[{"text_idx": "#000000", "text": "Pildid arhiividest (61)EV 100 ja 100 EH (101)Eesti hobused vo\u0303istlustel (33)EHKU\u0308 10 (9)Eesti hobune (30)Lugejate pildid (32)Hobuste va\u0308rvused (29)"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Hobune (Equus caballus) on u\u0308ks olulisemaid, levinumaid ja armastatumaid koduloomi. Kui veel eelmisel sajandil oli hobustel oluline roll transpordis ja to\u0308o\u0308del, siis ta\u0308naseks pa\u0308evaks on nad kujunenud enamasti spordi- ja lemmikloomaks. Erinevaid hobuseto\u0303uge on sadu \u2013 neist osa on po\u0303lisemad, osa aga hiljutise aretuse tulemus."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Hobuse olulisust silmas pidades tundub uskumatu, et senini ei teatud koduhobuse tegelikku pa\u0308ritolu. Ehk siis seda, kus ja millal praeguse hobuse teekond koos meie \u2013 inimestega \u2013 algas. Kariloomade nagu veiste, lammaste ja kitsede puhul on teadmised nende kodustamisest palju kindlamad. Teadmatuse po\u0303hjuseks vo\u0303iks o\u0308elda, et hobuse ajalugu on va\u0308ga keeruline. Ho\u0303lmab ju see erinevaid metshobuste liike, aga ka erinevaid inimkultuure, kes hobuseid jahtisid vo\u0303i neid kodustada pu\u0308u\u0308dsid. Esines segunemist juba kodustatud ja veel kodustamata populatsioonide vahel. Lisaks on inimesed aastatuhandete jooksul hobuseid mo\u0308o\u0308da ilma laiali vedanud ja juba u\u0308sna varakult teatud omadusi selekteerima hakanud. Seega oli see kauaoodatud ja oluline uudis, kui 2021. aasta oktoobris suur rahvusvaheline teadlaskond eesotsas prof. Ludovic Orlandoga avaldasid tunnustatud teadusajakirjas Nature artikli \u201cThe origins and spread of domestic horses from the Western Eurasian steppes\u201d. Selle artikli po\u0303hiline tulemus oli muuhulgas see, et meie praeguse koduhobuse esivanemad kodustati Po\u0303hja-Euroopa steppides u. 4200 aastat tagasi."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Hobuse kodustamist on uuritud aastaku\u0308mneid. Meie praeguse loo vo\u0303iks aga viia 2018. aastasse, mil ilmus teadusartikkel ajakirjas Science. Avastati, et Botai kultuuri hobused, kes kodustati u. 5500 aastat tagasi ja keda peeti ta\u0308napa\u0308evaste hobuste esivanemateks (n-o\u0308 grupp DOM1 ehk esimesed kodustatud \u2013 domesticated \u2013 hobused), seda ei olnudki. Botai hobused olid hoopis praeguste Przewalski hobuste (Equus ferus przewalskii) esivanemad. See omakorda ta\u0308hendas seda, et Przewalski hobune ei olegi enam viimane sa\u0308ilinud metshobune maailmas, vaid kunagiste DOM1 koduhobuste metsistunud (feral, ferus) ja\u0308rglane. Loomulikult ei ta\u0308hendanud see seda, et Przewalskid kuidagi va\u0308hemva\u0308a\u0308rtuslikemaks oleksid muutunud \u2013 nende sa\u0308ilitamine on ja\u0308tkuvalt oluline nii geneetilise kui liigilise mitmekesisuse mo\u0303ttes. Koduhobuse esivanemate otsingud aga ja\u0308tkusid."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Hobuste geneetiline mitmekesisus on ja\u0308rsult kahanenud"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Ja\u0308rgmine uuring avaldati aastal 2019 teadusajakirjas Cell. Ka siis ei leitud praeguste koduhobuste esivanemat, kuid avastati muud olulist. Na\u0308iteks leiti, et minevikus on olnud mitmeid erinevaid hobuste geneetilisi liine, mis praeguseks on ko\u0303ik va\u0308lja surnud. Samuti leiti, et ta\u0308napa\u0308evased hobused on tegelikkuses u\u0308sna hiljutise aja pa\u0308rand. Esimene n-o\u0308 geneetiline po\u0308o\u0308re hobuse genoomis toimus