3% ja 23% piirmaksuma\u0308a\u0308ra). Lisaks tasub meenutada, et ta\u0308nu toimetulekutoetuse u\u0308lesehitusele (iga ta\u0308iendav teenitud euro va\u0308hendab toetust u\u0308he euro vo\u0303rra) on efektiivne maksuma\u0308a\u0308r kogunisti 100% tulujaotuse ko\u0303ige madalamas otsas, mis vo\u0303ib na\u0308iteks pa\u0308rssida va\u0308hese osaajaga to\u0308o\u0308tamist. Madalapalgaliste maksutagastus aga nii madalale ei \u201eulatu\u201c, sest selle saamine eeldab va\u0308hemalt 6 kuud ta\u0308isajaga to\u0308o\u0308tamist kalendriaasta jooksul ning selle suurus on proportsionaalne to\u0308o\u0308tatud kuudega. Siinsete kuiste arvutuste juures on seeto\u0303ttu arvestatud, et madalapalgalise maksutagastuse saamise eelduseks on va\u0308hemalt \u20ac215 brutotulu (= 50% kehtivast palga alamma\u0308a\u0308rast) ning brutotulu vahemikus \u20ac215-430 on see proportsionaalne palga alamma\u0308a\u0308raga."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Mis juhtub aga efektiivsete piirmaksuma\u0308a\u0308radega kui rakenduks eelpool nimetatud maksuvaba tulu skeemid? Kui oletada, et madalapalgaliste maksutagastus sa\u0308ilib (hetkel ja\u0308llegi lahtine), siis variant A korral oleks efektiivne piirmaksuma\u0308a\u0308r nullila\u0308hedane kuni \u20ac585 brutotulu puhul (va toimetulekutoetust saades). Vahemikus \u20ac585-650 kasvaks piirmaksuma\u0308a\u0308r isegi 72%ni. Edasi oleks piirmaksuma\u0308a\u0308r aga 37%, langedes alles \u20ac1245 juures tagasi 23%le. Kui samaaegselt loobuda madalapalgaliste maksutagastusest ei u\u0308letaks piirmaksuma\u0308a\u0308r 37% piiri, kuid see ko\u0303rgendatud ma\u0308a\u0308r kehtiks veelgi laiemas tuluvahemikus."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Variant B korral tekib samuti ko\u0303rgema piirmaksuma\u0308a\u0308raga (34%) \u201easte\u201c, kuigi oluliselt ko\u0303rgemas ja laiemas brutotulu vahemikus (\u20ac1245-2175). Erinevalt variandist A ei suureneks aga piirmaksuma\u0308a\u0308r u\u0308le 58%, sest madalapalgaliste maksutagastus ja maksuvaba tulu ei va\u0308heneks u\u0308heskoos u\u0308helgi tulutasemel."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Kokkuvo\u0303ttes panevad seega mo\u0303lemad skeemid mo\u0303tlema, kas ei oleks klassikaline astmeline tulumaks selle (ja madalapalgaliste maksutagastuse) asemel juba lihtsam ja la\u0308bipaistvam?"}, {"text_idx": "#000017", "text": "Koalitsiooniko\u0303nelustelt on va\u0308lja ho\u0303isatud mo\u0303te, et koolikohustust tuleb pikendada. Kuigi uut vo\u0303imalikku su\u0308steemi pole ta\u0308psemalt lahti seletatud, on po\u0303hiideena va\u0308lja ka\u0308idud, et pa\u0308rast 9. klassi lo\u0303petamist tuleks noortel siirduda kas gu\u0308mnaasiumisse omandama u\u0308ldkeskharidust vo\u0303i kutseo\u0303ppeasutusse omandama kutse ilma keskhariduseta vo\u0303i siis kutsekeskhariduse. See ta\u0308hendaks, et pikas perspektiivis peaksid vaid po\u0303hihariduse omandanud inimesed olema omandanud ka mingi eriala kutsekoolis. Kaalusime Praxises sellele mo\u0303tte eeliseid ja puudusi."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Koolikohustuse pikendamine keskhariduse omandamiseni on va\u0308a\u0308rt mo\u0303te:"}, {"text_idx": "#000019", "text": "2015. aastal omas iga ku\u0308mnes Eesti inimene vanuses 25-64 ainult po\u0303hiharidust vo\u0303i puudub neil seegi. See on umbes 65 000 inimest. Paraku on see kasvav trend ja ilmneb rohkem just nooremates vanuseru\u0308hmades \u2013 2013.aastal na\u0308iteks oli 16% 20-24 aastastest noortest po\u0303hihariduse vo\u0303i madalama haridustasemega, 25-29 aastaste seas ligi 12%.