[{"text_idx": "#000000", "text": "Mida peaksid omavalitsused rohepo\u0308o\u0308rde kiirendamiseks tegema?"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Rohetiiger kui kestliku Eesti nimel tegutsev koosto\u0308o\u0308platvorm koos Arengukoosto\u0308o\u0308 U\u0308marlauaga kogus keskkonnau\u0308hendustelt ja kestliku arenguga tegelevatelt organisatsioonidelt soovitusi kohalikele omavalitsustele. Allja\u0308rgnev koondab 15 keskkonnau\u0308henduse soovitusi, mis aitavad omavalitsustel ta\u0308ita u\u0308leilmseid kestliku arengu keskkonnaeesma\u0308rke ja Eesti 2035 strateegilisi sihte. Need soovitused on vabakonna tellimus kestlikule Eestile."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Kohaliku kestliku arengu keskkonnasoovitused kogusime kokku 2020. aasta lo\u0303pus ning nende analu\u0308u\u0308s ja hindamine toimus 2021. aasta esimestel kuudel. Soovitused aitas veebi panna Andmekool."}, {"text_idx": "#000003", "text": "keskkonna- ja kestliku arengu u\u0308hendustelt kogunes 52 soovitust, mis la\u0308htuvad u\u0308henduste koostatud juhenditest, visioonidest ja uuringutest;\nsoovitused jaotasime kuueks teemaks, mis vastavad omavalitsuste vastutusaladele;\nanalu\u0308u\u0308si ka\u0308igus ta\u0308psustasime soovitusi u\u0308hendustega ning kattuvaid soovitusi liites ja\u0308i lo\u0303ppnimekirja 38 keskkonnasoovitust;\nsoovitusi hindas Eesti Noorte Teaduste Akadeemia to\u0308o\u0308ru\u0308hm, kes to\u0303i igast kategooriast va\u0308lja mo\u0303jusaimad keskkonnateod ja valideeris soovitused teaduslike po\u0303hjendustega."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Soovituste koosloomes osalesid ja\u0308rgmised u\u0308hendused:"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Jaotus kestliku arengu eesma\u0308rkide lo\u0303ikes."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Soovitused kuues kategoorias mo\u0303jususe ja\u0308rjekorras"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Eesma\u0308rk: Sa\u0308ilitada o\u0308kosu\u0308steemid, nende o\u0308koloogiline toimimine ja looduse hu\u0308ved, et tagada vajalik elukvaliteet inimesele ja u\u0308hiskonnale."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Mis suunas peavad omavalitsused liikuma?"}, {"text_idx": "#000009", "text": "Integreerima inimtegevuse ja keskkonnahuvid eeska\u0308tt linnastunud aladel.\nPlaneerima ruumi nii, et elurikkus suureneks ja o\u0308kosu\u0308steemide seisund paraneks.\nInvesteerima bioloogilise mitmekesisuse kaitsesse ja o\u0308kosu\u0308steemide sa\u0308a\u0308stvasse kasutamisse.\nKoolitama ametnikke ja omavalitsuse elanikke, et nad mo\u0303istaksid, kuidas keskkonnaso\u0303bralikumad lahendused to\u0308o\u0308s ja elus aitavad va\u0308ltida kliimaprobleemide su\u0308vendamist."