[{"text_idx": "#000000", "text": "Skip to primary navigation Skip to main content Skip to primary sidebar Skip to footer"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Statistikaameti andmetel peatus aastail 2004\u20132013 Eesti majutusettevo\u0303tetes kokku 24 miljonit turisti. Neist kolmandik olid sise-, u\u0308leja\u0308a\u0308nud va\u0308listuristid. Euroopa Liiduga liitumisel, 2004. aastal kasutas Eesti majutusettevo\u0303tete teenuseid 1,9 miljonit sise- ja va\u0308listuristi, ku\u0308mme aastat hiljem, 2013. aastal oli majutusteenuse kasutajaid ligi kolm miljonit."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Mo\u0303iste turism tuleneb ladinakeelesest so\u0303nast tornare ja kreekakeelsest so\u0303nast tornos ning ta\u0308hendab ringi ning liikumist u\u0308mber keskpunkti vo\u0303i telje. Turistidki jo\u0303uavad enamasti reisi lo\u0303ppedes selle alguspunkti tagasi. Reisimine on populaarne: Maailma Turismiorganisatsiooni (UNWTO) andmetel tehti\n2004. aastal maailmas kokku 762 miljonit o\u0308o\u0308bimisega va\u0308lisreisi, 2012. aastaks u\u0308letas niisuguste reiside arv esimest korda miljardi ning 2013. aastal tehti maailmas kokku 1,09 miljardit o\u0308o\u0308bimisega va\u0308lisreisi. 1980. aastast alates ta\u0308histab kogu maailm 27. septembril rahvusvahelist turismipa\u0308eva. Ka Eesti turism annab u\u0308leilmsetesse numbritesse oma va\u0308ikese osa: Eesti Panga andmetel ku\u0308lastas 2013. aastal Eestit u\u0308le 6 miljoni inimese, neist 2,9 miljonit ja\u0308i Eestisse kauemaks kui u\u0308heks pa\u0308evaks. Statistika na\u0308itab, et kaks kolmandikku Eestis ka\u0308inud ja o\u0308o\u0308binud turistidest kasutab majutusettevo\u0303tete teenuseid."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Siseturism sai hoo sisse sajandivahetusel"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Siseturism hakkas Eestis kasvama juba 2000. aastast alates. No\u0303udlus majutusteenuste ja\u0308rele suurenes 2004. ja 2006. aastal eelmise aastaga vo\u0303rreldes enam kui kolmandiku. 2006. aastal u\u0308letas majutatud siseturistide arv esimest korda Soome turistide arvu Eesti majutusettevo\u0303tetes. Sellest aastast alates on Eesti elanikud olnud majutusettevo\u0303tete ko\u0303ige rohkearvulisemateks klientideks, moodustades u\u0308le kolmandiku ko\u0303igist majutatud turistidest."}, {"text_idx": "#000007", "text": "2008. aastal toimus tagasiminek ning majutatud siseturistide arv aasta kokkuvo\u0303ttes va\u0308henes. 2009. aasta oli siseturismis ku\u0308mnendi halvim \u2013 majutuskohtades o\u0308o\u0308binud siseturistide arv va\u0308henes ligi viiendiku vo\u0303rra.\n2010. aastal peatus siseturiste majutusettevo\u0303tetes taas rohkem ning nende arv jo\u0303udis 2006. aasta tasemele. Ka ja\u0308rgnevatel aastatel siseturism edenes. Majandusolukord paranes, elanike kulutused suurenesid, kasvasid ka va\u0308ljaminekud majutusteenustele. 2013. aastal u\u0308letas majutatud siseturistide arv esimest korda miljoni piiri."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Va\u0308listurism on ku\u0308mne aasta jooksul jo\u0303udsalt kasvanud, kuid on olnud ka tagasilo\u0308o\u0308ke. Euroopa Liiduga u\u0308hinemise aastal peatus Eesti majutusettevo\u0303tetes ligi kolmandiku vo\u0303rra rohkem va\u0308listuriste kui aasta varem. Turistide arv kasvas ka 2005. aastal, kuid ma\u0308rksa tagasihoidlikumalt. Aastatel 2006\u20132007 majutusettevo\u0303tetes peatunud va\u0308listuristide arv aga va\u0308henes. 2007. aasta lo\u0303pus u\u0308hines Eesti Schengeni viisaruumiga ning Eesti-Soome piir muutus o\u0308o\u0308ga maailma u\u0308heks kergemini u\u0308letatavaks piiriks. 2008. aastal peatus Eesti majutusettevo\u0303tetes taas rohkem va\u0308listuriste kui aasta varem. Ko\u0303ige enam suurenes Venemaa turistide arv (kasv sai tuge Eesti liitumisest Schengeni viisaruumiga). Soome turistide arv, mis suurenes Euroopa Liiduga liitumise aastal veerandi vo\u0303rra ning oli ja\u0308rgnenud kolmel aastal langustrendis, suurenes taas 2008. aastal."}, {"text_idx": "#000009", "text": "2009. aastal jo\u0303udis u\u0308lemaailmne majanduskriis ta\u0308ie jo\u0303uga ka Eestisse. Kriis pa\u0308rssis reisimisaktiivsust kogu maailmas ning mo\u0303jutas ka Eesti majutusettevo\u0303tete tegevust \u2013 turiste ja\u0308i neis va\u0308hemaks. Majutusettevo\u0303tete teenuseid kasutasid aastatagusest va\u0308hem enamiku riikide turistid. 