[{"text_idx": "#000000", "text": "Poola pealik ja Rootsi riigimees"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Mo\u0303ni aeg pa\u0308rast Liivimaa kuningriigi haledat otsa, 1582. aastal sai siinsete maade valitsejaks Poola kuningas Stefan Batory. Po\u0303ltsamaast sai riigimo\u0303is ning ta\u0308nu Poola inventuuridele teame, mis siin 16. sajandil oli. Riigimo\u0303isa valitsejana mainitakse staarost Rudkowskyt."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Poola vo\u0303imud u\u0308ritasid alates 1583. a Liivimaa so\u0303jastlaastatud alasid taasasustada. 1599. a maarevisjonikomisjoni otsuse ja\u0308rgi \u201eon Po\u0303ltsamaa alevik nu\u0308u\u0308d uuesti asutatud ja sel puhul antakse tema elanikele neljaks aastaks maksuvabadus aleviku kruntide rendist ja turumaksust ning u\u0308htlasi vabastatakse nad ku\u0308u\u0308dikohustusest nii kohaliku staarosti kui ka Po\u0303ltsamaa lossi huvides\u201c. Sama aasta Poola protokollis sisalduv viide bu\u0308rgermeistri (linnapea) majale on aluseks va\u0308itele, et Po\u0303ltsamaa on toona linn olnud. U\u0308ldse olnud siin asulas 50 maja, Lossi- ja Mo\u0303isa ta\u0308navad ja O\u0303petaja plats. Elanike hulgas oli sakslasi, venelasi, poolakaid ja eestlasi. 1601. a elas Po\u0303ltsamaal 34 \u201ebu\u0308rgerit\u201c, kes pidasid u\u0308lal kiriku ja haigla \u2013 Pu\u0308ha Vaimu Hospidali. Nii et meie haigla ajalugu vo\u0303is lausa 1601. aastast alata. Ja\u0308rgnevail so\u0303ja-aastail aga Po\u0303ltsamaa lakkas olemast linn."}, {"text_idx": "#000004", "text": "1. juunil 1601 andis alla Tartu garnison, kolme ta\u0308htsama vangivo\u0303etud va\u0308ejuhi hulgas oli ka liivimaalane Hermann von Wrangell (1587\u20131643), seni Poola, edaspidi Rootsi teenistuses olnud aadlimees. 1621 sai Wrangellist Rootsi feldmarssal, 1623 Po\u0303ltsamaa endise staarostkonna omanik, ta oli ka riigino\u0303unik ja Preisimaa kuberner, 1643 Liivimaa kindralkuberner, La\u0308rjeholmi, Svinsundi, Skoklosteri ja Boglo\u0308sa ha\u0308rra. (Maetud on ta Skoklosteris.) Eks eelko\u0303ige tema so\u0303jalised teened teinudki hertsog Karlist kuninga. Rootsi ka\u0308tte ja\u0308i piirkond pikemaks ajaks, Po\u0303ltsamaa kindlusse tuli Rootsi garnison. Puust ehitatud mo\u0303isahooned paiknesid toona hoopis praeguse Vana-Po\u0303ltsamaa mo\u0303isa pargi alal.See ja\u0308rgnev so\u0303da oli Poola ja Rootsi vaheline vo\u0303itlus, mis paraku peeti maha mitte Poolas ega Rootsis vaid siin. Lell Karl, So\u0308dermanlandi hertsog ja tema vennapoeg, Poola ja Rootsi kuningas Sigismund vo\u0303itlesid Rootsi trooni pa\u0308rast. 1600. aastal ju purustati vana kirik. Hertsog Karl \u2013 tulevane Rootsi kuningas, sest tema vo\u0303itis \u2013 vo\u0303ttis aastal 1600 raevukalt ja suuremate kaotusteta a\u0308ra Pa\u0308rnu linna, Salacgriva, Po\u0303ltsamaa, Laiuse ja Viljandi lossi."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Tegeldi konvendihoone renoveerimisega, o\u0303igupoolest olid juba ordumehed suurtes saalruumides vo\u0303lvlaed raskete renessanslike talalagedega asendanud. Renessansist saab pisut aimu praeguse restorani saali vaadeldes \u2013 Villem Raami uurimisto\u0308o\u0308d arvestavalt projekteeritud hoonel on kahe ruudu mo\u0303o\u0303tmetega saal, va\u0308ikeste ruutudega aknad ning massiivsed talalaed."}, {"text_idx": "#000006", "text": "H. von Wrangell lasi u\u0308les ehitada veskid, rehed ja karjao\u0303ue, mille aga poolakad 1658 maha po\u0303letasid. Taas tuli otsast alata: 1682. a revisjoni protokollides kirjutatakse mo\u0303isast va\u0308ljaspool lossi kiriku vastas (ja\u0308relikult pargi alal). Seal olnud enam kui 20 ehitist: palkidest u\u0308hekorruseline ha\u0308rrastemaja, aidad, tallid, laudad, to\u0303llakuurid, keldrid, maneez\u030c, sepikoda, viinako\u0308o\u0308k. Omaette seisis valitsejamaja koos juurde kuuluvate hoonetega. Vo\u0303ib-olla viimased rootsiaegsed majad meie linnas olid kolm mantelkorstnaga hoonet Lossi ta\u0308naval o\u0303igeusu kirikust Kaarlimo\u0303isa poole kurvi sees. 2000. aasta paiku su\u0308ttisid need mitu korda ning lammutati lo\u0303puks. Omanik Emil Rathlef ma\u0308rkis 1928. a kinnisvara hindamislehel nende ehitamisajaks: rootsiaegsed."