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Hooldada maastikke rohevo\u0303rgustikku arendavalt ja elurikkust toetavalt"}, {"text_idx": "#000011", "text": "1. Kehtestada u\u0308ldplaneeringus rohevo\u0303rgustiku metsades sa\u0308ilitatavate sa\u0308ilikpuude kogus"}, {"text_idx": "#000012", "text": "Soovituse eesma\u0308rkSoovituse eesma\u0308rk on va\u0308hendada metsamajandamise negatiivset mo\u0303ju elurikkusele. Selle saavutamiseks tuleks uuendusraie puhul sa\u0308ilitada sa\u0308ilikpuudena puude koguhulgast 15%, sest alla selle ei ole sa\u0308ilikpuudel elustiku mitmekesisuse sa\u0308ilimisele tuntavat positiivset mo\u0303ju. Suurematel raiesmikel tuleb puid alles ja\u0308tta ru\u0308hmadena, et nad oleksid tuulele vastupidavamad. Sa\u0308ilikpuudeks tuleb valida vo\u0303imalikult ja\u0308medad puud, kuna need on tuulekindlamad ja pakuvad metsaliikidele rohkem elupaiku. Soovituse rakendamine aitab kaasa rohevo\u0303rgustiku ehk o\u0308kosu\u0308steeme u\u0308hendava terviku to\u0303husamale toimimisele ning metsao\u0308kosu\u0308steemide ja\u0308tkusuutlikkusele."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Soovitus on ko\u0303ige asjakohasem rohevo\u0303rgustikku kuuluvatel metsaaladel. Kindlasti tuleb soovitust arvesse vo\u0303tta suurte linnade u\u0308mbruses, kus rohevo\u0303rgustik on ko\u0303ige rohkem ohustatud."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Intensiivne metsamajandus on va\u0308hendanud metsade kvaliteeti elupaikadena ja seeto\u0303ttu kahandanud elurikkust ja halvendanud o\u0308kosu\u0308steemide toimimist (Butchard jt 2010). Sa\u0308ilikpuude kasvama ja\u0308tmine va\u0308hendab metsaraie keskkonnamo\u0303ju ning aitab toetada elurikkust. Mida rohkem sa\u0308ilikpuid metsa ja\u0308etakse, seda positiivsem on mo\u0303ju elurikkusele (Sterkenburg jt 2019, Rosenvald ja Lo\u0303hmus 2008, Fedrowitz jt 2014). Samuti suurendavad sa\u0308ilikpuud rohevo\u0303rgustiku alade sobivust puhkamiseks (Silvennoinen jt 2001). Seega on va\u0308ga vajalik kehtestada rohevo\u0303rgustiku aladele ja\u0308a\u0308vates metsades praegusest rangemad no\u0303uded sa\u0308ilikpuude hulga kohta."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Ka Eestis tehtud uuringud na\u0308itavad, et sa\u0308ilikpuud parandavad elupaigakvaliteeti isegi va\u0308ga intensiivselt majandatavates metsades (Rosenvald jt 2019). 2014. aastast kehtiva metsaseaduse kohaselt tuleb raielangile sa\u0308ilikpuid ja\u0308tta va\u0308hemalt 5 tihumeetrit u\u0308he hektari kohta, u\u0308le 5 hektari suurustel raielankidel no\u0303utakse sa\u0308ilikpuude ja\u0308tmist va\u0308hemalt 10 tihumeetri jagu. Alates 2017. aastast tuleb lageraiete puhul no\u0303utuga sarnases mahus sa\u0308ilikpuid ja\u0308tta ka turbe- ja valikraietel. Siiski on teada, et senises mahus sa\u0308ilikpuud ei taga eesma\u0308rgiks seatud o\u0308koloogilist kasu metsale (Kuuluvainen jt 2019, Fedrowitz jt 2014), ra\u0308a\u0308kimata rohevo\u0303rgustiku sa\u0308ilimisest. Liiga va\u0308ike sa\u0308ilikpuude arv vo\u0303i liiga va\u0308ikesed sa\u0308ilikpuude grupid ei vo\u0303imalda kvaliteetseid elupaiku sa\u0308ilitada ega taga ja\u0308tkusuutlikkust, mida on vaja paljudele metsa eluru\u0308hmadele (Kuuluvainen jt 2019). Suur osa sa\u0308ilikpuid hukkub mo\u0303ne aasta jooksul peale raiet ega ta\u0308ida seega neile pandud ootusi metsao\u0308kosu\u0308steemi hoidmisel (Rosenvald jt 2019)."