10% vo\u0303i enamgi ja\u0308i majutatuid va\u0308hemaks mitmest olulisest turismi partnerriigist, nagu Rootsi, Saksamaa, La\u0308ti, Leedu ja Suurbritannia. Saksamaa turiste peatus Eesti majutusettevo\u0303tetes 2009. aastal va\u0308hem kui 2004. aastal. Suurematest partnerriikidest olid erandiks vaid Soome ja Venemaa, kust saabus eelmise aastaga vo\u0303rreldes rohkem turiste. 2009. aasta juulis toimunud laulu- ja tantsupidu ning USA popta\u0308he kontsert augustis suurendasid kahel kuul va\u0308listuristide arvu Tallinnas."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Alates 2010. aastast hakkas va\u0308listuristide arv majutusettevo\u0303tetes taas suurenema. Eyjafjallajo\u0308kulli vulkaani purse Islandil 2010. aasta kevadel halvas kogu Euroopa lennuliikluse, kuid Eesti majutusettevo\u0303tete tegevust see aasta kokkuvo\u0303ttes oluliselt ei mo\u0303jutanud. Aastatel 2010 ja 2011 kasvas va\u0308listuristide arv u\u0308sna kiiresti, u\u0308le ku\u0308mnendiku aastas. 2011. aastal vo\u0303eti Eestis kasutusele euro ning Tallinn oli Euroopa kultuuripealinn. Tallinnas suurenes va\u0308listuristide arv 2011. aastal 17% ning seda vaatamata ko\u0303rgele vo\u0303rdlusbaasile. Ja\u0308rgmistel aastatel suurenes Eestis majutusettevo\u0303tete teenuseid kasutanud va\u0308listuristide arv veelgi, kuid kahe varasema aastaga vo\u0303rreldes aeglasemalt. 2013. aastal jo\u0303uti uue rekordini \u2013 Eesti majutusettevo\u0303tetes peatus 1,94 miljonit va\u0308listuristi."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Turismi peamised partnerriigid leiab naabrusest"}, {"text_idx": "#000012", "text": "Eesti majutusettevo\u0303tete peamisteks turismi partnerriikideks on meie la\u0308hinaabrid. Soome turiste peatub Eesti majutusettevo\u0303tetes ko\u0303ige rohkem, kuid ku\u0308mne aasta jooksul on nende osata\u0308htsus klientide hulgas va\u0308henenud. Kui\n2004. aastal saabus 61% majutusettevo\u0303tete va\u0308lisklientidest Soomest, siis\n2012. aastal oli Soome turistide osata\u0308htsus ko\u0303ikide majutusettevo\u0303tete teenuseid kasutanud va\u0308listuristide seas rekordiliselt va\u0308ike \u2013 44%. 2013. aastal suurenes naaberriigi turistide osata\u0308htsus Eesti majutusettevo\u0303tete klientide hulgas taas paari protsendipunkti vo\u0303rra. 2004. aastal olid majutusettevo\u0303tetes Soome turistide ja\u0308rel rohkearvulisemateks klientideks Rootsi ja Saksamaa turistid. Rootsi turistide arv, mis suurenes hoogsalt esimestel Euroopa Liiduga liitumise ja\u0308rgsetel aastatel, on viimasel kolmel aastal va\u0308henenud. Saksamaa turistide osata\u0308htsus pu\u0308sib 5\u20136% juures."}, {"text_idx": "#000013", "text": "2009. aastal to\u0303usis Soome ja\u0308rel teiseks Eesti majutusettevo\u0303tete peamiseks partnerriigiks Venemaa. Kui 2004. aastal oli vaid 4% majutusettevo\u0303tete va\u0308listuristidest klientidest Venemaalt, siis 2013. aastaks oli nende osata\u0308htsus to\u0303usnud 16%-ni. Venemaa turistide arvu ja osata\u0308htsuse kasv on olnud pidev. Ainult 2007. aasta pronksio\u0308o\u0308 su\u0308ndmused va\u0308hendasid Venemaa turistide arvu 2006. aastaga vo\u0303rreldes 16% ning nende osata\u0308htsus majutusettevo\u0303tete klientide hulgas kahanes u\u0308he protsendipunkti vo\u0303rra. 2013. aastal peatus majutusettevo\u0303tetes Venemaa turiste seitse korda enam kui ku\u0308mme aastat tagasi."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Kolmandaks ta\u0308htsamaks turismi partnerriigiks on Eesti majutusettevo\u0303tetele La\u0308ti, kelle turiste oli 2013. aastal majutusettevo\u0303tetes ligi neli korda enam kui ku\u0308mme aastat tagasi. La\u0308ti turistide osata\u0308htsus majutusettevo\u0303tete klientide hulgas on suurenenud 3%-st 5%-ni ja pu\u0308sinud sellel tasemel viimased viis aastat."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Rubriik:Majandus Sildid:Euroopa Liit, siseturism, turism"}, {"text_idx": "#000016", "text": "Jo\u0303ulu- ja uusaastakaupu eksporditi 2011. aasta detsembris Eestist 1,38 miljoni euro eest ja imporditi Eestisse 1,15 miljoni euro eest. Nende kaupade eksport suurenes eelneva aastaga vo\u0303rreldes u\u0308le kahe korra. Kui varasematel aastatel u\u0308letas jo\u0303ulukaupade import eksporti, siis 2011. aastal oli esmakordselt eksport suurem. Kolmveerand Eestisse sisseveetavast jo\u0303ulu- ja uusaastakaubast on Hiina pa\u0308ritolu."