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Aurora von Ko\u0308nigsmark on ma\u0308a\u0308ranud mitmeid saatusi, ka Po\u0303ltsamaa oma. Pildil temast kirjutatud raamatu kaas. Foto: "}, {"text_idx": "#000008", "text": "Kuna vana kirik jo\u0303e vasakkaldal oli purustatud ning seda polnud veel taastatud, siis vo\u0303eti ajutiselt garnisoni tarbeks kirikuna kasutusele endine eesva\u0308rav \u2013 kindlust ja suurtu\u0308kitorni u\u0308hendavate mu\u0308u\u0308ride vaheline ruum. Pole aga pu\u0308sivamaid asju ajutistest, nagu elu ikka ja ja\u0308lle na\u0308itab. Nii ongi kirik 1632. aastast peale, peaaegu nelisada aastat samas kohas.1682. a mo\u0303isad riigistati, Po\u0303ltsamaa linnus kustutati Rootsi riigi kindluste nimekirjast kui tarbetu. Kuninglikul ka\u0308sul oli kindlus just eelnenud aastal uuendatud (ka selline ka\u0308itumine pole 21. sajandi leiutis, lugeja kindlasti taipab, millele vihjan). Rajati praegune peava\u0308rav, kuid sel oli va\u0308ga keeruline ja mitmekordne kaitsesu\u0308steem, va\u0308ravaka\u0308iku pikendati sel moel, et ta la\u0308ks u\u0308le vallikraavi mitte otse vaid diagonaalis. 26. veebruari numbris toodud plaanil on see va\u0308ravaka\u0308ik na\u0308ha. Alevis elanud toona u\u0308le kolmesaja saksa perekonna, kuid Po\u0303hjaso\u0303ja algul (12.\u201313. sept 1703) tungisid venelased Po\u0303ltsamaale ja po\u0303letasid kindluse. Kirik taastati 1751. aastaks, vanast suurtu\u0308kitornist sai kooriruum."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Wolmari ja\u0308rel anti mo\u0303isad tema lesele Kristinale (su\u0308ndinud af Vasaborg), kuningas Gustav II Adolfi poja Gustaf Gustafssoni tu\u0308trele elu lo\u0303puni kasutamiseks, kuna tal polnud poegi. Wolmari ja Kristina tu\u0308tar Aurora Polydora sai abielludes perekonnanimeks Oginska. Ainus poeg ja u\u0308ks tu\u0308tar surid noorena. Wolmari ja\u0308rgi sai oma saksakeelse nime Ko\u0303o mo\u0303is \u2013 Wolmarshof.Hermann von Wrangelli perekonnaelu oli mitmekesine, esimese abikaasa Margareta Gripiga kasvatasid nad u\u0308les u\u0308he feldmarssali ja u\u0308he kindralmajori, teise abikaasa Katharina Gyllenstjernaga u\u0308he vabaha\u0308rra. Kolmandaks abikaasaks oli Nassau-Siegeni krahvinna Amalia Magdalena, kes su\u0308nnitas kuus last, need olid ka rohkem Po\u0303ltsamaaga seotud.Hermanni ja\u0308rel oli mo\u0303isaomanikuks tema poeg kindralleitnant Wolmar Wrangel (1641\u20131675), kes aga ei olnud nii ko\u0303va mees kui isa, tema kohta on isegi kasutatud va\u0308ljendit \u201epersonaalset laadi pidur\u201c, ehkki, eks ta olnud ikka va\u0308ga noor ka. Wolmar, vaene mees, suri 34-aastaselt nakkushaigusesse, oli sel ajal Saksamaal Ruhri a\u0308a\u0308res so\u0303java\u0308elaagris. Keegi Wrangelitest Po\u0303ltsamaa kandis maetud ei tohiks olla, pigem ikka Rootsis. Wrangelite vapil aga on linnusemu\u0308u\u0308ri sakmed, pisut laiemad ja arvult va\u0308hem kui Po\u0303ltsamaa linna vapil."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Euroopa ajaloos on aga eriti oluline Hermann Wrangelli vanima tu\u0308tre Maria Christine tu\u0308tar Aurora Maria von Ko\u0308nigsmarck \u2013 arukas ja va\u0308rvikas isiksus, keda Voltaire nimetanud kahe sajandi kuulsaimaks naiseks. Osa daami kuulsusest on seotud Poola kuninga ja Saksi hertsogi August Tugeva armuke olemisega. Seega oleme peres kohanud kahte Aurorat. Aurorade lugu ja\u0308tkub ja\u0308rgmine kord juba pa\u0308rast Po\u0303hjaso\u0303da."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Po\u0303ltsamaa loss ja kirik 19. sajandi lo\u0303pul vo\u0303i 20. sajandi algul. Foto: Po\u0303ltsamaa muuseumi fotokogu"}, {"text_idx": "#000014", "text": "19. sajandist pa\u0308rit linnuse plaanile (EAA.1348.2.282) on lisatud hoonete nimed 1599. aasta inventuurist la\u0308htudes nende ligikaudsesse asukohta. Praegust peava\u0308ravat siis polnud."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Vaata ka Po\u0303ltsamaa Teataja 01.04.2020."}]