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Skandinaavia maades ja Soomes peetakse lageraiet peamiseks po\u0303hjuseks, miks paljud metsaliigid on sattunud ohustatud liikide nimekirjadesse (Tingstad jt 2018). Minimaalne sa\u0308ilikpuude arv on Soomes varasemalt 5 puult hektari kohta to\u0303stetud 10 puule hektari kohta, sama tingimus on ka Norras ja Rootsis. Osades piirkondades Po\u0303hja- ja Lo\u0303una-Ameerikas ning Austraalias ja\u0308etakse rohkem kui 30% puudest kasvama sa\u0308ilikpuudena, sa\u0308ilitamise no\u0303uded on seal erinevad ka eritu\u0308u\u0308bilistes ja eri omanike metsades (Gustafsson jt 2012)."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Metsa rohevo\u0303rgustiku toimimise seisukohast vo\u0303ib kaaluda lageraietest loobumist rohevo\u0303rgustiku piirkondades, samas vo\u0303ivad raielangid osutuda just elupaikadeks ja vajalikeks u\u0308hendusteedeks avamaastike liikidele (Ram jt 2020). Seega vo\u0303ib sa\u0308ilikpuude meetod rohevo\u0303rgustikku sobida, kui puid ja\u0308etakse kasvama senisest rohkem. Lageraietest loobumise ja lageraiete vahel on veel muid metsahooldusvariante, mis vo\u0303ivad rohevo\u0303rgustiku piirkonda paremini sobida. Rohevo\u0303rgustikes (vo\u0303i ko\u0303rgendatud avaliku huviga aladel) vo\u0303iks valdavalt kasutada valik- ja turberaieid. Sa\u0308ilikpuude ja\u0308tmine puudutab neid raieviise samamoodi."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Sa\u0308ilikpuude valik peab olema ha\u0308sti la\u0308bimo\u0303eldud, et va\u0308ltida puude kiiret hukkumist pa\u0308rast u\u0308mbritseva metsa raiet (Rosenvald jt 2019). Eelistama peaks suuremaid puid ning puid, mis on kohanenud (pool)avatud tingimustes kasvamisega (Rosenvald jt 2008), samuti tuleks puid sa\u0308ilitada grupiti. Puuliike ja asukohta teadlikult valides ) vo\u0303ib kasvama ja\u0308etud gruppide suremus olla neli korda va\u0308iksem kui hajali ja\u0308etud puude puhul (R. Rosenvald, avaldamata andmed)."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Soovituse esitas: Bioteaduste U\u0308lio\u0303pilaste Selts"}, {"text_idx": "#000020", "text": "Soovitust hindas: Tuul Sepp, Raul Rosenvald"}, {"text_idx": "#000021", "text": "2. Rohevo\u0303rgustiku osadel, mis ja\u0308a\u0308vad kaitsealast va\u0308lja, sa\u0308ilitada metsade ja virgestusalade va\u0308a\u0308rtus ja funktsioonid"}, {"text_idx": "#000022", "text": "Eesma\u0308rk on luua ja sa\u0308ilitada rohevo\u0303rgustikke Eestis. Keskkonnaprobleem, mida rohevo\u0303rgustiku rajamisega lahendatakse, on elupaikade kadumine ja killustumine, millel on tugev negatiivne mo\u0303ju looduslike liikide mitmekesisusele ja arvukusele (Fahring 2003). Rohealade toimimiseks terviklike ja vastupidavate o\u0308kosu\u0308steemidena on oluline u\u0308hendusteede tekitamine elupaiga tuumalade vahel (Liu jt 2018)."