\nTo\u0308o\u0308turul on keskhariduseta inimesed ko\u0303ige haavatavam ru\u0308hm, olgu see siis kutsega vo\u0303i ilma: nad on sagedamini to\u0308o\u0308tud vo\u0303i to\u0308o\u0308turult eemal ja nende sissetulekud on madalamad. Na\u0308iteks 2014.aastal oli viis aastat varem po\u0303hihariduse omandanud noorte keskmine sissetulek pea 25% va\u0308iksem, kui samal ajal u\u0308ld- vo\u0303i kutsekeskhariduse omandanud noortel.\nEesti on eesma\u0308rgiks seatud eri- ja kutsealase hariduseta inimeste arvu va\u0308hendamine, samuti on suureks va\u0308ljakutseks ko\u0303rgelt kvalifitseeritud to\u0308o\u0308jo\u0303u puudus \u2013 sellises olukorras on koolikohustuse pikendamine keskhariduse omandamiseni va\u0308ga oluline samm, sest keskharidus on eelduseks nii ko\u0303rghariduse kui ka kutsehariduse ko\u0303rgema taseme (5. taseme) omandamisel. Samas u\u0308ksnes po\u0303hiharidusega omandatud kutse soodustamine ko\u0303rge kvalifikatsiooniga to\u0308o\u0308jo\u0303u pakkumist oluliselt ei suurenda.\nHuvitav on ka see, et rahvusvahelises vo\u0303rdluses on Eesti u\u0308ks lu\u0308hema koolikohustusega riikidest \u2013 kui meil on kohustuslik o\u0303ppeaeg 9 aastat, siis na\u0308iteks Ungaris ja Hollandis 13 aastat, Belgias, Saksamaal ja Portugalis 12 aastat, La\u0308tis, Bulgaarias ja Rumeenias 11 aastat ja Taanis, Prantsusmaal, Itaalias, Leedus, Austrias jt riikides 10 aastat."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Koolikohustuse pikendamine ainult kutse omandamiseni ilma keskhariduseta ei ole hea mo\u0303te:"}, {"text_idx": "#000021", "text": "Eestis on vo\u0303imalik peale po\u0303hihariduse omandamist (vo\u0303i ka ilma selleta) minna kutsekooli ja omandada kutse ilma keskhariduseta. Kuigi on oluline, et haridusteed oleksid paindlikud ja vastaksid erinevate sihtru\u0308hmade vajadustele, ei pea me o\u0303igeks suunata noori peale 9. klassi lo\u0303petamist teele, mis lo\u0303peb ikkagi ilma keskhariduseta."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Kutseharidus ilma keskhariduseta on teatud mo\u0303ttes tupiktee, sest ko\u0303rgemal tasemel edasi o\u0303ppimiseks (kas siis na\u0308iteks kutseo\u0303ppe ko\u0303ige ko\u0303rgemal, 5.tasemel vo\u0303i ko\u0303rghariduses) on eelduseks keskhariduse olemasolu. See ta\u0308hendab, et kui noor 9. klassi lo\u0303ppedes omandab kutsekvalifikatsiooni, tuleks tal haridustee ja\u0308tkamiseks siiski asuda uuesti o\u0303ppesse, et omandada keskhariduse diplom ja alles seeja\u0308rel saab ta o\u0303pinguid ko\u0303rgemal tasemel ja\u0308tkata. See ei tundu mo\u0303istlik aja ja ressursi kasutamine. See ahel la\u0308heb pikaks ja noorel vo\u0303ib kaduda huvi ja motivatsioon ko\u0303rgema haridustaseme poole pu\u0308u\u0308elda, sest esmalt on vaja mitte-erialases o\u0303ppes pikalt osaleda.\nEestis on paraku just noorte seas kasvamas trend, et koolitee lo\u0303ppeb po\u0303hihariduse omandamisega. Just noortemates vanuseru\u0308hmades on suurem nende osakaal, kes ei ole jo\u0303udnud keskhariduse omandamiseni. Aastatel 2005-2009 lo\u0303petas Eestis po\u0303hikooli kokku 88 000 inimest, neist 20% ehk 18 000 noort ei olnud 2013.aasta lo\u0303puks po\u0303hiharidusest ko\u0303rgemat haridustaset omandanud. Kui kasvav hulk noori valib selle tee, et omandada vaid po\u0303hiharidus koos kutseo\u0303ppega ta\u0308hendaks see meie u\u0308hiskonnale tervikuna veelgi suuremat puudust kvalifitseeritud to\u0308o\u0308jo\u0303ust.