[{"text_idx": "#000006", "text": "Briti fotograaf Eadweard Muybridge soovis esmajoones talletada looma liikumist, kuid va\u0308hemalt sama ko\u0303nekas on kabjalise seljas istuv nimetu dz\u030coki, o\u0303igemini tema nahava\u0308rv. Mustanahalistele olid sport ja meelelahutus su\u0308gaval Jim Crow segregatsiooniseaduste ajastul va\u0308heseks vo\u0303imaluseks u\u0308hiskonnas la\u0308bi lu\u0308u\u0308a. Osalus liikuvate piltide su\u0308nni juures on enam kui ma\u0308rgiline, arvestades, millisele a\u0308a\u0308realale mustanahalised filmitegijad maailma vallutama ma\u0308a\u0308ratud meediumi juures ja\u0308rgnevaks sadakonnaks aastaks suruti."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Sellistel filmikunsti algusaegade lavastajatel nagu ahelatesse su\u0308ndinud Oscar Micheaux oli raskusi publikuni jo\u0303udmisega. Vaevalt see nimigi paljudele midagi u\u0308tleb. Erinevalt na\u0308iteks D. W. Griffithist vo\u0303i Victor Flemingist, kelle Ku Klux Klanile kaabut kergitav \"Rahvuse su\u0308nd\" ja orjanduslikke lo\u0303unaosariike romantiseeriv \"Tuulest viidud\"4 suurte ta\u0308htedega filmiajalukku kirjutati."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Nende linalugude kultuurilist jalaja\u0308lge on asutud meediumi enda vahenditega u\u0308mber mo\u0303testama alles uuel aastatuhandel. Na\u0308iteks ristis oma debu\u0308u\u0308tfilmi \"Rahvuse su\u0308nniks\"5 mustanahaline lavastaja Nate Parker, kelle ta\u0308helennule pani paraku ka\u0308sipiduri va\u0308gistamissu\u0308u\u0308distus. Erinevalt Griffithi klanni\u00adfantaasiast ra\u0308a\u0308kis sada aastat hilisem teos hoopis Ameerika ajaloos suuresti unustatud orjade u\u0308lesto\u0303usust. Suisa ajaloo kiirkursust pakuvad Spike Lee filmid nagu \"BlackKkKlansman \u2013 must mees klannis\" vo\u0303i \"Viis verevenda\"6, mis muu hulgas lahkavad Hollywoodi osa rassistlike stereotu\u0308u\u0308pide levitamisel."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Viimasel ku\u0308mnendil to\u0303elise renessansi la\u0308bi teinud o\u0303udusz\u030canri u\u0308heks ka\u0308ilakujuks kerkinud Jordan Peele mo\u0303istab visuaalse ja\u0308a\u0308dvustuse mo\u0303juvo\u0303imu va\u0308hemalt sama ha\u0308sti kui Lee. Oma debu\u0308u\u0308dis \"Kao a\u0308ra\"7 keskendub ta peaosalise Chrisi (Daniel Kaluuya) na\u0308ole ning pisarais silmadele sedavo\u0303rd pikalt ja la\u0308hedalt, et meenuvad suured plaanid kannatavast Jeanne d'Arcist (Maria Falconetti) Carl Theodor Dreyeri kuulsas \"Jeanne d'Arci kannatustes\"8. \"Meies\"9 ko\u0303rvetab end vaataja vo\u0303rkkestale kaader u\u0308ksinda kaheksaku\u0308mnendatel rannaliivale jo\u0303udnud va\u0308ikesest tu\u0308drukust, seljas toonast maailmaikooni, musta Ameerika printsi ja hilisemat pedofiiliaskandaali peaosalist Michael Jacksonit kujutav T-sa\u0308rk."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Ja\u0308a\u0308dvustuste, ja\u0308a\u0308dvustamise, ma\u0308lu ja teadvustamise u\u0308mber keerleb ka \"Ei\". Kuigi Muybridge'i mustanahalisele ratsanikule viidatakse filmis otseso\u0303nu, on siinne ka\u0308sitlus Ameerika u\u0308hiskonna painetest siiski peenem ja end raskemini ka\u0308tte andev kui Peele'i senised klassi- ja rassilo\u0303hedest ra\u0308a\u0308kivad lavastajato\u0308o\u0308d, ammugi tema poolt produtseeritud mullune uusto\u0308o\u0308tlus o\u0303udusklassikast \"Candyman\"10."