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Arendussurve rohevo\u0303rgustikule on olnud viimasel aastaku\u0308mnel ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rne Tallinna ja Tartu ro\u0303ngasvaldades (Poom ja Sepp 2020). Toimiva rohevo\u0303rgustiku ehitamiseks on siiski oluline, et soovitusi vo\u0303etakse arvesse ko\u0303igis omavalitsustes. Rohevo\u0303rgustiku konfliktid avalduvad ko\u0303ige teravamalt seoses tiheasustus- ja to\u0308o\u0308stusaladega ning suurte taristuobjektidega (teed jm), kuid kindlasti on vajalik rohevo\u0303rgustikust johtuvaid po\u0303himo\u0303tteid ja piiranguid rakendada ka metsade majandamisel.Head na\u0308ited"}, {"text_idx": "#000024", "text": "Rohevo\u0303rgustikud on ha\u0308sti va\u0308lja arendatud Po\u0303hjamaades (Nilsson jt 2019, Amorim jt 2021)Juhendid"}, {"text_idx": "#000025", "text": "Omavalitsustele koostatud u\u0308le-eestiline rohevo\u0303rgustiku planeerimisjuhend (Kutsar jt 2018)"}, {"text_idx": "#000026", "text": "Eestis ho\u0303lmab seni planeeritud rohevo\u0303rgustik 55% maismaast. Rohevo\u0303rgustiku eesma\u0308rk on u\u0308hendada sidusalt eri tu\u0308u\u0308pi looduslikke vo\u0303i loodusla\u0308hedasi maa- ja veealasid, et tagada nende o\u0308koloogiline toimimine ning maastike sa\u0308ilimine (Poom ja Sepp 2020). On selge, et rohevo\u0303rgustik praegusel kujul ei kata kogu elurikkuse elupaigavajadusi, nt peaksid olema arvesse vo\u0303etud nii metsaliigid, po\u0303llu- ja niiduliigid kui ka ma\u0308rgalade liigid (Remm jt 2018)."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Pikaajalised uuringud on na\u0308idanud, et u\u0308hendatud elupaikades suureneb liigiline mitmekesisus ja va\u0308heneb liikide kohaliku va\u0308ljasuremise oht (Damschen jt 2019). Rohealade ja metsade sa\u0308ilitamine rohevo\u0303rgustiku elementidena ei va\u0308henda nende rekreatiivset ja sotsiaal-majanduslikku va\u0308a\u0308rtust, vaid vastupidi, suurendavad seda, sest o\u0308koloogiliselt mitmekesiste alade pakutavatest o\u0308kosu\u0308steemi teenustest vo\u0303idavad ka inimesed ja majandus (vt nt Peh jt 2014)."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Liigirikkuse sa\u0308ilitamiseks ei ole muid vo\u0303imalusi kui elupaikade taastamine ja nendevaheliste u\u0308hendusteede tekitamine. Maastike looduskaitselisi eesma\u0308rke on vo\u0303imalik saavutada vaid omavalitsuste pidevas ja ha\u0308sti koordineeritud koosto\u0308o\u0308s ja teaduspo\u0303histe lahenduste abil (Parrot jt 2019)."}, {"text_idx": "#000029", "text": "O\u0308koloogiliselt funktsionaalse rohevo\u0303rgustiku planeerimise teeb va\u0308ga keeruliseks eri liigiru\u0308hmade erinev elupaigakasutus. Kindlasti peab rohevo\u0303rgustik moodustama terviku u\u0308le kogu maa, kuid tervikliku rohevo\u0303rgustiku planeerimist raskendavad omavalitsuste piirid. On juhtumeid, kus u\u0308he omavalitsuse rohevo\u0303rgustiku planeering ei arvesta rohevo\u0303rgustiku paiknemisega naaberomavalitsustes vo\u0303i puudub koosto\u0308o\u0308 samaaegse planeerimisprotsessi ka\u0308igus.Soovituse esitas: Eestimaa Looduse Fond"}, {"text_idx": "#000030", "text": "Soovitust hindas: Tuul Sepp, Jaanus Remm"}, {"text_idx": "#000031", "text": "3. Keelata pesitsusaegsed raied suure asustustihedusega elupaigatu\u0308u\u0308pides"}, {"text_idx": "#000032", "text": "Eesma\u0308rk on va\u0308hendada inimtegevusest tulenevat lindude liigirikkuse ja arvukuse langust