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Eesti ekspordib jo\u0303ulupuid peamiselt Taani"}, {"text_idx": "#000018", "text": "Eestist eksporditi 2011. aasta jo\u0303ulupu\u0308hadeks ligi 51 500 jo\u0303ulupuud. Enim ehk 34 700 jo\u0303ulupuud viidi Taani, ja\u0308rgnesid Suurbritannia ja Holland. Vo\u0303rdlusena olgu toodud, et Po\u0303hjamaade seas oli Taani ise suurim jo\u0303ulupuude eksportija (6,7 miljonit jo\u0303ulupuud), Rootsi eksportis ligi 53 400 jo\u0303ulupuud, Soome aga mitte u\u0308htegi. Viimastel aastatel on Eestisse detsembris imporditud ligi 7000 jo\u0303ulupuud."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Ku\u0308u\u0308nalde ekspordi ko\u0303rgaeg on aasta viimasel kolmel kuul"}, {"text_idx": "#000020", "text": "Eesti eksportis 2011. aastal 17 miljoni euro eest ku\u0308u\u0308nlaid, sellest pool veeti va\u0308lja jo\u0303uluperioodil ehk oktoobrist detsembrini. Ku\u0308u\u0308nlaid eksporditi peamiselt Rootsi, Soome ja Norrasse. Eesti ekspordib oluliselt rohkem ku\u0308u\u0308nlaid kui impordib."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Detsembris imporditi Eestisse 3600 tonni mandariine ehk 2,7 kilogrammi elaniku kohta. Mandariinidel on elanike jo\u0303ululaual kindel koht \u2014 detsembris imporditi 40% Eesti aastasest mandariinikogusest. Pooled sisseveetavatest mandariinidest olid Hispaania pa\u0308ritolu, ja\u0308rgnesid Maroko ja Itaalia."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Kauplustesse ja\u0308a\u0308b ligi 300 eurot elaniku kohta"}, {"text_idx": "#000023", "text": "2011. aasta detsembris mu\u0308u\u0308di Eesti kauplustes 393 miljoni euro eest kaupa ehk 293 euro eest elaniku kohta. Ko\u0303ige suurema kuise hu\u0308ppe teeb jaemu\u0308u\u0308k detsembris. Kui 2011. aastal oli jaekaubanduses keskmine kuine muutus 1,3%, siis detsembris vo\u0303rreldes novembriga 21%. Ka eelnevatel aastatel suurenes detsembris jaemu\u0308u\u0308k vo\u0303rreldes novembriga ligi viiendiku."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Ko\u0303ige rohkem kaupu mu\u0308u\u0308akse toidukaupade kauplustes, mis annavad ligi pool kogu detsembri jaemu\u0308u\u0308gist. Ko\u0303ige rohkem kasvab mu\u0308u\u0308k just suurtes toidukauplustes \u2014 novembriga vo\u0303rreldes neljandiku. See na\u0308itab, et Eesti elanikud ostavad kingitusi poodidest, kus sooritatakse oma igapa\u0308evaseid toiduostud. Internetist jo\u0303ulukingitusi eriti ei osteta. 2011. aastal detsembris mu\u0308u\u0308di interneti ja posti teel 5,5 miljoni euro eest kaupu, mis moodustas veidi u\u0308le 1% kogu jaemu\u0308u\u0308gist ning detsembri mu\u0308u\u0308k oli va\u0308iksem kui novembris."}, {"text_idx": "#000026", "text": "2011. aasta jo\u0303ulukuul peatus Eesti majutusettevo\u0303tetes 125 000 va\u0308listuristi. Ko\u0303rghooajal juulis oli Eesti majutusettevo\u0303tetes 273 000 va\u0308lisku\u0308lalist, mis on u\u0308le kahe korra rohkem kui detsembris. Detsembris olid pooled Eestit ku\u0308lastanud turistidest Soomest (64 000 turisti). Iga kolme Soomest tulnud turisti kohta majutati u\u0308ks turist Venemaalt (kokku 24 000 Venemaa turisti)."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Rubriik:Majandus Sildid:Eesti, jo\u0303ulud, mandariinid, turism"}, {"text_idx": "#000028", "text": "Baltikumi populaarseim turismimaa on Eesti"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Euroopa Liidu majutusettevo\u0303tete teenuseid kasutanud turistidest peatus 2011. aastal Balti riikides 0,7%. Turistid veetsid Balti riikide majutusettevo\u0303tetes 12 miljonit o\u0308o\u0308d ehk 0,5% Euroopa Liidu majutusettevo\u0303tetes o\u0308o\u0308bimistest. Eesti majutusettevo\u0303tete osaks Balti riikide majutusturul oli 46% majutusteenuseid kasutanud sise- ja va\u0308listuristidest ja 45% turistide o\u0308o\u0308bimistest. U\u0308heks indikaatoriks, mis na\u0308itab turismi kui majandusharu olulisust riigis, on turismi intensiivsus \u2014 majutusettevo\u0303tetes o\u0308o\u0308bitud o\u0308o\u0308de arvu suhe riigi elanike arvu. Eurostati andmetel oli 2011. aastal turismi intensiivsus suurim Eestis (4,0), ja\u0308rgnesid La\u0308ti (1,5) ja Leedu (1,0), Euroopa Liidu keskmine oli ligi 5."