[{"text_idx": "#000002", "text": "Difteeria ja teetanuse vaktsiini tuleb ta\u0308iskasvanutel iga ku\u0308mne aasta tagant korrata"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Teetanust po\u0303hjustava bakteri Clostridium tetani eosed on pinnases (mullas, ko\u0303dus ja so\u0303nnikus) ja tolmus laialt levinud.Foto: Shutterstock"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Kas teadsid, et difteeria ja teetanuse vaktsiini tuleb ta\u0308iskasvanutel korrata iga ku\u0308mne aasta tagant? Mo\u0303lema haiguse eest kaitsev liitvaktsiin on ta\u0308iskasvanutele tasuta."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Difteeria ja teetanuse vastase vaktsineerimisega alustatakse kolmandal elukuul. Teine ja kolmas vaktsineerimine tehakse kuuena\u0308dalaste vahedega, neljas lapse teisel eluaastal. Seeja\u0308rel revaktsineeritakse lapsi 6-7aastaselt ja 15-16aastaselt, edasi peab inimene juba ise selle eest hoolitsema, et iga ku\u0308mne aasta tagant oma kaitset uuendada."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Koolieelsete laste vaktsineerimisi korraldab perearst ja koolilapsi vaktsineeritakse koolis. Ta\u0308iskasvanu saab revaktsineerida perearsti juures. Seejuures tasub teada, et difteeria ja teetanuse liitvaktsiin on ka ta\u0308iskasvanutele tasuta."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Aitame sul tervena pu\u0308sida, et saaksid olulisi hetki nautida.\nMiks tekivad nahale punnid? Su\u0308u\u0308di vo\u0303ib olla stress\nPane end valmis: apteeker annab no\u0303u, kuidas end viiruste hooajaks ette valmistada\nSage mure: mida teha, kui haigus viib eakalt so\u0308o\u0308giisu?\nRa\u0308a\u0308gime avameelselt: neli kindlat ma\u0308rki, mis viitavad intiimpiirkonna probleemile\nEesti staaz\u030cikaim proviisor Aime: \u201cArvutita ei kujuta elu enam u\u0308ldse ette!\u201d"}, {"text_idx": "#000008", "text": "Aitame sul tervena pu\u0308sida, et saaksid olulisi hetki nautida."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Pane end valmis: apteeker annab no\u0303u, kuidas end viiruste hooajaks ette valmistada"}, {"text_idx": "#000014", "text": "Oma vaktsineerimise infot saad kontrollida patsiendiportaalist, kollasest vaktsineerimispassist vo\u0303i ka perearstilt."}, {"text_idx": "#000015", "text": "O\u0303igeaegselt vaktsineerimata ja revaktsineerimata lapsed ning ta\u0308iskasvanud on potentsiaalselt vastuvo\u0303tlikud difteeria ja teetanuse suhtes."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Difteeria on a\u0308ge bakteriaalne nakkushaigus, millesse vo\u0303ib nakatuda igas eas inimene. Klassikaline hingamisteede difteeria algab katulise mandlipo\u0303letikuga, levides edasi u\u0308leja\u0308a\u0308nud hingamisteedesse, mille ja\u0308rel vo\u0303ib tekkida hingamisteede sulgus. Difteeria nakkusallikaks on kas haige inimene vo\u0303i bakterikandja. Haigus levib otsese kontakti kaudu inimeselt inimesele, samuti piisknakkusena ko\u0308himisel ja aevastamisel. 5-10% haigusjuhtudest vo\u0303ib lo\u0303ppeda surmaga. Viimati diagnoositi difteeriat Eestis 2000. ja 2001. aastal, kummalgi aastal kaks juhtu."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Teetanuse vo\u0303ib saada tegevuse ka\u0308igus, mille tagaja\u0308rjel tekib haav vo\u0303i kriimistus. Enamik teetanuse haigestumise juhtudest on seotud nahka la\u0308bistavate vigastustega (na\u0308iteks roostes naela jalga astumine, ka\u0308e vigastamine roosipo\u0303o\u0303sast pu\u0308gades vo\u0303i mullato\u0308o\u0308del saadud torke- vo\u0303i lo\u0303ikehaav), mil haigustekitaja satub organismi haava kaudu. Teetanust po\u0303hjustava bakteri eosed on nii pinnases kui tolmus laialt levinud. Samuti vo\u0303ib haigusetekitaja organismi sattuda la\u0308bi loomahammustuse."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Ka kangestuskrampto\u0303ve nime all tuntud teetanust iseloomustab kogu keha haaravate lihaskrampide esinemine. Tavaliselt algab teetanus ma\u0308lumislihaste spasmiga, millele ja\u0308rgnevad neelamisraskus ning kaela-, o\u0303la- ja seljalihaste ja\u0308ikus. Hiljem on haaratud ko\u0303ik tahtele alluvad lihased. Kergematel juhtudel on haigus ravitav, raskematel lo\u0303peb surmaga."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Difteeria haigusjuhtude arv on Euroopas to\u0303usutrendis: kuidas ennast kaitsta?\nKummutame vaktsiinimu\u0308u\u0308te: kas vaktsiinid sisaldavad ohtlikke aineid?\nLaste vaktsineerimine on pidevalt va\u0308henenud: kas laseme lastehalvatusel ja difteerial naasta?"}, {"text_idx": "#000020", "text": "Difteeria haigusjuhtude arv on Euroopas to\u0303usutrendis: kuidas ennast kaitsta?"}, {"text_idx": "#000021", "text": "Kummutame vaktsiinimu\u0308u\u0308te: kas vaktsiinid sisaldavad ohtlikke aineid?"}, {"text_idx": "#000022", "text": "Laste vaktsineerimine on pidevalt va\u0308henenud: kas laseme lastehalvatusel ja difteerial naasta?"}, {"text_idx": "#000023", "text": "Audioloog Maris Vilms: liigne kokkupuude mu\u0308raga raseduse ajal vo\u0303ib kahjustada lapse kuulmist"}, {"text_idx": "#000026", "text": "\u201cOlin juba pa\u0308ris sossu omadega ja ei saanud endaga hakkama.\u201d Margus ra\u0308a\u0308gib, kuidas uudne ravi ta elu pa\u0308a\u0308stis"}, {"text_idx": "#000028", "text": "Ole teadlik: milliseid soovitusi usaldada dementsusriski va\u0308hendamiseks?\nEttevaatust: nende so\u0308o\u0308giseente tarvitamine koos alkoholiga po\u0303hjustab mu\u0308rgistust\nOnkogu\u0308nekoloogia pa\u0308eva meeldetuletus: ennetus ja varajane avastamine on vo\u0303tmeta\u0308htsusega\nNarkootiliste ja psu\u0308hhotroopsete ainete nimekirja lisati kuus uut psu\u0308hhoaktiivset ainet\nAudioloog Maris Vilms: liigne kokkupuude mu\u0308raga raseduse ajal vo\u0303ib kahjustada lapse kuulmist\nMiks tekivad nahale punnid? Su\u0308u\u0308di vo\u0303ib olla stress"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Onkogu\u0308nekoloogia pa\u0308eva meeldetuletus: ennetus ja varajane avastamine on vo\u0303tmeta\u0308htsusega"}]