ning tagada linnade praeguse linnurikkuse sa\u0308ilimine. Lindude arvukuse ja liigirikkuse langus on ka Eestis u\u0308ha su\u0308venev probleem (European Bird Census Council, Marja ja Nellis 2018, Nellis ja Volke 2019). Arvestades kinnisvara- ja taristuarendusi ning muid lisastressoreid, vo\u0303ib pesitsusaegne raie linnas mo\u0303jutada liike veelgi rohkem kui metsades ning ohustada ka teiste liikide liigirikkust ja sa\u0308ilitamist, misto\u0303ttu puudutab see soovitus nii metsa, parke kui ka muid omavalitsuste rohealasid."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Soovitust on vajalik ja\u0308rgida ko\u0303ikjal, kus metsa ja rohelust on veel piisavalt sa\u0308ilinud. Isegi pargi hooldusto\u0308id planeerides tuleks arvestada raierahuga."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Aruande kohaselt vo\u0303imaldab raierahu (praegu 15. aprill \u2013 15. juuli, kuid seda peaks seoses kliima soojenemisega pikemaks veninud pesitsushooaja to\u0303ttu veelgi pikendama) igal aastal a\u0308ra hoida ku\u0308mnete tuhandete (hinnanguliselt isegi kuni 100 000) linnupoegade hukkumise (Ma\u0308gi 2019) ja vo\u0303iks pidurdada lindude liigirikkuse ja arvukuse langust Eestis. Kuna linnades on pesitsuse algus veelgi varasemaks nihkunud valgusreostuse ja nn soojasaarte to\u0303ttu, tuleks linnades varasema raierahu vo\u0303imalust eriti to\u0303siselt kaaluda. Linnud on head keskkonnaseisundi indikaatorid , seega vo\u0303ivad lindudele suunatud keskkonnasoovitused aidata kaasa ka teiste looduslike liikide (kohalik taimestik, putukad, nahkhiired) liigirikkuse ja arvukuse sa\u0308ilitamisele.Mida rohkem puistupindala omavalitsuse territooriumil esineb ja mida va\u0308hem seda ala ha\u0308iritakse, seda parem on see linnustikule. Paljud inimasustusega seotud keskkonnamuutused (o\u0303hureostus, ko\u0303rgem temperatuur, kohaliku taimestiku va\u0308hesus, mu\u0308rareostus ja putukate va\u0308hesus) mo\u0303jutavad negatiivselt just linnupoegi, misto\u0303ttu vo\u0303ib raierahu inimasustuste la\u0308hedastes metsades olla u\u0308lita\u0308htis tegur, mis asulates ja asulate la\u0308heduses pesitseval linnustikul sa\u0308ilida vo\u0303imaldab.Lisaks raierahu kehtestamisele lindude pesitsusperioodil soovitab Ma\u0308gi (2019) oma aruandes tekitada lisavo\u0303imalusi lindude pesitsemiseks. Selliseks lisatoeks on na\u0308iteks pesakastid o\u0303o\u0303nespesitsejatele (mille puhul tuleb tagada ka iga-aastane pesakastide puhastus), aga ka po\u0303o\u0303sarinde tekitamine parkidesse-asulatesse. Positiivse mo\u0303juga vo\u0303iks olla ka lamapuidu sa\u0308ilitamine (suurendab putukate liigirikkust \u2013 linnupoegade toidubaasi, aga pakub ka osale linnuliikidest pesitsusvo\u0303imalusi ja varjevo\u0303imalust kiskjate eest) ning elurikkust soosiv rohealade hooldus (va\u0308iksem niitmissagedus) (McCleery jt 2012). Toiduks sobivate putukate puudus on u\u0308ks peamisi tegureid, mis asulalindude pesitsusedukust piirab (Seress jt 2020), kuid mida leevendaks elurikkust soosiv hooldus. Ha\u0308iringut (mu\u0308rareostus, o\u0303hureostus) pesitsusajal aitaks