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Eesti majutusettevo\u0303tete teenuseid kasutas 2011. aastal 2,7 miljonit sise- ja va\u0308listuristi, kes ja\u0308id majutusettevo\u0303tetesse kokku 5,4 miljoniks o\u0308o\u0308ks. La\u0308tis ja Leedus ei u\u0308letanud majutatud sise- ja va\u0308listuristide arv kahe miljoni piiri. Samuti ja\u0308id o\u0308o\u0308bimiste koguarvud mo\u0303lemas riigis va\u0308iksemaks kui Eestis. Va\u0308listuristide o\u0308o\u0308bimiste osata\u0308htsus Eesti ja La\u0308ti majutusettevo\u0303tetes on olnud suhteliselt sarnane, moodustades 2011. aastal kummaski riigis 69% majutusettevo\u0303tetes o\u0308o\u0308bimiste u\u0308ldarvust. Leedus ulatus na\u0308itaja 58%-ni ja oli viimase viie aasta ko\u0303rgeim."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Majutusettevo\u0303tete jaoks oli ko\u0303ige keerulisem 2009. aasta kui majutatud turistide arv va\u0308henes oluliselt. Ja\u0308rgnevad aastad on majutusettevo\u0303tetesse toonud taas rohkem turiste."}, {"text_idx": "#000032", "text": "2011. aastal oli siseturistide osata\u0308htsus Balti riikide majutusettevo\u0303tetes kokku 37% majutatud turistide u\u0308ldarvust ning on aasta-aastalt va\u0308henenud. Siseturismi jaoks oli parim 2007. aasta, kui Balti riikide majutusettevo\u0303tetes o\u0308o\u0308bis kokku 2,5 miljonit siseturisti \u2014 seda taset pole siiani u\u0308letatud. 2009. aasta madalseisust on ko\u0303ik kolm riiki u\u0308le saanud ning majutusteenuseid kasutanud siseturistide arv on 2010. ja 2011. aastal taas suurenenud. Enim siseturiste o\u0308o\u0308bis Eesti majutusettevo\u0303tetes (41% Balti riikides majutatud siseturistide koguarvust), ja\u0308rgnes Leedu (vastavalt 35%). La\u0308ti elanikud kasutavad va\u0308hem vo\u0303imalust nautida oma riigi majutusettevo\u0303tete teenuseid."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Rubriik:Majandus Sildid:baltikum, Eesti, turimimaa, turism"}, {"text_idx": "#000034", "text": "Va\u0308listuristide arv on Eestis ku\u0308mnendiga kahekordistunud"}, {"text_idx": "#000035", "text": "2011. aastal ja\u0308i Eestisse kauemaks kui u\u0308heks pa\u0308evaks hinnanguliselt 2,46 miljonit va\u0308listuristi, neist 1,8 miljonit kasutas majutusettevo\u0303tete teenuseid. Majutatud va\u0308listuristide arv on viimase ku\u0308mne aastaga kahekordistunud."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Eesti peamine turismipartnerriik on viimase ku\u0308mnendi jooksul olnud Soome, kust saabub ligi pool majutatud va\u0308listuristidest. Tallinna ja Helsingi vaheline tihe laevaliiklus muudab Eestisse reisimise soomlaste jaoks lihtsaks. Eurostati andmetel toimub iga neljas Soome elaniku o\u0308o\u0308bimisega va\u0308lisreis Eestisse."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Viimastel aastatel on Venemaa turistide arv jo\u0303udsalt kasvanud. Kui 2002. aastal peatus Eesti majutusettevo\u0303tetes 28 000 Venemaa turisti (3% ko\u0303igist va\u0308listuristidest), siis 2011. aastal 203 000 ja Venemaa turistide osata\u0308htsus to\u0303usis 11%-ni."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Ku\u0308mne aastaga on Venemaa turistide arv kasvanud seitse ja La\u0308ti turistide arv kolm korda. U\u0308le kahe korra Suurbritannia ja Saksamaa turistide arv. Ligikaudu poolteist korda on suurenenud Rootsi ja Soome turistide arv. Ka kaugemate va\u0308lisriikide turistide huvi Eesti vastu on suurenenud, nende riikide turistide arv on ku\u0308mnendiga suurenenud kolm korda. Keskmiselt peatub va\u0308listurist Eestis kaks o\u0308o\u0308d."}, {"text_idx": "#000039", "text": "Viimase ku\u0308mne aasta jooksul paistavad majutusstatistikas positiivselt silma 2004. ja 2011. aasta. 2004. aastal liitus Eesti Euroopa Liiduga, 2011. aastal vo\u0303eti kasutusele euro ja Tallinn oli Euroopa kultuuripealinn."}, {"text_idx": "#000040", "text": "U\u0308le kahe kolmandiku o\u0308o\u0308bimistest teevad va\u0308listuristid"}, {"text_idx": "#000041", "text": "Majutustegevuse oluline na\u0308itaja on va\u0308lismaalaste osata\u0308htsus turistide ja o\u0308o\u0308bimiste koguarvus. 