\nKo\u0303rgelt kvalifitseeritud to\u0308o\u0308jo\u0303u puuduse tingimustes on oluline tagada inimeste vo\u0303imalused jo\u0303uda ko\u0303rgemate haridustasemeteni. Eelpool kirjeldatud tupiktee seda aga ei vo\u0303imalda.\nPikas perspektiivis tundub mo\u0303istlik investeerida need ressursid, mis la\u0308heksid noorte suunamisele po\u0303hiharidusest kutse omandamise juurde pigem noorte suunamiseks keskhariduse omandamise juurde, olgu see siis u\u0308ldhariduse vo\u0303i kutseo\u0303ppe suunal. Selleks, et suurendada kutseo\u0303ppe suunal o\u0303ppivate noorte osakaalu vo\u0303iks pigem mo\u0303elda atraktiivse kutsekeskhariduse o\u0303ppe peale. Na\u0308iteks pakutakse kutsekeskharidust praegu u\u0308ksnes pa\u0308evases o\u0303ppevormis, mis ei ole aga realistlik valik nende inimestele, kes peavad vo\u0303i soovivad oma o\u0303pingute ko\u0303rvalt juba to\u0308o\u0308tada.\nOSKA to\u0308o\u0308jo\u0303u ja -oskuste vajaduse prognoosi senised raportid viitavad vajadusele selliste universaalsete tulevikuoskuste ja\u0308rele, nagu mo\u0303testamine, sotsiaalne intelligentsus, loovus ja kohanemine, kultuuridevaheline kompetents, programmeeriv mo\u0303tlemine, disain-mo\u0303tlemine, transdistsiplinaarsus, virtuaalne koosto\u0308o\u0308. Need on oskused, mida meie hinnangul ei ole vo\u0303imalik omandada vaid po\u0303hihariduse ja kutse baasil, ilma keskharidust omandamata. Et anda vo\u0303imalus meie areneval to\u0308o\u0308jo\u0303ul omandada vajalikud oskused tuleviku to\u0308o\u0308turul edukalt hakkama saamiseks, on vajalik vo\u0303imaldada neile ka selliste haridusvalikute tegemine."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Lisaks eelnevalt kirjeldatule tuleb ka ausalt to\u0303ele na\u0308kku vaadata selles osas, missugune on kutsehariduse roll ja va\u0308a\u0308rtus meie to\u0308o\u0308turul ja u\u0308hiskonnas. Kuigi Eestis on aastaid olnud eesma\u0308rgiks kutseharidust populariseerida ja motiveerida enam noori valima po\u0303hihariduse ja\u0308rel mitte gu\u0308mnaasiumi ja u\u0308likooli, vaid kutsehariduse rada, ei ole see seni olnud edukas. Haridus- ja Teadusministeeriumi analu\u0308u\u0308si kohaselt oli aastatel 2005-2013 ko\u0303rgharidustaseme lo\u0303petanute sissetulek aastal 2014 ca 50% ko\u0303rgem kutsehariduse lo\u0303petanute sissetulekust."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Seejuures selgus, et kutsekeskharidus annab ku\u0308ll to\u0308o\u0308turule sisenemisel sissetulekueelise u\u0308ldkeskhariduse ees, kuid aastate mo\u0308o\u0308dudes sissetulekud vo\u0303rdsustuvad ja u\u0308ldkeskhariduse omandanud on isegi edukamad. To\u0308o\u0308andjad ku\u0308ll ra\u0308a\u0308givad, et heast to\u0308o\u0308jo\u0303ust on puudus ja soovivad rohkem kutsehariduse lo\u0303petajaid, kuid palgas, mida nad on valmis kutseharidusega inimestele maksma, see ei va\u0308ljendu. See ei ta\u0308henda muidugi, et kutseharidust u\u0308ldse vaja ei ole \u2013 kindlasti on, aga oluline on enneko\u0303ike arendada neid tasemeid ja suundi kutsehariduses, mis ka to\u0308o\u0308turu vajadustele vastavad, mis to\u0308o\u0308turul annavad u\u0308hes vo\u0303i teises valdkonnas selge eelise ja mis samas on piisavalt paindlikud, et vo\u0303imaldada hariduse omandamist ja\u0308rgmistel haridustasemetel."