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Tegevuspaigaks on Peele oma eelmiste linalugude a\u0308a\u0308relinna asemel valinud Los Angelese la\u0308hedal asuva ko\u0303rbe, kus pu\u0308u\u0308ab ots otsaga kokku tulla Hollywoodi filmidesse hobuseid pakkuv rants\u030co. U\u0308hel pa\u0308eval hakkab selle kohal ho\u0303ljuvast pilvest sadama pealtna\u0308ha suvalisi esemeid. Nii saab omanik o\u0303nnetul viisil hukka, ja\u0308ttes kiratseva perea\u0308ri eest hoolitsema vaoshoitud olemisega poja OJ (\"Kao a\u0308ra\" ja\u0308rel superstaariks to\u0303usnud, u\u0308ksnes oma pilguga na\u0308itlev Daniel Kaluuya)."}, {"text_idx": "#000012", "text": "U\u0308hes perest eemale kolinud o\u0303e Em'iga (Keke Palmer) hakatakse kahtlustama, et rants\u030co u\u0308mber, o\u0303igemini selle kohal, on toimumas midagi eriskummalist. Kuigi \"Eist\" on parem vo\u0303imalikult va\u0308he ette teada \u2013 ja ka arvustuses on va\u0308ga keeruline u\u0308ht-teist reetmata ja\u0308tta, seega lugemine enne vaatamist on omal vastutusel \u2013, lubavad juba plakat ja reklaamklipid aimata, et ees ootab kohtumine millegi maava\u0308lisega."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Peele'i loos pole va\u0308givald aga konflikti lahendav vahend, vaid traumade allikas, katkisi inimesi taastootev katalu\u0308saator. Tema kolmandaks peategelaseks on endine lapsta\u0308hest na\u0308itleja Jupe (muljetavaldavalt mitmeku\u0308lgne Steven Yeun), kelle meenutustega mitme ku\u0308mnendi tagusest ajast po\u0303hiliin ristatud on. Lapse\u00adpo\u0303lves tegi Jupe nimelt la\u0308bi trago\u0308o\u0308dia, kui tema parimat so\u0303pra kehastav s\u030cimpans Gordy situatsioonikomo\u0308o\u0308dia vo\u0303tteplatsil ma\u0308ratsema hakkas ning mitut na\u0308itlejat surmavalt ru\u0308ndas."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Jo\u0303hkrate su\u0308ndmuste u\u0308leelamisele on Jupe ehitanud kogu oma hilisema elu, identiteedi ja mu\u0308u\u0308di, juhtides sealsamas ko\u0303rbes va\u0308ikest lo\u0303bustusparki ning uskudes oma erilisse vo\u0303imesse ohtlike olenditega la\u0308bi saada. Gordy on aga pilvede vahel tegutseva vo\u0303o\u0303ra ko\u0303rval teine filmi salapa\u0308ra allikas, ha\u0308vitusliku jo\u0303u avastanud ori, kes senise vo\u0303imuvahekorra pea peale po\u0308o\u0308rab. Su\u0308mbolite tasandil on kerge vedada niite kas vo\u0303i ulmeklassikasse kuuluva \"Ahvide planeedini\", mille poleemiline allegooria va\u0308ljendas ajastu hirme kodanikuo\u0303iguste liikumise poolt pu\u0308u\u0308nele pressitud rassikonfliktide suhtes."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Veelgi tugevamalt la\u0308htub \"Ei\" klassikaliste Steven Spielbergi ulmefilmide nagu \"E. T. \u2013 so\u0303ber kaugelt\" vo\u0303i \"Kolmanda astme la\u0308hikontakt\"11 aukartusega taeva poole po\u0308o\u0308ratud pilkudest. Peele'i ettekujutus on Spielbergi optimistlikust ootusa\u0308revusest kordades nihilistlikum ja o\u0303o\u0303vastavam, kasutusele on vo\u0303etud \"halva ime\" mo\u0303iste ning ma\u0308ngitakse nii oma tegelaste kui ka vaatajate ootusega na\u0308ha midagi imetabast. Tema ka\u0308sitlus kontaktist vo\u0303o\u0303raga meenutab \"Stalkeri\"12 aluseks olevat vendade Strugatskite ulmeromaani \"Va\u0308ljaso\u0303it rohelisse\". Seal esitavad tegelased ku\u0308simuse, miks peaks vo\u0303o\u0303ras tsivilisatsioon hoolima vo\u0303i mo\u0303tlema palavikuliselt iseenda ta\u0308henduslikkust otsivast inimolendist rohkem kui metsa all piknikut pidav inimene seal lehtede vahel toimetavatest sipelgatest."