2011. aastal moodustasid va\u0308listuristide o\u0308o\u0308bimised o\u0308o\u0308bimiste koguarvust 69% ning selle na\u0308itajaga oli Eesti EL riikide hulgas kuuendal kohal. Eestit edestasid sellised tuntud turismi sihtkohad nagu Malta, Luksemburg, Ku\u0308pros, Kreeka ja Austria. EL keskmiselt moodustasid va\u0308listuristide o\u0308o\u0308bimised o\u0308o\u0308bimiste koguarvust veidi u\u0308le 40%."}, {"text_idx": "#000042", "text": "Turismi olulisust riigi majandusele ja elukeskkonnale saab vaadelda turismi intensiivsuse suhtarvu abil, mida arvutatakse majutusettevo\u0303tetes peatunud turistide ja elanike arvu suhtena. Mida ko\u0303rgem on turismi intensiivsus, seda olulisem majandusharu on turism selles piirkonnas. Turismi intensiivsusel on positiivne mo\u0303ju to\u0308o\u0308ho\u0303ivele, samas vo\u0303ib ko\u0303rge intensiivsus olla ha\u0308iriv kohalikele elanikele ja koormav keskkonnale, tekitades la\u0308rmi, u\u0308lerahvastatust, rajatiste ja looduse u\u0308leekspluateerimist."}, {"text_idx": "#000043", "text": "Turismi intensiivsus erineb riigiti ja piirkonniti suurel ma\u0308a\u0308ral. Eurostati andmetel oli 2011. aastal EL keskmine turismi intensiivsus ligi viis (s.o iga elaniku kohta on viis majutusasutuses o\u0308o\u0308bivat inimest). Eesti turismi intensiivsus oli neli ja sellega asetus Eesti EL riikide hulgas 16. kohale. U\u0308le ku\u0308mne oli turismi intensiivsus Maltal, Ku\u0308prosel ja Austrias."}, {"text_idx": "#000044", "text": "Enim va\u0308listuriste saabub Eestisse meritsi"}, {"text_idx": "#000045", "text": "Eestisse saab reisida mere-, o\u0303hu-, maantee- ja raudteetranspordiga. Meritsi on tihe reisilaevaliiklus Soome, Rootsi ja Venemaaga. Lennujaamadest saab lennata erinevatesse Euroopa lennujaamadesse, rahvusvaheline rongiu\u0308hendus on Moskva ja Peterburiga, maanteid pidi paljude Euroopa linnadega."}, {"text_idx": "#000046", "text": "Eesti sadamad, lennujaamad ning raudtee- ja bussiettevo\u0303tted teenindasid 2011. aastal rahvusvahelistel vedudel ligi 12 miljonit so\u0303itjat. Mainima peab, et see arv sisaldab saabuvaid ja va\u0308ljuvaid reise, Eesti elanike ja va\u0308lismaalaste so\u0303ite ning u\u0308hepa\u0308eva- ja o\u0308o\u0308bivaid ku\u0308lastajaid."}, {"text_idx": "#000047", "text": "Kolm neljandikku rahvusvahelistel vedudel teenindatud so\u0303itjatest veeti meritsi, 16% o\u0303hutranspordiga, 8% bussidega ja 1% raudteel. Ku\u0308mne aastaga on lennureisijate arv kolmekordistunud, laeva- ja bussireisijate arv suurenenud poolteist korda ning rongireisijate arv va\u0308henenud 22%."}, {"text_idx": "#000048", "text": "Sadamate kaudu veeti 2011. aastal ligi 9 miljonit so\u0303itjat. Polulaarseimad liinid olid Tallinn-Helsingi, Tallinn-Stockholm ning Stockholm-Tallinn-Peterburg."}, {"text_idx": "#000049", "text": "Rahvusvahelistel lendudel teenindati 2011. aastal ligi 1,9 miljonit so\u0303itjat. Tallinna lennujaamast sai lennata 38 sihtkohta. Kuus populaarseimat sihtkohta olid Helsingi, Riia, London, Stockholm, Kopenhaagen ja Oslo, nende lendude reisijad moodustasid u\u0308le poole lennujaama regulaarlendude reisjate koguarvust."}, {"text_idx": "#000050", "text": "Turism. Valitakse Eesti parimad ajaloolised turismisihtkohad"}, {"text_idx": "#000051", "text": "EASi turismiarenduskeskuse poolt la\u0308biviidava Eesti avastamata aarete konkursi poolfinaali jo\u0303udsid taastatud ajalooliste turismisihtkohtadena Ko\u0303pu, Ristna ja Tahkuna tuletornid, Mooste mo\u0303is, Jaani kvartal Tartus, kolm kaunist Lahemaa mo\u0303isa ning Olustvere mo\u0303is. Finaali pa\u0308a\u0308seb neist edasi kolm sihtkohta, konkursivo\u0303itja kuulutatakse va\u0308lja 5. mail Rotermanni kvartalis."}, {"text_idx": "#000052", "text": "EASi turismiarenduskeskuse direktori Tarmo Mutso so\u0303nul on neljandat korda la\u0308biviidaval Eesti avastamata aarete konkursil igal aastal erinev teemafookus, mille paneb paika Euroopa Komisjon koos vastavate riikide turismiametitega, sel aastal keskendutakse taastatud ajaloolistele paikadele."