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Donald Trumpi vo\u0303it Ameerika U\u0308hendriikide presidendivalimistel on veel u\u0308ks must luik. Trumpi saamine presidendiks oli peavoolu meediale ja analu\u0308u\u0308tikutele u\u0308llatuslik. Presidendivalimiste mo\u0303ju on suur: sajad miljonid ameeriklased on jagunenud kahte leeri. Meie siin Eestis, Ameerikast kaugel maalapil, kardame oma julgeoleku pa\u0308rast."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Valimisteja\u0308rgselt on meedia ta\u0308is lugusid, mis seletavad a\u0308ra, kui loogiline Trumpi vo\u0303it tegelikult oli. Lu\u0308hidalt, Trumpi edu on sedasorti must luik, mille ta\u0308it efekti me praegu veel ei oska kirjeldada ja see tekitab a\u0308revust."}, {"text_idx": "#000032", "text": "USA presidendivalimiste ja teise na\u0308dala tippsu\u0308ndmuse \u2013 Reformierakonna juhitud valitsuse kukkumise \u2013 u\u0308hine nimetaja on teadmatus selle ees, mida tulevik toob. Uue koalitsiooni moodustamine on olnud nii tempokas, et keskpartei ei ole jo\u0303udnud pa\u0308rast uue esimehe valimist isegi oma siseva\u0308gesid u\u0308mber rivistada ja kaotatud sisemist tasakaalu taastada. Ajakirjanikud on pidanud Keskerakonna programmi va\u0308lja otsima, et ja\u0308rgi vaadata, mida partei veel on valijatele lubanud peale astmelise tulumaksu."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Keskerakond on nii kaua opositsioonis olnud, et poliitika ta\u0308idesaatmise kogemus on napp ja tegijate pink lu\u0308hike. Tekib ku\u0308simus, mis poliitikat tulevane peaministripartei ikkagi ajama hakkab?"}, {"text_idx": "#000034", "text": "Vo\u0303tame taas appi Nicholas Talebi musta luige idee, et praegust valitsuskriisi analu\u0308u\u0308sida. See va\u0308ike mo\u0303tteharjutus on kainestav, valitsuse vahetumises pole midagi hullu."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Esiteks, Keskerakonna valitsusse siirdumine oli ennustatav. Teiseks, valitsusvahetuse mo\u0303ju on ku\u0308ll suur, kuid muutused ongi kogu asja mo\u0303te. Kolmandaks, valitsuskriisi po\u0303hjused on selged. Usaldust ei olnud ja valitsus ei toiminud. Selles olukorras on raske reforme teha. Teisest ku\u0308ljest, elu ei ja\u0308a\u0308 sellest seisma, et rekordiliselt kaua vo\u0303imul pu\u0308sinud Reformierakond valitsusest va\u0308lja kukub."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Edasi on ku\u0308simus selles, et kas uus koalitsioon suudab vajalikke reforme ja\u0308tkata ja seni katmata valdkondades uusi asju ette vo\u0303tta. Kas suudetakse so\u0303nastada selged prioriteedid ja va\u0308ltida laskumist pisiasjadesse, mis vo\u0303ivad tu\u0308li tekitada ja asjatult energiat ro\u0308o\u0308vida? Kas peaministrikandidaat Ju\u0308ri Ratas suudab kogu oma diplomaatia juures valitsuse ka to\u0303elise meeskonnana to\u0308o\u0308le panna?"}, {"text_idx": "#000037", "text": "Neile ku\u0308simustele vaatamata ei anna vana valitsuse kukkumine ja uue moodustamine musta luige mo\u0303o\u0303tu erakordse su\u0308ndmuse kaalu va\u0308lja. Kodanikel ei ole vaja valitsuse vahetumise pa\u0308rast u\u0308leliia muretseda ja o\u0303hku maalitud vasakpoolsuse tonti to\u0303siselt vo\u0303tta. Ka eelmised valitsused on laeva pigem keskmisel kursil hoidnud. Rooliratta paar rumbi vo\u0303rra vasakule korrigeerimine laeva stabiilsust elumere lainetel ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rselt ei mo\u0303juta."