u. tuhatkond aastat tagasi koos araablaste ekspansiooniga Euroopasse, mil levis ka araabia ta\u0308kkude Y-kromosoom (ehk isaliinid). Teadlaste hinnangul on araabia hobuste Y-kromosoom pa\u0308randunud pea ko\u0303ikidesse ta\u0308napa\u0308eva hobuseto\u0303ugudesse. Teine n-o\u0308 geneetiline po\u0308o\u0308re oli u. 200 aastat tagasi, kui algas laialdane ja valikuline to\u0303uaretus. Sellel oli nii positiivseid (saime kiiremad ja tugevamad hobused) kui ka negatiivseid (geneetilise mitmekesisuse langus, mis omakorda viib erinevate probleemideni) mo\u0303jusid."}, {"text_idx": "#000008", "text": "2021. aastal ajakirjas Nature avaldatud uurimuses jo\u0303uti lo\u0303puks oodatud tulemusteni. Kokku uuriti 273 hobuse genoome, mis pa\u0308rinesid kogu Euraasiast ajavahemikust 50 000 kuni 200 aastat e.m.a. Leiti, et praeguste koduhobuste esivanemad (n-o\u0308 grupp DOM2) hakkasid levima oma algkodust Po\u0303hja-Kaukaasia steppides (Kaspia ja Musta Mere vaheliselt alalt) u\u0308le kogu Euraasia u. 4200 aastat tagasi. Levik oli kiire \u2013 vaid mo\u0303ne sajandiga olid nad asendanud praktiliselt ko\u0303ik eelnevad Euraasias elutsenud (mets)hobuste populatsioonid. Mis oli nende edu po\u0303hjus? Vastus sellele ku\u0308simusele leiti kahest geenist: u\u0308ks neist on seotud taltsa ka\u0308itumisega ja teine tugevama selgrooga. Ja on need ju omadused, mida on inimestel vaja, et oma ratsudel pikki vahemaid katta."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Millised kunagised hobused va\u0308lja vo\u0303isid na\u0308ha?"}, {"text_idx": "#000011", "text": "Arheoloogilised luuleiud kannavad palju informatsiooni. U\u0308ks uurimisvo\u0303imalustest on morfomeetria ehk luude mo\u0303o\u0303tude analu\u0308u\u0308s. Nii saab va\u0308lja arvutada na\u0308iteks hobuste turjako\u0303rgust, aga hinnata ka nende ja\u0308ssakust vo\u0303i saledust. Eestist leitud arheoloogilised hobuseluud viitavad u\u0308ldjuhul va\u0308ikest kasvu hobustele turjako\u0303rgusega vahemikus 128\u2013144 cm (muinasajal veidi va\u0308iksemad, keskajal veidi suuremad; zooarheoloog Liina Maldre andmetel). Alles 19. sajandi leidude hulgas vo\u0303ib kohata suuremaid isendeid turjako\u0303rgusega u\u0308le 160 cm, mis vo\u0303ib viidata tol ajal alanud (to\u0308o\u0308)hobuste su\u0308stemaatilisele to\u0303uaretusele. Seega vo\u0303ime Asva ning Ridala hobuseid ette kujutades vo\u0303rrelda neid praeguste eesti to\u0303ugu hobustega."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Tundub, et karvkatte va\u0308rvus oli inimestele oluline u\u0308sna pea pa\u0308rast hobuse kodustamist. Meelepa\u0308raseid va\u0308rvuseid selekteeriti erinevatel po\u0303hjustel. La\u0308bi aegade on inimeste eelistustel olnud nii praktilisi kui kultuurilisi tagamo\u0303tteid. Kui Botai inimesed eelistasid muuhulgas na\u0308iteks ta\u0308pilisi hobuseid, siis alates keskajast muutus levinuimaks va\u0308rvuseks raudjas."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Kuigi koduhobuste algkodu ja kodustamise aeg on nu\u0308u\u0308d teada, siis uurimisto\u0308o\u0308 ja\u0308tkub. Nii nagu teaduses ikka \u2013 iga uus avastus tekitab juurde uusi ku\u0308simusi. Ka Eestist leitud hobuseluude uuringud ja\u0308tkuvad, sh hobuste funktsioonist ja populatsiooni kujunemisest viimase kolme tuhande aasta jooksul."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Gaunitz C. jt. 2018. Ancient genomes revisit the ancestry of domestic and Przewalski's horses. Science 360(6384), lk 111\u2013114. "}]