}, {"text_idx": "#000053", "text": "\u201eKui mullu tunnustasime parimaid veeturismi sihtkohti, siis sel aastal oleme vo\u0303tnud sihikule kohad, kus on taastatud ja muudetud turismiatraktsiooniks kohalikul ajalool po\u0303hinevaid vaatamisva\u0308a\u0308rsusi, mille taastamise ja\u0308rgselt on paik muutunud kohaliku turismiettevo\u0303tluse ja kogukonna edendajaks,\u201d tutvustas Tarmo Mutso ta\u0308navuse konkursi temaatikat. \u201eLa\u0308htuvalt Euroopa Komisjoni etteantud juhistest saavad osaleda regioonid, mitte Eesti to\u0303mbekeskused,\u201d ta\u0308iendas ta."}, {"text_idx": "#000055", "text": "Turismiekspertidest koosnev komisjon valis konkursile esitatud u\u0308heksa kandidaadi seast va\u0308lja viis parimat sihtkohta, mille turismitooteid minnakse testima 18.-20. aprillil. \u201eZ\u030cu\u0308rii valib viie poolfinalisti seast pa\u0308rast sihtkohtade ku\u0308lastamist va\u0308lja kolm parimat, mille hulgast selgitab konkursi vo\u0303itja va\u0308lja juba rahvusvaheline z\u030cu\u0308rii,\u201d andis Tarmo Mutso u\u0308levaate konkursi hindamisetappidest. \u201eVo\u0303itja saab lisaks laialdasele meediata\u0308helepanule ja ta\u0308iendavatele tasuta turundusvo\u0303imalustele ka va\u0308a\u0308rtuslikku tagasisidet oma ala ekspertidelt,\u201d lisas Mutso."}, {"text_idx": "#000056", "text": "EASi turismiarenduskeskuse poolt va\u0308lja kuulutatud konkurss \u201eEestimaa avastamata aarded 2011. Turism ja taastatud ajaloolised paigad\u201d on seotud Euroopa Komisjoni poolt viis aastat tagasi algatatud projektiga \u201cEuropean Tourist Destinations of Excellence\u201d (EDEN), millest Eesti vo\u0303tab osa neljandat aastat. EDENi eesma\u0308rk on edendada sa\u0308a\u0308stva turismi arengumudeleid Euroopa Liidus ning juhtida ta\u0308helepanu Euroopa uute turismisihtkohtade va\u0308a\u0308rtusele, mitmekesisusele ja u\u0308histele joontele, et neid paremini tutvustada ja muuta antud kohad aastaringselt ku\u0308lastatavaks. Eelmisel aastal pa\u0308lvis vo\u0303itjatiitli SA Vo\u0303rtsja\u0308rv, 2009. aastal Soomaa Rahvuspark ning aastal 2008 Viljandi linn."}, {"text_idx": "#000057", "text": "Maailma Turismiorganisatsiooni (UNWTO) esialgsetel andmetel oli 2010.a. o\u0308o\u0308bimisega va\u0308lisreiside\narv kogu maailmas 935 miljonit. See on 6,7% ehk 58 miljoni vo\u0303rra rohkem kui 2009.a. ja 2,5% ehk 22\nmiljoni vo\u0303rra rohkem kui seni rekordilisel 2008.a. Esialgsetel andmetel on 2010.a. tulemused kriisieelse\n2008.a. na\u0308itajatest paremad ko\u0303igis maailma piirkondades, v.a. Euroopas. La\u0308a\u0308ne-Euroopa on ainuke\nEuroopa regioon, kus 2010.a. saabunud turistide arv eeldatavalt isegi u\u0308letas veidi kriisieelse 2008.a. taset."}, {"text_idx": "#000058", "text": "Ko\u0303igis u\u0308leja\u0308a\u0308nud Euroopa regioonides ja\u0308id 2010.a. tulemused eeldatavalt allapoole 2008.a. taset: eriti\nma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rselt seejuures Po\u0303hja-Euroopas ning Kesk- ja Ida-Euroopas.\n2010.a. kasvas reisimine ko\u0303igisse maailmajagudesse. Maailma regioonide vo\u0303rdluses oli suurim kasv\nLa\u0308his-Idas (+14%) ning Aasia ja Vaikse ookeani regioonis (+13%). Ko\u0303ige tagasihoidlikumaid tulemusi\nna\u0308itas Euroopa (+3%), kuna mitmeid Euroopa riike mo\u0303jutab endiselt majanduskriis, samuti oli mo\u0303ningane mo\u0303ju aprillis vulkaanituha to\u0303ttu suletud lennuliiklusel. Euroopa regioonide lo\u0303ikes kasvas ko\u0303ige rohkem reisimine La\u0308a\u0308ne-Euroopasse (+5% vo\u0303rreldes 2009.a.). Suhteliselt head tulemused olid ka Lo\u0303una-Euroopa sihtkohtadel (+2%). Kesk- ja Ida-Euroopasse reisimine kasvas 2009. aastaga vo\u0303rreldes 4%, kuid siin tuleb arvestada, et 2009.a. olid Kesk- ja Ida-Euroopa tulemused Euroopa regioonidest ko\u0303ige no\u0303rgemad (langus 10% vo\u0303rreldes 2008.a.). Po\u0303hja-Euroopa oli ainuke Euroopa regioon, kus 2010.a. turistide arv ei kasvanud, vaid isegi va\u0308henes veidi (-0,1% vo\u0303rreldes 2009.a.). Tulenevalt to\u0308o\u0308puuduse ja\u0308tkuvalt ko\u0303rgest tasemest on tarbijate hinnatundlikkus 2010.a. endiselt ko\u0303rge ja nad otsivad odavaid pakkumisi. Seeto\u0303ttu on tulude kasv olnud mo\u0303nevo\u0303rra va\u0308iksem kui reiside arvu kasv."}, {"text_idx": "#000059", "text": "2011.aastaks prognoosib Maailma Turismiorganisatsioon maailma turismis 4-5% kasvu. Seega on kasvveidi va\u0308iksem kui 2010.a., kuid veidi suurem, kui on olnud pikaajaline keskmine kasvutrend (4%)."