[{"text_idx": "#000002", "text": "UudisedKultuurAKEesti uudisedSportVa\u0308rsked raadiouudisedVa\u0308lisuudisedMenurus.err.eeMajandusTeadusnews.err.eeArvamusReitingudIlmViipekeelsedTVETVETV2ETV+RaadioVikerraadioRaadio 2KlassikaraadioRaadio 4Raadio TallinnLasteleJupiterJupiterArhiiv"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Arvustus. Ta\u0308htsatest asjadest saab ooperilavalgi ra\u0308a\u0308kida kunstilise liialduseta"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Jaan Kruusvalli 1983. aastal valminud na\u0308idend \"Pilvede va\u0308rvid\" tekitas omas ajas venevastase so\u0303numiga ku\u0308ll kahinaid ja televisioon salvestas Mikk Mikiveri emotsionaalse lavastuse, kuid ta\u0308napa\u0308eval ei na\u0308idata seda sugugi sageli. Praeguses ajas tuletab Mikiveri mitmekihiline lavastus meile meelde midagi sellist, mille lu\u0308kkaksime parema meelega vaiba alla. Va\u0308he sellest: see meenutab, et minemine ei ole la\u0308bi, et ikka veel on minemiseks po\u0303hjust, et po\u0303hjus peitub sageli eestlaste suutmatuses kokku hoida ja et minemisest on ka kaua pu\u0308u\u0308tud mo\u0308o\u0308da vaadata."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Pa\u0308ev enne Rasmus Puuri ooperi esiettekannet kohtusin so\u0303braga, kes elab juba aastaid va\u0308lismaal ja kelle side siinsega ja\u0308a\u0308b u\u0308ha hapramaks. Pool etenduse aega mo\u0303tlesin, kuidas ma tahaksin, et ka tema lavastust na\u0308eks, sest ja\u0308llena\u0308gemine lo\u0303ppes pisut melanhoolsetes toonides: Eestist lahkumine, miks ja\u0308a\u0308da, miks minna. Paljudest teemadest, mida \"Pilvede va\u0308rvide\" na\u0308idendi ja\u0308rgi ootasin, ooperis juttu ei tehtud, heal juhul viidati vilksamisi, et miks ikkagi minnakse. Jah, sisemine vabadus on po\u0303hiline (mitte raha) ja ehkki va\u0308ikerahva hulgas elamisel on kuhjaga eeliseid, kiputakse u\u0308ksteisele just seda keelama, sest mine tea, mis teised arvavad."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Ooperis \"Pilvede va\u0308rvid\" astub lavale see tavaline visa eestlane, kes na\u0308inud paremaid ja halvemaid aegu, kes ma\u0308letab, kuidas oli supikondi pa\u0308rast ja\u0308rjekorras seista vo\u0303i saia asemel ise karaskit ku\u0308psetada ja kes kunagi ei raatsi midagi a\u0308ra visata, sest kes teab, mis ajad tulevad. Kartulikoorte so\u0308o\u0308mise lubadus on ta\u0308napa\u0308eval ta\u0308ide la\u0308inud, ku\u0308ll teistel po\u0303hjustel: koore all on vitamiinid, see ko\u0303ige tervislikum va\u0308rk."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Kalev (Mati Turi) ja Lagle (Janne S\u030cevts\u030cenko) on selle ooperi kaks sa\u0308ravaimat tegelaskuju, kaks unistajat. Vend ja o\u0303de kuuluvad va\u0308ga kergesti mo\u0303jutatavate inimeste hulka, kes satuvad ho\u0303lpsasti uutest ideedest vaimustusse. Kalev on suur jutumees: kommunistliku partei ridadest lahkub ta laulva revolutsiooni ajal ma\u0308ngleva kergusega ning asub vanemate ees suuga suurt linna tegema, nagu oleks just telerist \"Kaevuteed\" vaadanud.