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Tulevane koalitsioon on juba teatanud, et julgeolekupoliitikas ja\u0308tkatakse vana rada. Ka teistes poliitikates pole kannapo\u0308o\u0308rdeid senise info kohaselt oodata. Isegi astmeline tulumaks ja\u0308a\u0308b vist a\u0308ra. Plaanitav maksupoliitika revisjon on ku\u0308ll uudne ettevo\u0303tmine, kuid seda on mitmed eksperdid kaua vajalikuks pidanud. Samuti ei ole to\u0303ena\u0308oline, et suuremad reformid peatataks vo\u0303i ta\u0308iesti u\u0308mber tehtaks. Na\u0308iteks pensionireformi ja to\u0308o\u0308ho\u0303ivereformi vedanud poliitikud ja\u0308a\u0308vad to\u0303ena\u0308oliselt valitsusse."}, {"text_idx": "#000039", "text": "U\u0308ks ku\u0308sitavus on riigi ja veel ta\u0308psemalt kohaliku tasandi reformimisega ja\u0308tkamine. Praegu on hoogsalt ka\u0308imas omavalitsuste vabatahtlik u\u0308hinemine, mis peaks lo\u0303ppema selle aastanumbri sees. Teisest ku\u0308ljest, u\u0308sna paljud omavalitsused on ikka veel a\u0308raootavas olekus. Kehtiva seaduse kohaselt on valitsusel ja\u0308rgmise aasta algusest mai kuuni o\u0303igus teha no\u0308 u\u0308lalt-alla stiilis liitmisi. Kui valitsuse moodustajatelt tuleb so\u0303num, et nn sundliitmist ei tule, siis vo\u0303ib kergesti tekkida olukord, kus osades kohtades tekivad suured vallad ja sealsamas vo\u0303ivad alles ja\u0308a\u0308da senised va\u0308ikesed omavalitsusu\u0308ksused."}, {"text_idx": "#000040", "text": "Nii vo\u0303ib tekkida senisest veel suurem ebau\u0308htlus, sest eri suurusega omavalitsuste puhul on raske head avalike teenuste pakkujate ja nende rahastamise valemit luua. Seega vajavad omavalitsused vo\u0303imulepu\u0308rgijate kiiret ja selget so\u0303numit \u2013 mis saab omavalitsuste liitmise plaanidest? Novembrivalitsuse moodustajad lubavad haldusreformi ja\u0308tkumist, kuid mil moel?"}, {"text_idx": "#000041", "text": "Pikemas vaates on vaja mo\u0303elda, kuidas riik tulevikus maailma raputavate muutustega ehk eelviidatud mustade luikedega paremini toime tuleks. Kasuks oleks riigiaparaadi u\u0308mberorganiseerimine ja ettevaatamisvo\u0303ime arendamine. Veel olulisem on riigiasutuste koosto\u0308o\u0308- ja kohanemisvo\u0303ime parandamine. Riigireformiga tuleb edasi minna ja selleks tuleb uute vo\u0303imuerakondade valimisprogramme hakata tegelikkuses ellu viima. Kolme partei peale kokku on programmides olemas pa\u0308ris head ideed!"}, {"text_idx": "#000042", "text": "Arvamus on avaldatud ERR portaalis."}, {"text_idx": "#000044", "text": "Siin ajaveebis va\u0308ljendavad autorid oma isiklikke seisukohti."}, {"text_idx": "#000045", "text": "Teksti kasutamisel palume viidata postituse autorile nimeliselt."}, {"text_idx": "#000046", "text": "Magnus Piirits: mis saab, kui teine sammas a\u0308ra kaotada?\nTarmo Ju\u0308risto: kui tehisintellekt inimesest mo\u0308o\u0308da la\u0308heb\nKaupo Koppel: kuidas ta\u0308ita lu\u0308ngad ravikindlustuses?\nTarmo Ju\u0308risto: finantskriisi ko\u0303ige to\u0303sisem mo\u0303ju tabas peavooluparteisid\nTarmo Ju\u0308risto: inimkond hakkab kahanema juba sellel sajandil\nMaksusu\u0308steemi mo\u0303ttehommik otsis lahendustele probleeme\nTarmo Ju\u0308risto: oodatav eluiga on la\u0308bi aja muutunud"}]