}, {"text_idx": "#000062", "text": "Mind inspireerivad erinevad kultuuriruumid ning kuidas inimesed la\u0308htuvalt sellest mo\u0303tlevad ja oma elu elavad. Igal maal on oma eripa\u0308ra ja kordumatu ilu. Samuti on reisil olles vo\u0303imalik oma elu ja tegemisi eemalt vaadata ning suuremat selgust saada."}, {"text_idx": "#000063", "text": "Minu jaoks on Ladakh ko\u0303ige eksootilisem koht olnud. Ta\u0308nu ko\u0303rgma\u0308gedele on selle maa ja inimeste kultuuri omapa\u0308ra sa\u0308ilinud. Ladakhi rahval on palju mu\u0308u\u0308tilisi uskumusi ning omapa\u0308raseid vaateid elule, mis mo\u0303jutavad nende igapa\u0308evaseid toiminguid."}, {"text_idx": "#000064", "text": "Mis on need kolm asja, mida kindlasti tegema peab enne rajataha minekut?"}, {"text_idx": "#000065", "text": "So\u0303ltub inimesest, mida peetakse enne raja taha minekut oluliseks. Mina olen vaadanud, et rahaasjad on korras, samuti reisi dokumendid, piletid ja kindlustused. Pikemate reiside puhul tuleb ka aega planeerida ja to\u0308o\u0308asjad korraldada."}, {"text_idx": "#000066", "text": "Enne pikemat ja seiklusrohket reisi on hea olla teadlik oma:"}, {"text_idx": "#000067", "text": "Ta\u0308nu sarnastele huvidele koguneb mo\u0303nus reisiseltskond."}, {"text_idx": "#000070", "text": "Jah, u\u0308le ku\u0308mne aasta viin la\u0308bi psu\u0308hholoogia alaseid koolitusi. Po\u0303hiteemadeks on to\u0308o\u0308stress, kriisiga toimetulek, meeskonnato\u0308o\u0308 ja klienditeenindus. Ta\u0308iendkoolitused annavad hea vo\u0303imaluse inimestele elukestvaks arenguks, sest elus on palju muutusi ja va\u0308ljakutseid. Koolitustel saab uusi teadmisi ning on vo\u0303imalus sama valdkonna inimestega mo\u0303tteid vahetada."}, {"text_idx": "#000073", "text": "Tai maale on lihtsam reisida turismibu\u0308roo vahendusel ning me otsustasime Tez Toursi kaudu aasta vahetuseks Taisse so\u0303ita. Patayasse."}, {"text_idx": "#000074", "text": "Jo\u0303udes ku\u0308lmast Tallinnast troopilisse kliimasse saime esimese naudingu laksu soojusest. Hotell asus mere kaldal ning kui olime hotellis asjad tuppa visanud, tormasime ujuma. Merevesi oli meiesuguste \u201d po\u0303hjamaiste hu\u0308ljeste\u201d jaoks va\u0308ga soe. Tundsin, et nu\u0308u\u0308d on nirvaana saabunud ning midagi muud enam o\u0303nneks ei ole vaja. Aga kus on sinna antakse! Ja\u0308rgmisel pa\u0308eval oli hotellis suurejooneline vana \u2013 aasta a\u0308ra saatmine ja uue aasta vastu vo\u0303tmine koos tailaste rahvuslike rituaalidega. Vana aasta o\u0303htul lennutasime mere kaldal soovide lampe o\u0303hku ning kuulasime tai estraadimuusikat. Esimesel jaanuaril peale pidustusi oli hotellikompleks nagu va\u0308lja surnud, ainult lapsed kilkasid mere a\u0308a\u0308res."}, {"text_idx": "#000076", "text": "Tai on eksootilise kliima ja kultuuriga maa ning kahest na\u0308dalast ei piisa, et seda tundma o\u0303ppida. Saab ainult esmase ettekujutluse maailma mitmepalgelisusest ja rikkusest."}, {"text_idx": "#000077", "text": "Rubriik:Et cetera Sildid:Anneli Salk, Tai, turism"}, {"text_idx": "#000078", "text": "Srinagar \u2013 ja\u0308rvele rajatud linn"}, {"text_idx": "#000079", "text": "Kui paradiis on maa peal olmas siis on see siin."}, {"text_idx": "#000080", "text": "Reisibu\u0308rood ei korralda reise Kasmiiri, seeto\u0303ttu tuli sinna minna omal ka\u0308el. Uudistest oli kuulda, et Kasmiiris on pidevalt mingid konfliktid \u2013 need kasmiirlased, indud ja pakistanlased jagelevad millegi pa\u0308rast? Kasmiiri ajalugu vaadates on kestnud see juba sajandeid."}, {"text_idx": "#000081", "text": "Srinagari lennujaama jo\u0303udes lehvitasime suurt silti oma nimega ning nii tundis meile vastu tulnud hotellipidaja meid a\u0308ra. Reipalt pandi kohvrid autosse ja so\u0303itsime hotelli. Hotell asus Dali ja\u0308rve peal, selline maaliline ujuv paat \u2013 hotell nimega Bambri Palace de Lux. Hotelli so\u0303idsime shikaraga, see on romantiline gondli sarnane paat. Juuli kuus o\u0303itsesid ja\u0308rvel valged lootosed ning kotkad liuglesid taevas."}, {"text_idx": "#000082", "text": "Hotellipidaja u\u0308tles uhkusega, et nende perekond on pidanud hotelli ja ku\u0308lalisi vastu vo\u0303tnud juba kuus po\u0303lve ja\u0308rjest. Isa o\u0303petab pojale hotellipidamise ametisaladusi ning pojast saab pa\u0308rija. To\u0303esti nende teenindus oli laitmatu."