* Augustiputs\u030ci ajal tormab ta aga linna ja hakkab kahtlasi asju ajama. Lagle, seevastu, on unistaja, aga ka tegutseja. Tema ei oota, kuni asjad iseenesest muutuvad, vaid tegutseb perestroika ajal punkarina no\u0303ukogude vo\u0303imu o\u0303o\u0303nestades (muide, esimest korda na\u0308en, et punkarid on Eestis ooperilavale toodud asja pa\u0308rast, mitte nu\u0308u\u0308disaegse lavastuse kohustusliku dekoratsioonina). Tema aariad vabadusest ja armastusest on no\u0303nda tulised ja ometi lapselikult armsad, nagu oleks korraks ooperilavale po\u0303iganud Malviina \"Buratiino seiklustest\". Paraku saab tema mo\u0303o\u0303t ootamisest ta\u0308is ja tee viib Rootsi, kus ta elab ku\u0308lg ku\u0308lje ko\u0303rval somaali immigrantidega ja leiab Jumala. Korralikku to\u0308o\u0308inimest, kes po\u0303llud ku\u0308nnaks ja ku\u0308lvaks ning aiasaadused sisse teeks, ei saa kummastki ja\u0308reltulijast \u2013 sama mure oli teatritu\u0308kis eelmise po\u0303lvkonnaga."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Ko\u0303ige u\u0308llatavam tegelaskuju oli lavastuses Kalevi abikaasa venelannast naine Maria (a\u0308a\u0308rmiselt pingestatud esitus Juuli Lill-Ko\u0308strilt). Vist esimest korda laotatakse ooperilaval eestivenelase hing niimoodi laiali \u2013 ja see on to\u0303esti o\u0303rn, armastusva\u0308a\u0308rne, hooliv ka\u0308sitlus. Maria aaria, kus ta kurdab, et teda perepildile ei vo\u0303eta, oli vanaema Anna (Ita Ever) ilmumise ko\u0303rval u\u0308ks tundelisemaid etenduse hetki. Jah, perepojal on lihtne parteipilet minema visata ja \"va\u0308rvi vahetada\", aga mida peab tegema tema abikaasa, et saada uuel ajal pa\u0308riselt omaks vo\u0303etud?"}, {"text_idx": "#000011", "text": "Kruusvalli-Mikiveri vaimsust ja eesti traditsiooni kannavad po\u0303hiliselt (peale vanaema) edasi isa Kaarel (Jassi Zahharov) ja ema Ell (Helen Lokuta), kusjuures just Ell on teatrilavastuses see, kes Rootsi laevale minemata ja\u0308tab. Nagu teatrilavastuseski, na\u0308eme ooperilaval sageli laste peale ha\u0308a\u0308lt to\u0303stvat isa ja tasast, kaitsvat ema, ehkki mo\u0303lemal on su\u0308dames sama mure: nad ei saa oma ja\u0308reltulijate ka\u0308itumisest aru, kuid pu\u0308u\u0308avad sellest hoolimata neid ikka halvema eest hoida. Nende tegelaskujude mure va\u0308ljendub ko\u0303ige selgemalt ansamblis enne Lagle a\u0308raso\u0303itu: \"On sulle mo\u0303eldes kodu elus hoitud ja sina sellest midagi ei pea.\""}, {"text_idx": "#000013", "text": "Kruusvalli na\u0308idendist tuttava perekonna ja\u0308reltulijate traagika taustal ra\u0308a\u0308gitakse Eesti taasiseseisvumise lugu ja tuuakse lavale selle ta\u0308htsamad su\u0308ndmused. Mind u\u0308llatas, et Rasmus Puur ja libretist Laur Lomper olid otsustanud ooperi su\u0308ndmustiku lo\u0303petada 1991. aastas, mis on u\u0308htlasi helilooja su\u0308nniaasta (ooperi su\u0308ndmustiku seisukohalt on muidugi olulisem, et see aasta ma\u0308rgib Eesti iseseisvuse taastamist). Mo\u0303istan, et tegevusega ta\u0308napa\u0308eva jo\u0303udmine oleks olnud libe tee, kuid ootasin ometi