[{"text_idx": "#000000", "text": "Puitmaja va\u0308lisvooder \u2013 mida peaksid teadma?"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Puitmaja va\u0308lisvooder on oluline aspekt maja ehitamisel, mille peamisteks u\u0308lesanneteks on anda hoonele esteetiline va\u0308limus ning kaitsta seinakonstruktsioone va\u0308liste kliimamo\u0303jude eest. Piisava laiusega ra\u0308a\u0308stas, la\u0308bimo\u0303eldud liitumised, veeninad ja muu taoline teevad puitfassaadi projekteerimise ku\u0308llalt tu\u0308likaks, ent va\u0308hendavad oluliselt hilisemaid hoolduskulusid. Tegelikult vajavad need ku\u0308simused lahendamist igasuguse materjali puhul ega ole midagi puidule ainuomast. Puit on siin isegi eelisolukorras, sest vo\u0303imalike vigade tagaja\u0308rjed on kergemini ko\u0303rvaldatavad \u2013 vo\u0303rrelge vaid lagunenud tellisfassaadi ja kooruva va\u0308rviga puitfassaadi korrastamiskulusid."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Levinum materjal puitfassaadiks on va\u0308lisvoodrilaud"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Va\u0308lisvoodri valimisel ja detailide kujundamisel peab silmas pidama ja\u0308rgmist:"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Tuleb takistada ja va\u0308hendada vee sattumist va\u0308lisvoodrile.\nFassaadile vo\u0303ib vesi sattuda peamiselt kaldvihma, aga ka maapinnalt u\u0308lesse pritsiva vee mo\u0303jul. Seeto\u0303ttu on just ra\u0308a\u0308staste ja sokliso\u0303lmede lahendused eriti olulised. Laiemad ra\u0308a\u0308stad ja vihmaveerennide olemasolu va\u0308hendavad oluliselt va\u0308lisvoodrile tuleva kaldvihma mo\u0303ju. Ko\u0303rgemad soklid va\u0308hendavad va\u0308lisvoodrile pinnaselt u\u0308lesse pritsiva vee ning talvel maja a\u0308a\u0308rde kuhjuva lume mo\u0303ju. Soovitatav ra\u0308a\u0308sta laius on >600 mm ja sokli ko\u0303rgus >300\u2013500 mm.\nTuleb tagada ma\u0308rgunud va\u0308lisvoodri kuivamisvo\u0303imalus ja siseruumidest la\u0308bi seina liikunud niiskuse va\u0308ljakuivamise vo\u0303imalus."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Reaalsuses pole alati vo\u0303imalik takistada vee sattumist va\u0308lisvoodrile ega selle taha. Seeto\u0303ttu tuleb va\u0308lisvooder kujundada eeldusel, et oleks tagatud selle kuivamise vo\u0303imalus. Puidust va\u0308lisvoodri taha tuleb ja\u0308tta va\u0308hemalt 25 mm laiune tuulutusvahe, mis ja\u0308etakse avatuks ra\u0308a\u0308sta ja sokli juures ning akende ala- ja u\u0308laosas. Horisontaallaudise korral tagavad tuulutusvahe voodri kinnituslauad. Pu\u0308stvoodri korral tuleb tuulutusvahe tagamiseks paigaldada lisalauad horisontaalsete kinnituslaudade ja tuuleto\u0303kkeplaadi vahele."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Va\u0308lisvoodriks on soovitatav kasutada peamiselt kuusepuitu vo\u0303i ma\u0308nni lu\u0308lipuitu. Kuuse rakud kuivades sulguvad ning rakustruktuur on malts- ja lu\u0308lipuidus pea samasugune. Ma\u0308nni maltspuidu rakud ja\u0308a\u0308vad kuivades avatuks ja suletud rakkudega on vaid lu\u0308lipuidu osa. Seeto\u0303ttu on kuusepuidu ja ma\u0308nni lu\u0308lipuidu niiskuse imavus ja niiskusest tingitud mahumuutused va\u0308iksemad kui ma\u0308nni maltspuidus. Kuusk on ka tiheduselt ja bioloogilise kestvuse poolest u\u0308htlasem. Viimasel ajal on Eestis levima hakanud lehisepuidust voodrilauad, mis on va\u0308listingimustes kasutamiseks va\u0308ga vastupidavad."