}, {"text_idx": "#000083", "text": "Parasjagu olid Srinagaris kehvad ajad, ta\u0308navatel olid so\u0303java\u0308elased pu\u0308ssidega ning enamus turiste eelistasid puhata mujal, mo\u0303nel turvalisemal maal. Meie hotellipidaja korraldas meile po\u0303nevaid ekskursioone, tutvustades kohalikku elu \u2013 olu. Valitseva olukorra to\u0303ttu ei soovitanud ta meil omapead ringi liikuda ning ega me ei janunenudki eksistensiaalsete seikluste ja\u0308rele. Leppisime nende vaatamisva\u0308a\u0308rsustega, mida hotellipidaja tutvustas. Srinagaris on suurtsugused moseed, kuhu on maetud sufi mu\u0308stikud, maalilised kuninglikud lilleaiad ja ra\u0308pased ko\u0303rvalta\u0308navad. Iga paari tunni tagant loeti moseedest valjuha\u0308a\u0308lselt koraani ning see tekitas eriliselt u\u0308leva tunde. Vahva oli ka oma paat \u2013 hotellis passida, mo\u0308o\u0308duvaid shikaraid vaadata ning hotellipidaja pajatusi kohalikust elust kuulata.\nHotellipidaja ra\u0308a\u0308kis, et parematel pa\u0308evadel on Srinagaris palju turiste. Srinagari on nimetatud ka Idamaa Veneetsiaks. Kui lo\u0303una pool Indias on suvel la\u0308mbelt palav siis Srinagaris on meeldivalt va\u0308rske, kuna Srinagar asub 2000 meetrit merepinnast ko\u0303rgemal."}, {"text_idx": "#000084", "text": "Me ei ja\u0308a\u0308nud Srinagaris ootama \u2013 kas maisest paradiisist saab otse taevasesse paradiisi vaid ja\u0308tkasime oma puhkust turvalisemas paigas."}, {"text_idx": "#000086", "text": "Turism. Eestit ku\u0308lastanud turistide arv pu\u0308stitas rekordi"}, {"text_idx": "#000087", "text": "Ta\u0308navu esimese viie kuuga pu\u0308stitas va\u0308listuristide ja o\u0308o\u0308bimiste arv Eestis uue rekordi seniste aastate sama ajaperioodi vo\u0303rdluses, tuues majutusettevo\u0303tetesse 491 000 va\u0308listuristi. Vo\u0303rreldes mo\u0308o\u0308dunud aasta sama perioodiga on kasv 61 000 ehk 14%, mis u\u0308letab ka kriisieelset aega. Sealhulgas pu\u0308stitas Venemaa turistide arv \u2013 54 211 \u2013 ko\u0303igi aegade rekordi, tuues ta\u0308navu Eestisse 48% rohkem ku\u0308lastajaid kui aasta tagasi sama ajaga.\nSuurim oli turistide arv jaanuaris, millele aitas kaasa ka iluuisutamise EMi toimumine Tallinnas ning Vene turistide aastavahetusreisid.\nVenemaa turistide o\u0308o\u0308bimised kasvasid ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rselt nii spaades ja sanatooriumides kui ka muudes majutusettevo\u0303tetes. \u201eVenemaa turistide arvu kiire kasvu po\u0303hjustena vo\u0303ib na\u0308ha Eesti turismivo\u0303imaluste aktiivset tutvustamist Venemaal era- ja avaliku sektori poolt, Eesti kui aastavahetuse sihtkoha populaarsuse ja\u0308tkuvat kasvu, tax-free ostude piirma\u0308a\u0308ra alandamist alates 2010. aasta algusest, mitmeid uusi transpordiu\u0308hendusi Peterburist, aga ka mitmeid I kvartalis toimunud su\u0308ndmusi,\u201d selgitas EASi turismiarenduskeskuse direktor Tarmo Mutso.\nEsimesel viiel kuul veetsid va\u0308listuristid Eestis kokku 1,03 miljonit o\u0308o\u0308d, mis u\u0308letab mullust sama perioodi na\u0308itajat 18%-ga. Pikenesid nii puhkuse-, to\u0308o\u0308- kui ka muudel eesma\u0308rkidel tehtud reisid, eeska\u0308tt aga puhkusereisid."}, {"text_idx": "#000088", "text": "O\u0308o\u0308bimiste arvu kasvu taga on peamiselt Soome ja Venemaa turistid. Valdavalt lisandus soomlastel o\u0308o\u0308bimisi Tallinnas, kus nende arv u\u0308letas tunduvalt ko\u0303igi aegade rekordilise taseme. Venemaa turistid o\u0308o\u0308bisid samuti peamiselt Tallinnas, kuid ka La\u0308a\u0308ne-Virumaal, Harjumaal, Valgamaal ja Vo\u0303rumaal na\u0308itasid Vene turistide o\u0308o\u0308bimised to\u0303usu enam kui kaks korda.\nSuurem osa teisigi Eesti peamisi sihtturge na\u0308itas esimesel viiel kuul kasvu, kuigi absoluutarvud on nende puhul Soome ja Venemaaga vo\u0303rreldes oluliselt va\u0308iksemad.\nKuigi viie esimese kuu kokkuvo\u0303ttes kasvas sise- ja va\u0308listuristide poolt Eestis veedetud o\u0308o\u0308de arv kokku 12%, kasvasid ettevo\u0303tete sissetulekud vaid 2,6%. Statistikaameti poolt arvutatav o\u0308o\u0308pa\u0308eva keskmine maksumus langes ja\u0308tkuvalt, mis viitab sellele, et no\u0303udluse kasv, s.h veidi pikenenud viibimise kestus saavutati odavamate pakkumistega."}, {"text_idx": "#000089", "text": "Go to Next Page \u00bb"}]