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Sarnaselt \"Stalkeri\" lavastajale Andrei Tarkovskile on Peele'i haare materiaalse maailma ko\u0303rval ka tugevalt metafu\u0308u\u0308siline. \"Ei\" algab vihase tsitaadiga piiblist, Nahumi na\u0308gemuste raamatu Ninive ha\u0308vitamist kirjeldavast lo\u0303igust: \"Ma viskan su peale ja\u0308ledaid asju, ha\u0308bistan sind ja panen sind silmaimeks.\""}, {"text_idx": "#000018", "text": "Silmaime, milleks o\u0303uduste ko\u0303igile vaatamiseks va\u0308lja panemine eestikeelses piiblis to\u0303lgitud on, ta\u0308hendab inglise keeles spektaaklit ehk vaatema\u0308ngu. Kuigi \"Eid\" vo\u0303ib vaadata nii ahnuse, meelelahutusto\u0308o\u0308stuse, Hollywoodi kui ka kapitalismi kriitikana, seob need abstraktsemal kujul u\u0308hte prantsuse filosoofi Guy Debordi populariseeritud termin, u\u0308htlasi tema kuulsaima teose pealkirjana kasutatud \"vaatema\u0308nguu\u0308hiskond\". \"Ei\" lammutabki korraga nii va\u0308lis- kui ka siseilma kallal, vo\u0303ttes sihikule sensoorsest u\u0308leku\u0308llusest tuimastatud, passiivseks tarbijaks muutunud vaataja."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Peele on mitmes intervjuus o\u0308elnud, et \"Ei\" uurib meie so\u0303ltuvuslikku suhet vaatema\u0308nguga ja suutmatust sellest eemale vaadata, isegi kui me teame, et sellega ei kaasne midagi head. Debordi ka\u0308sitlus \"vaatema\u0308ngust\" la\u0308htub va\u0308itest, et vahetu elukogemuse on asendanud kujutised neist. Sellest on kerge tuletada to\u0303siasja, et vo\u0303im u\u0308hiskonna hoiakute u\u0308le on nende kujutiste loojate pa\u0308ralt ja see viib tagasi Peele'i huvini kujutiste \u2013 liikuvate piltide \u2013 ajaloo ning kultuurilise mo\u0303ju juurde. Arvestades, et Debord suri 1994. aastal, oli tal vaevalt aimu, millisesse lo\u0303putute peegelkujutiste, virtuaalsuse ja info u\u0308leku\u0308lluse ajastusse XXI sajand jo\u0303udnud on. Eks ole ka\u0308epa\u0308raseks na\u0308iteks filmivallast kas vo\u0303i fantaasiaz\u030canriga u\u0308htinud laiskade koomiksifilmide vorpimine, mille iseendale viitavate, ent va\u0308ljaspool loodud tehismaailma ta\u0308hendusetute ma\u0308rkide maailm miljoneid endasse uputab. Veelgi enam muret tekitaval moel on so\u0303ltuvuslikkusele optimeeritud vaatema\u0308ngulisus halvanud poliitika, kus so\u0303numi sisust on palju olulisemaks saanud selle vorm \u2013 ta\u0308helepanu pa\u0308rast vo\u0303istlevad tviidid, klipid ja meemid."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Pealkiri \"Ei\" on justkui protest, keeldumine vaatema\u0308ngu ja\u0308lgimisest, kellegi teise loodud kujutisega kaasaminekust. \"Ei\" u\u0308tleb peategelane korduvalt, otsustades pilku mitte spielbergiliku ootusa\u0308revusega taevasse suunata. U\u0308htlasi on tegemist naljaga o\u0303udusz\u030canri ajaloo klis\u030ceede u\u0308le, mille raames (enamasti valged) tegelased pimeduses ko\u0303lanud heli allikat u\u0308ksipa\u0308ini otsima la\u0308hevad, selmet teises suunas pageda."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Peele'i kujutluspilt pole aga u\u0308ksnes kriitiline vo\u0303i kibe, vaid va\u0308hemalt samavo\u0303rra huvitatud ja lummatud. Tema tegelaste kinnisideeks saab kosmilise ku\u0308lalise pildile pu\u0308u\u0308dmine, et sellega rikastuda ning samal ajal ajaloo osaks saada. O\u0303igupoolest pu\u0308u\u0308dleb kaamera taga sinnapoole ka Peele ise, kes, lapanud la\u0308bi z\u030canrifilmi kataloogi, pu\u0308u\u0308ab sealt leitud osad pelgalt laenamise asemel uutmoodi kokku kleepida nii sisuliselt ta\u0308henduslikul kui ka vormiliselt senina\u0308gematul moel."