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Puit paisub ma\u0308rgudes ja kahaneb kuivades. Na\u0308iteks 20%-se niiskussisaldusega 150 mm laiune kuuselaud kahaneb 10%-ni kuivades u 3,8 mm kitsamaks ning pikkuse suunas u 1,8 mm lu\u0308hemaks iga laua jooksva meetri kohta. Ta\u0308psemalt vt artikkel puidu niiskusest."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Paigaldamise hetkel ei tohiks va\u0308lisvoodriks kasutatava puidu niiskussisaldus u\u0308letada 18\u201320%, kuna puidu kuivades tekkivad mahumuutused vo\u0303ivad tekitada hilisemaid probleeme (seda eriti sulundvoodri puhul). Ka viimistlus vo\u0303ib seada omad piirid puidu kuivusele. Olenevalt va\u0308rvi tu\u0308u\u0308bist vo\u0303ib va\u0308rvitava pinna maksimaalne niiskussisaldus olla 15\u201318%. Liiga kuiva voodrilaua kasutamise tagaja\u0308rjel vo\u0303ib vooder niiskuspaisumise to\u0303ttu seinast lahti lu\u0308u\u0308a. Garanteeritud ja u\u0308htlase niiskussisalduse tagab puidu kuivatamine kuivatis."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Et va\u0308hendada va\u0308lisvoodri niiskusest tingitud mahumuutusi, peab voodrilaua niiskussisaldus olema vo\u0303imalikult u\u0308htlane. Voodrilaud reageerib keskkonnatingimuste muutustele seda aeglasemalt ja puidu niiskus pu\u0308sib seda u\u0308htlasem, mida paksemat puitu kasutatakse. Seeto\u0303ttu on soovitatav, et va\u0308lisvoodrilaud oleks va\u0308hemalt 24 mm paksune."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Va\u0308lisvoodriks kasutatava puidu pind on tavaliselt lintsaepinnaline vo\u0303i ho\u0308o\u0308veldatud pind. Peensaetud vo\u0303i karestatud pind on eelistatum, kuna tema parema va\u0308rvinakke omaduste to\u0303ttu ei kooru va\u0308rvkate nii lihtsalt maha."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Kinnituseks tuleb kasutada kuumtsingitud naelu vo\u0303i kruvisid. Naelte vo\u0303i kruvide pa\u0308id ei tohiks su\u0308vistada liiga su\u0308gavale laudvoodri sisse, kuna tekkiv su\u0308vend hakkab vett koguma. Naelapea ei tohi siiski ka va\u0308lja ja\u0308a\u0308da. Laua otstes on mo\u0303ttekas kinnititele auk ette puurida, see va\u0308ldib laua lo\u0303henemist."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Kinnitite pikkus peaks olema selline, et need ulatuksid alustarindisse va\u0308hemalt voodri 1,5kordse paksuse vo\u0303rra. Minimaalne aluslaudise paksus on 25 mm, laius 100 mm. Voodrilaua kinnituskruvid vo\u0303i -naelad ei tohi ulatuda tuuleto\u0303kkeplaati."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Voodrilauad kinnitatakse tavaliselt su\u0308damikupool va\u0308ljapoole. U\u0308lekattega laudise korral vo\u0303ib alumised lauad kinnitada seinale su\u0308damikupool sissepoole. Pu\u0308stvoodri korral peab puidu kiud olema suunatud allapoole (tu\u0308veots ja\u0308a\u0308b u\u0308les)."