po\u0303nevusega, millised ma\u0308rgilised ajaloosu\u0308ndmused valitakse ja\u0308rgmisena (vahest Eesti krooni tulek vo\u0303i Estonia hukk?) ja millise tegelase vaatenurgast neid tutvustatakse. To\u0303esti, meie mo\u0303ttemaailma kohta on turvaline vihjeid anda mineviku kaudu ja see o\u0303nnestus hiilgavalt. Vo\u0303tame kas vo\u0303i ko\u0303rvaltegelase Madise (Mati Vaikmaa), kes oli no\u0303ukogude ajal salalik KGB-agent, Eesti aja saabudes kandideeris aga riigikogu liikmeks ja vihjas publiku vabastava naerulagina saatel tasuta transpordile."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Kas pingelised ajad sisepoliitikas ja globaalsel skaalal toovad kaasa ka poliitilise ooperi to\u0303usulaine? Seni ongi eesti heliloojate ooperites harilikult piirdutud mineviku analu\u0308u\u0308simisega ja ta\u0308napa\u0308eva eluolu rahule ja\u0308etud. Holokausti teemaga seotud Erkki-Sven Tu\u0308u\u0308ri \"Wallenberg\", Sofi Oksaneni menukil po\u0303hinev ja ku\u0308u\u0308ditamist kajastav Ju\u0308ri Reinvere \"Puhastus\" ning Reinvere libreto kaudu ta\u0308napa\u0308evasemaid poliitilisi aspekte sisaldav \"Peer Gynt\" on ko\u0303ik esietendunud va\u0308lismaal. Ma\u0308rt-Matis Lill koos libretist Jan Kausi ja lavastaja Taago Tubinaga on kevadel Vanemuises esietendunud \"Tulleminekus\" vaadelnud pa\u0308ris huvitava nurga alt so\u0303ja u\u0308ldinimlikke aspekte, nii et see puudutab mo\u0303tteliselt o\u0303rnalt ka ta\u0308napa\u0308eva, ehkki tegevus leiab aset Esimeses maailmaso\u0303jas. So\u0303da, repressioonid ja sellega seotud peataolek on va\u0308ikerahvale tahes-tahtmata ta\u0308htis teema ning ku\u0308llap oli vaid aja ku\u0308simus, et laulev revolutsioon ja iseseisvuse taastaminegi ooperiks vormitakse."}, {"text_idx": "#000015", "text": "1980ndatest on retrorong juba u\u0308le so\u0303itnud, nu\u0308u\u0308d olemegi sobivalt jo\u0303udnud 1990ndatesse, et analu\u0308u\u0308sida, mis po\u0303rgu\u00adhullus meil siin pa\u0308rast okupatsiooni ikke alt vabanemist o\u0303ieti lahti la\u0308ks. Sedasama on ku\u0308situd juba kergemini ja raskemini seeditavates vormides, na\u0308iteks Jaak Kilmi filmides \"Disko ja tuuma\u00adso\u0303da\" ja \"Sangarid\", Triin Ruumeti filmis \"Pa\u0308evad, mis ajasid segadusse\", telesarjas \"ENSV\", sama vo\u0303ib oodata ka 2018. aastaks valmivalt telesarjalt \"Pank\". 1990ndad ei ole veel pa\u0308ris a\u0308ra leierdatud, aga 1980ndad vist ku\u0308ll. Laulva revolutsiooni uurimise ja suureks ma\u0308ngimisega tegid otsa lahti va\u0308lisuurijad ja dokumentalistid, kuid na\u0308ib, et nu\u0308u\u0308d on meil endilgi sellega tekkinud piisav distants. Kui Puuri ooper oli Kruusvalli na\u0308idendist u\u0308ks po\u0303lvkond edasi, siis praegu on u\u0308mmarguselt mo\u0308o\u0308dunud veel u\u0308ks po\u0303lvkond. Praegusest elust teeb siis loodetavasti uues vormis kokkuvo\u0303tte vo\u0303i edasiarenduse keegi kolmas ..."