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Kas \"Ei\" vaoshoitud ru\u0308tm ja lihtsate vastusteta salapa\u0308ra laiemat publikut ko\u0303netavad, on iseasi, kuid Ameerika kinodes on Peele kolmandat korda ja\u0308rjest potentsiaalse nis\u030cifilmiga 100 miljoni dollarilise kassatuluni jo\u0303udnud. To\u0303si, ka eelarve on seekord eelka\u0308ijatest mitu korda suurem, kuid silmaimeks on siin pandud selle eest ku\u0308llaga. Identifitseerimata lendava objekti kunstiline disain, kui see lo\u0303puks ta\u0308ies mahus paljastatakse, paneb oma originaalsuses ja loovuses ahhetama. Cristopher Nolani kolme viimase filmi, sealhulgas \"Teneti\"13 eest vastutanud operaator Hoyte van Hoytema to\u0303estab end omas ametis taas geeniusena, olles loonud rea ha\u0308mmastavaid, ainulaadsel moel vertikaalteljel liikuvaid pilte."}, {"text_idx": "#000023", "text": "U\u0308htaegu irooniliselt ja ka ainusobivalt on Peele loonud u\u0308htaegu vaatema\u0308ngust ra\u0308a\u0308kiva ja sellega polemiseeriva mo\u0303istatuse ning aasta ko\u0303ige muljetavaldavama vaatema\u0308ngu \u2013 armastuskirja filmikunstile endale. Kui poolsada aastat tagasi ja\u0308i mustanahalise mehe pa\u0308ralt nimetu dz\u030coki roll kellegi teise liikuval pildil, siis Jordan Peele raiub oma nime va\u0308hemalt z\u030canrifilmi ajalukku ta\u0308nase ameerika filmikunsti ko\u0303ige haaravamate, ambitsioonikamate ja meeldeja\u0308a\u0308vamate linalugude loojana. Kas ko\u0303ik su\u0308mbolid ja ta\u0308henduskihid on ka u\u0308htlaseks tervikuks po\u0303imitud? Ilmselt mitte, aga teatav nurgelisus, lihtsustustest loobumine, purki pu\u0308u\u0308dmise eest pagemine on osa Peele'i vo\u0303lust. Ahelaid purustab ta ekraanil igas mo\u0303ttes ja pilku po\u0308o\u0308rata on sellelt igatahes vo\u0303imatu."}, {"text_idx": "#000031", "text": "\"Jeanne d'Arci\" lavastaja: mulle meeldib mo\u0303te, kuidas tu\u0308druk juhib ja inspireerib mehi"}, {"text_idx": "#000032", "text": "Arvustus. Vo\u0303rratult va\u0308rske King Stingray"}, {"text_idx": "#000033", "text": "Otseu\u0308lekanne tulemas: avalik debatt Eesti akadeemilise muusikahariduse va\u0308ljakutsetest"}, {"text_idx": "#000036", "text": "Laura Kalle: teater ei peaks ainult paitama"}, {"text_idx": "#000038", "text": "Mehhikos eesti kunstnike na\u0308ituse avanud kuraator: olen Eestis olles nii palju o\u0303ppinud"}, {"text_idx": "#000047", "text": "Anthony Horowitz: ma usun kirjutamise ja kirjanduse jo\u0303udu"}, {"text_idx": "#000049", "text": "Stsenaristide u\u0308hendus jo\u0303udis Hollywoodis suurte stuudiotega kokkuleppele"}, {"text_idx": "#000052", "text": "Arvustus. \"Tume paradiis\": pidu peo pa\u0308rast"}, {"text_idx": "#000056", "text": "Teatri- ja muusikamuuseumi kogud kolitakse tuleval aastal Maarjama\u0308ele"}, {"text_idx": "#000059", "text": "Edetabel. Aasta parimad albumid 2022"}, {"text_idx": "#000060", "text": "Aasta parimad albumid 2022. Isiklikud edetabelid"}, {"text_idx": "#000061", "text": "U\u0308levaade. Aasta parimad lood 2022"}, {"text_idx": "#000066", "text": "Vaegkuuljatele ja -na\u0308gijateleKasutustingimusedIsikuandmete to\u0308o\u0308tlemisestJupiter+Jupiter IOLasteekraanRaadioteater"}]