[{"text_idx": "#000000", "text": "Pa\u0308eval laiskkull, o\u0308o\u0308sel vilgas ketrajapiiga"}, {"text_idx": "#000001", "text": "O\u0308o\u0308ketraja, pa\u0308evapetis, sa\u0308a\u0308sekull ja kaeratsura \u2013 on vaid mo\u0303ned rohkem kui sajast nimest, mis vanarahvas o\u0308o\u0308sorrile on andnud. Ta\u0308helepanuta pole ja\u0308a\u0308nud ei o\u0308o\u0308soristaja ha\u0308a\u0308l, ka\u0308itumine ega elupaik. Ometi teame selle salapa\u0308rase o\u0308o\u0308linnu elust ja tegemistest Eestis va\u0308he. Ilmselt paljud on tema nurruvat laulu kuulnud vo\u0303i na\u0308inud o\u0308o\u0308ema autotulede valgel teel lo\u0308sutamas, kuid la\u0308hemat tutvust on takutoristajaga o\u0303nnestunud sobitada vaid va\u0308hestel."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Kassikull pole suur, pole pisike ka"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Ra\u0308sta suurune, pikkade tiibade ja pika sabaga. Nokk pisike ja va\u0308ga va\u0308he konksus, jalad lu\u0308hikesed ja tumedad, silmad suured mustpruunid.\nU\u0308lapool tumepruun, halli- ja mustakirju, alapool kollakaspruun, musta viirutusega.\nIsaslinnu tiibadel ja sabanurkadel tunnuslikud kriitvalged laigud, mis emaslinnul ja esimese aasta noorel puuduvad.\nTihti istub maapinnal vo\u0303i lamab puuoksal pikuti selle suunaga, mitte oksaga risti.\nLend ha\u0308a\u0308letu, kakutaoline, seejuures na\u0308ha pikk sirge saba ja pikad kitsad tiivad. Liugleb liikumatuil tiivul, kergelt ja ja\u0308rsult suunda muutes."}, {"text_idx": "#000004", "text": "O\u0308o\u0308sorri ha\u0308a\u0308litsusi on enamasti kuulda ha\u0308mariku ajal ja o\u0308o\u0308siti.\nLaul kaugelekostev (sageli u\u0308le 1 km) vali nurrumine, mis lu\u0308hikeste pausidega kestab tunde."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Hu\u0308u\u0308d lu\u0308hike hele ninaha\u0308a\u0308lne \u201ckru-ik\u201d."}, {"text_idx": "#000007", "text": "O\u0308o\u0308sorr on ra\u0308ndlind. Eestis vo\u0303ib kohata aprilli lo\u0303pust septembri alguseni.\nLa\u0308htuvalt elupaigaspetsiifikast on o\u0308o\u0308sorr u\u0308le Eesti ebau\u0308htlaselt levinud haudelind. Pesitseb u\u0308sna lausaliselt ko\u0303igis suuremates loodusmassiivides, vo\u0303ib aga ta\u0308iesti puududa kultuurmaastiku enamusega piirkondades.\nArvukuseks Eestis hinnati 2013. aastal 10 000-20 000 paari ning arvukus on mo\u0303o\u0303dukalt langev, misto\u0303ttu va\u0308hendati o\u0308o\u0308sorri pesitsusaegset arvukushinnangut Eestis hiljuti 5000-10 000 pesitsuspaarile (EOU\u0308 arvukuste to\u0308o\u0308ru\u0308hm)"}, {"text_idx": "#000008", "text": "O\u0308o\u0308sorr pesitseb ho\u0303redapoolsetes no\u0303mme- ja rabama\u0308nnikutes, mo\u0303nikord ma\u0308nni-segametsade servaosades ja kuivadel puisniitudel, siirdesoometsades vo\u0303i kuivades looma\u0308nnikutes. Vahel ka raiesmikel ja noorendikes, kuid inimasulaid ta va\u0308ldib."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Pa\u0308evasel ajal istub o\u0308o\u0308sorr tihti liikumatult maapinnal vo\u0303i oksal pikuti selle suunaga sulandudes ha\u0308sti u\u0308mbrusega. Lendu la\u0308heb enamasti alles siis kui talle va\u0308ga la\u0308hedale sattuda ning u\u0308ldjuhul lendab vaid veidi kaugemale, et siis ja\u0308lle varjuda."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Pimeduse saabudes suundub o\u0308o\u0308sorr toiduotsingutele. Oma u\u0308llatavalt suurt suuava justkui kahvana kasutades pu\u0308u\u0308ab ta lennult putukaid. Po\u0303hitoiduseks on o\u0308o\u0308liblikad ja mardikad. Saagijahil vo\u0303ib o\u0308o\u0308sorri kohata avatud maastikul kariloomade u\u0308mber tiirutamas vo\u0303i autoteede la\u0308heduses."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Toiduks olevate putukate arvukuse va\u0308henemine pestitsiidide kasutamise to\u0303ttu.\nElupaikade kadumine vo\u0303i degradeerumine intensiivse metsade majandamise ning raadamise tagaja\u0308rjel.\nPesade ja vanalindude langemine ro\u0308o\u0308vloomade (nt siil, nugis, koer) vo\u0303i -lindude (nt vares, harakas, paskna\u0308a\u0308r, kakud) saakobjektiks.\nPesitsusaegne ha\u0308irimine looduses liikujate poolt."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Eestis keelati o\u0308o\u0308sorrijaht juba esimese looduskaitseseadusega 1935. aastal.\nKestvate jahedate ja vihmaste ilmadega tardub o\u0308o\u0308sorr otsekui unne. Tema kehatemperatuur langeb viieteistku\u0308mne kraadini ja ainevahetus aeglustub, et toiduvaesed ajad u\u0308le elada. Tarduni vo\u0303ib kesta mitu pa\u0308eva.\nTa\u0308nu alalo\u0303ualiigeste erilisele ehitusele saab o\u0308o\u0308sorr oma noka va\u0308ga laialt avada, justkui oleks tal suu ko\u0303rvuni. See aitab tal lennult putukaid tabada.\nO\u0308o\u0308sorri u\u0308lanoka tu\u0308vikul on rida pikki ja\u0308iku harjaseid, mille otstarve on ta\u0308pselt teadmata, kuid arvatakse, et need aitavad tabatud putukaid suhu suunata.\nO\u0308o\u0308sorri silmad on suured ja linnu kohta ebatavaliselt liikuvad. Ta vo\u0303ib pead po\u0308o\u0308ramata vaadata ka selja taha.\nOn leitud, et o\u0308o\u0308sorrid munevad kasvava kuu ajal suurema to\u0303ena\u0308osusega kui kahaneva kuu ajal.\nEnne ra\u0308ndele asumist kasvatab o\u0308o\u0308sorr oma kehakaalu 25% vo\u0303i rohkem. U\u0308le kahe kuu va\u0308ltaval ra\u0308ndel la\u0308bib ta rohkem kui 8000 km kiirusega kuni 500 km o\u0308o\u0308 jooksul."}]