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Ma\u0308rt-Matis Lille ooperiga vo\u0303rreldes on Rasmus Puuri oma muidugi ta\u0308iesti teistsuguse ka\u0308ekirjaga. La\u0308bi lillede fragmentaarse vo\u0303ttestiku asemel on lihtne, loogiline ja ja\u0308lgitav struktuur ning ega mu\u0308u\u0308ti olegi mo\u0303tet kujundada keeruliselt ja abstraktselt. Su\u0308mpaatne on, et meie vabaduse taastamise lugu ei ole pu\u0308u\u0308tud ilustada: inimesed on inimlikud, oma o\u0303ilsate ideede ja veel suuremate puudustega. Eesti keel ko\u0303lab laval ha\u0308sti ja siiralt: selgub, et ta\u0308htsatest asjadest saab ooperilavalgi ra\u0308a\u0308kida kunstilise liialduseta, kui libretistid-dramaturgid on so\u0303naosavad ja piirduvad mo\u0303nusalt koduse riimiga."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Puuri meloodiline muusikagi poeb hinge ning annab sealjuures ha\u0308sti edasi su\u0308ndmustiku meeleolu ja tegelaste siseelu. Muusikale lisavad ikka ja ja\u0308lle va\u0308rvi tuntud ja va\u0308hem tuntud muusikalised tsitaadid: na\u0308iteks punkaritega noorte\u00adrahutuste stseenis oli kuulda J.M.K.E. \"Tere, perestroika!\", u\u0308lem\u00adno\u0303ukogu otsus Eesti taas iseseisvaks kuulutada kutsus aga esile pu\u0308hadushetke, millele aitas kaasa Ernesaksa \"Mu isamaa on minu arm\" meloodia algus. Tervet laulupeo stseeni ma\u0308rkis aga Sarapiku \"Ta lendab mesipuu poole\" harmoonia: heliloojale ei piisanud lihtsalt neljaha\u0308a\u0308lse kooriseadega ma\u0308ngimisest."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Lavastuses on ko\u0303ige ta\u0308htsam, et ko\u0303ik on aus ja usutav, ning see on Roman Baskinil korda la\u0308inud. Lihtne lava\u00adkujundus sisaldab torni, mis vo\u0303ib ta\u0308ita ku\u0308ll majaka vo\u0303i piirikaitserajatise, ku\u0308ll laulupeo\u00addirigendi puldi vo\u0303i burgeriputka funktsiooni. Teine keskne tegevuspaik on rannaku\u0308las elava perekonna ko\u0308o\u0308k, kus alatasa tehakse to\u0308o\u0308d, na\u0308iteks kootakse vo\u0303i lo\u0303igutakse o\u0303unu, et need siis alumiiniumist mahlakeetjasse toppida. Kogu etenduse va\u0308ltel on lava taustal Argo Valdmaa meeldivalt tagasihoidlik video, kus pilvede seest piiluvad vihjed tegevuspaigale vo\u0303i taustsu\u0308steemile."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Kui juba Kruusvalli na\u0308idend Mikiveri lavastuses oli va\u0308ga tundeline, siis Puuri ooper on a\u0308a\u0308retult emotsionaalne. Minul oli hea tunne juba siis, kui Estonia tutvustas plaani kuulutada va\u0308lja ooperi ideekavandi konkurss: harilikult tellitakse ju ooper otse heliloojalt ja selline ootamatu samm oli su\u0308mpaatne. Avalikult teatati heliloojate liidu liikmetele suunatud konkursist 2014. aasta kevadel. Ro\u0303o\u0303m valdas mind siis, kui selgus, Estonia on otsustanud vabariigi 100. su\u0308nnipa\u0308eva ta\u0308histada nii noore, a\u0308sja heliloojate liidu liikmeks vo\u0303etud ning suurvormide vallas veel kogenematu Rasmus Puuri ooperiga. Hiljem olen aru saanud, et Puuri kasuks ra\u0308a\u0308kis ilmselt mitmeku\u0308lgne maailmapilt ja eelko\u0303ige la\u0308hedane kokkupuude kirjanduse ja teatriteadusega, mis aitab loogilise ooperi su\u0308nnile tugevasti kaasa. Vabadusega hakkamasaamine, mida mainib lavastaja Roman Baskin ooperi kavaraamatus, ei paista Puurile endale olevat probleem. Tema on omal nahal tundnud, kuidas va\u0308ikestest asjadest kasvavad suured. Seepa\u0308rast tahan loota, et seda ooperit saab na\u0308ha palju ja see ja\u0308a\u0308b ma\u0308ngukavasse kauaks. Kahju ainult, et ho\u0303re ma\u0308ngukava seda lootust esialgu kuidagi ei kinnita."