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Korrektne va\u0308lisvooder saavutatakse vaid juhul, kui hoone konstruktsioonilised lahendused on korras \u2013 neid vigu ei korva u\u0308kski va\u0308rv vo\u0303i immutusvahend. Konstruktsioonilise kaitsega tuleb a\u0308ra hoida eelko\u0303ige puidu pikaajaline ma\u0308rgumine ja tagada ma\u0308rgunud puidu vo\u0303imalikult kiire kuivamine."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Soovitatav ra\u0308a\u0308sta laius on >600 mm, viiluotstes >400 mm ja sokli ko\u0303rgus >300\u2013500 mm. Va\u0308lisvoodri taha tuleb ja\u0308tta va\u0308hemalt 25 mm laiune, u\u0308lalt ja alt avatud tuulutusvahe. Voodrilaudade alumine ots vo\u0303i serv tuleb lo\u0303igata kaldu, et hoida a\u0308ra piki voodrit allavalguva vee tungimist otsa kaudu lauda. Voodri va\u0308lispind on hea tuua soklipinnast 50 mm ettepoole, see tagab korraliku tuulutuse ja va\u0308ldib vihmavee soklile valgumist."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Katte- ja servaplekid peavad tagama vihmavee juhtimise seinast eemale, ei tohi lasta veel valguda voodrile ega voodri taha. Katteplekkide soovitatav kalle on >1/3 ja plekkide serv peab seinapinnast >30 mm kaugemale ulatuma. Vihmaveetorude ja teiste fassaadidetailide kinnitus on soovitatav samuti teha nii kaldu, et kinnituselt valgub vesi seinast eemale."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Vo\u0303imaluse korral tuleb nii pu\u0308st- kui ka ro\u0303htlaudade ja\u0308tkamist va\u0308lisvoodri juures va\u0308ltida. Kui see pole vo\u0303imalik, tuleb pu\u0308stvoodri pikija\u0308tkud teha nii, et ja\u0308tku lo\u0303ikepind oleks kaldega va\u0308ljapoole. Ro\u0303htlaudise ja\u0308tkukohad teha po\u0303kkliitega nii, et vuuk oleks va\u0308ljast tihe. Ja\u0308tkukohad hajutada u\u0308htlaselt u\u0308le kogu voodri."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Kvaliteetse lo\u0303pptulemuse eelduseks on, et voodrilauad on viimistletud enne nende paigaldamist. Veel parem on, kui kasutatakse to\u0308o\u0308stuslikult tehasetingimustes viimistletud voodrilaudu. Ehitusplatsil va\u0308rvitud laudadel vo\u0303ivad na\u0308ha ja\u0308a\u0308da staabeldusliistude kohad, ilma staabelduseta va\u0308rvimiseks vajatakse aga va\u0308ga palju ruumi. Ilmastikutingimuste muutuse korral vo\u0303ivad pa\u0308ike, vihm vo\u0303i tuul a\u0308ra rikkuda kogu maja va\u0308lisilme. Kui vooder paigaldatakse viimistlemata ja va\u0308rvitakse kohapeal, vo\u0303ivad hilisemast kuivamisest tekkivad va\u0308rvimata kohad inetult na\u0308ha ja\u0308a\u0308da. Eelva\u0308rvitud puit tagab voodrilauale kaitse ka transpordi, ladustamise ja paigaldamise ajaks."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Ehitusplatsil va\u0308rvimiseks on parim kuiv, pilvine ja mo\u0303o\u0303duka tuulega ilm. Hoolikalt on vaja to\u0308o\u0308delda ka laudade otsi, kuna puit imab niiskust ko\u0303ige enam just sealtkaudu."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Hea lo\u0303pptulemuse saavutamiseks on vaja uusi voodrilaudu to\u0308o\u0308delda kolm korda: immutamine, kruntimine ja va\u0308rvimine. Vana fassaadi uuendamisel on vaja va\u0308lja selgitada olemasoleva va\u0308rvkatte tu\u0308u\u0308p ja valida uus va\u0308rv, mis sobiks vanaga. Konkreetse va\u0308rvi tu\u0308u\u0308bivaliku vo\u0303i va\u0308rvide omavahelise kokkusobivuse kontrollimiseks tasub alati po\u0308o\u0308rduda va\u0308rvitootja vo\u0303i erialaspetsialisti poole."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Ehitusalased tuleohutuseeskirjad on esitatud Vabariigi Valitsuse ma\u0308a\u0308ruses nr. 315 \u201eEhitisele ja selle osale esitatavad tuleohutusno\u0303uded\u201d (edaspidi VV ma\u0308a\u0308rus nr. 315). Fassaadi ja tuulutusvahe pinnakihi no\u0303utav tuletundlikkuse klass so\u0303ltub ehitise tulepu\u0308sivusklassist."}, {"text_idx": "#000022", "text": "TP3-kIassi ehitise va\u0308lisseina ja tuulutusvahe va\u0308liskihi tuletundlikkuse klass on D-s2, d2, mis ei esita piiranguid puitvoodri kasutamiseks."}, {"text_idx": "#000023", "text": "TP2-klassi 3- vo\u0303i 4-korruselise elu- ja bu\u0308roohoone ja kuni 2- korruselise hooldeasutuse va\u0308lisseina ja tuulutusvahe va\u0308liskihi tuletundlikkuse klass on B-s1, d0, teiste TP2-klassi hoonete tuletundlikkuse klass on D-s2, d2. B-s1,d0 klassi ehitusmaterjalide asemel vo\u0303ib eelmainitud juhtudel kasutada D-s2, d2 klassi omi juhul, kui ehitis ja sein on projekteeritud nii, et va\u0308ljaspool su\u0308ttinud tulekahju levimine seina sisse on ku\u0308llalt to\u0303husalt to\u0303kestatud ja hoone on varustatud automaatse kustutussu\u0308steemiga."}, {"text_idx": "#000024", "text": "TP1-klassi ehitise va\u0308lisseina ja tuulutusvahe va\u0308liskihi tuletundlikkuse klass on B-s1, d0. Kuni 4-korruseliste elu- ja bu\u0308roohoonetes (I ja V kasutusviis) vo\u0303ib B-s1, d0 klassi ehitusmaterjalide asemel kasutada D-s2, d2 klassi omi, kui ehitis on varustatud automaatkustutussu\u0308steemiga ja sein on projekteeritud nii, et va\u0308ljaspool su\u0308ttinud tulekahju levimine seina sisse on ku\u0308llalt to\u0303husalt to\u0303kestatud. Lisaks vo\u0303ib kuni 8-korruselistel TP1-klassi hoonete va\u0308lisseina pinnakihis olla D-s2, d2 klassiga osi, kui neid u\u0308mbritsevad tarindid kaitsevad seina pinda tule levimise eest."}, {"text_idx": "#000025", "text": "TP1 ja TP2 hoonete va\u0308lisvoodris tohib puitu kasutada, kaitstes teda tulekaitse vahendiga, kuid siis peab va\u0308ga ta\u0308pselt ja\u0308rgima tulekaitsevahendi tootja paigaldus- ja hooldusno\u0303udeid ning arvestama, et teatud ajaperioodi mo\u0308o\u0308dudes tuleb seda to\u0308o\u0308d uuesti teha. Samuti leevendab piiranguid sprinklerite kasutamine."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Eestis ei ole puidust voodrilaua materjalile sa\u0308testatud u\u0308htseid kvaliteedino\u0303udeid. Soome no\u0303udeid kasutades vo\u0303ib tuua va\u0308lja ja\u0308rgmised kvaliteediklassid:"}, {"text_idx": "#000027", "text": "\u2013 Ko\u0303rgekvaliteediline peaaegu oksteta laud"}, {"text_idx": "#000030", "text": "Millest saavad alguse ehitusprobleemid?Video: kuidas plaatida vannituba10 sammu oma maja ehituseniVideo: bituumensindel katuse paigaldamineSauna ehitus \u2013 millist materjali kasutada?Puitaia ehitamine on lihtne"}]