}, {"text_idx": "#000020", "text": "* Kogupereseriaal \"Kaevutee\" talu pidama hakanud perekond Piirist oli ETV eetris esimest korda 16.01.1988."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Galerii. Estonia etendas su\u0308nnipa\u0308evaks \"Pilvede va\u0308rve\""}, {"text_idx": "#000025", "text": "Estonia teater ta\u0308histab 111. su\u0308nnipa\u0308eva"}, {"text_idx": "#000026", "text": "Klassikaraadio su\u0308giskavas annavad tooni kontserdiu\u0308lekanded ja kultuurisaated"}, {"text_idx": "#000028", "text": "Laura Kalle: teater ei peaks ainult paitama"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Festheartil na\u0308eb LGBT+ maailmakino paremikku"}, {"text_idx": "#000030", "text": "Euribori to\u0303us on perede pangalaenude kulusid to\u0303stnud 400 miljoni vo\u0303rra"}, {"text_idx": "#000032", "text": "Liisbeth Horni uuslavastus esietendub Elektroni kunstisaalis"}, {"text_idx": "#000037", "text": "Arvustus. Dima Diski ulm elu parimast peost, mis kunagi ei saabugi"}, {"text_idx": "#000041", "text": "Mehhikos eesti kunstnike na\u0308ituse avanud kuraator: olen Eestis olles nii palju o\u0303ppinud"}, {"text_idx": "#000043", "text": "Filmiajakirjanik Hollywoodi streigist: mo\u0303ned suuremad filmid on edasi lu\u0308kkunud"}, {"text_idx": "#000045", "text": "Proovi ja\u0308rele: soojendusharjutused Klassikaraadio muusikapa\u0308eva viktoriiniks"}, {"text_idx": "#000046", "text": "Eesti animafilmide muusika sai kogumiku \"Anima pop\""}, {"text_idx": "#000047", "text": "Arvustus. \"Tume paradiis\": pidu peo pa\u0308rast"}, {"text_idx": "#000048", "text": "Haapsalu kultuurikeskuses avati na\u0308itus aulidest"}, {"text_idx": "#000049", "text": "Loodusmuuseumi seenena\u0308itus tegi taasiseseisvunud Eesti ku\u0308lastajarekordi"}, {"text_idx": "#000050", "text": "Teatri- ja muusikamuuseumi kogud kolitakse tuleval aastal Maarjama\u0308ele"}, {"text_idx": "#000051", "text": "Rannarootsi muuseumi na\u0308itusel saab na\u0308ha nii Eesti kui ka va\u0308lismaa ka\u0308bisid"}, {"text_idx": "#000052", "text": "Galerii: loodusmuuseumi na\u0308itusel saab enne metsa minemist endale seened selgeks teha"}, {"text_idx": "#000053", "text": "Edetabel. Aasta parimad albumid 2022"}, {"text_idx": "#000054", "text": "Aasta parimad albumid 2022. Isiklikud edetabelid"}, {"text_idx": "#000059", "text": "Arhiivide u\u0308ldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostu\u0308u\u0308milaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine"}, {"text_idx": "#000060", "text": "Vaegkuuljatele ja -na\u0308gijateleKasutustingimusedIsikuandmete to\u0308o\u0308tlemisestJupiter+Jupiter IOLasteekraanRaadioteater"}]