va\u0308hendada va\u0308iksem niitmissagedus (vo\u0303i va\u0308hemalt kohati maastikuhoolduses masinate asendamine vikatitega niitmise vo\u0303i karjatamisega). Kuigi uuringuid konkreetselt maastikuhooldusmeetodite mo\u0303just lindude pesitsusedukusele on va\u0308he, on siiski teada, et lindude pesitsusedukus on suurem (po\u0303llumajanduslikel) aladel, kus maastikuhoolduses kasutatakse va\u0308iksema keskkonnamo\u0303juga meetodeid (Stanton jt 2018).Soovituse esitas: Eestimaa Looduse Fond"}, {"text_idx": "#000035", "text": "Soovitust hindas: Tuul Sepp, Marko Ma\u0308gi"}, {"text_idx": "#000036", "text": "4. Lahendada sa\u0308a\u0308stlikult sademevee kogumine ja a\u0308ravool omavalitsuse asutustes ja korrusmajade piirkondades"}, {"text_idx": "#000037", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on arendada omavalitsuse asutustes sa\u0308a\u0308stlikke sademevee kogumise ja a\u0308ravoolu lahendusi, et tagada linnaliste piirkondade vastupidavus muutuvale kliimale, lahendada uputuste ja u\u0308leujutustega seotud probleeme. Uputuste u\u0308ks po\u0303hjus on laienevast ehitustegevusest tulenev vett mittela\u0308bilaskvate pindade lisandumine ja rohealade va\u0308henemine. Sa\u0308a\u0308stlikud sademeveesu\u0308steemid pakuvad sademevee a\u0308rajuhtimisel lahendusi ka korrusamajade piirkondades, kus on va\u0308he haljasalasid."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Soovitus puudutab ko\u0303iki omavalitsusi, aga eelko\u0303ige linnasid."}, {"text_idx": "#000039", "text": "Viimsis ka\u0308ib sa\u0308a\u0308stlike sademeveelahenduste projekt UrbanStorm, kus proovitakse lahendusi praktikas ja koostatakse juhendid teistele omavalitsustele.Kopenhaagenis ja Malmo\u0308s on sa\u0308a\u0308stlike sademeveelahendustega (sustainable urban drainage systems, SUDS) tegeletud juba aastaid ning seeto\u0303ttu peetakse neid linnu valdkonna pioneerideks. Kopenhagenis asuv Augustenborgi o\u0308kolinnak sai oma ta\u0308nase rohelise ilme aastatel 1998\u20132002, enne seda oli seal probleeme u\u0308leujutustega. Linnakus ehitati va\u0308lja sa\u0308a\u0308stlikud sademeveesu\u0308steemid, sh 6 km veekanaleid ja ku\u0308mme tiiki, mis lahendasid probleemi. Vihmavesi immutatakse kanalites, tiikides ja katustel, u\u0308leja\u0308a\u0308v vesi suunatakse kanalisatsiooni. Malmo\u0308 Va\u0308stra Hamneni piirkonnas algas sadamaala arendus elamupiirkonnaks 2001. aastal, kui ehitati valmis Bo01 ala Euroopa elamumessi ajaks. Kogu ala on projekteeritud sa\u0308a\u0308stlikke energia- ja veemajanduse po\u0303himo\u0303tteid ja\u0308rgides. Loe la\u0308hemalt."}, {"text_idx": "#000040", "text": "Taust Paduvihmade ja lume sulamise tagaja\u0308rjel tekkivad uputused on linnakeskkonnas u\u0308ha sagenev vaatepilt. Selle u\u0308ks po\u0303hjus on linnastumisest ning laienevast ehitustegevusest tulenev vett mittela\u0308bilaskvate pindade lisandumine ja rohealade va\u0308henemine. Arendamine toob endaga kaasa tagaja\u0308rjed, mis va\u0308hendavad sademevee pinnasesse imbumist, katkestades seela\u0308bi loodusliku veeringe. Suuremate vihmade korral tekib tehiskattega keskkonnas olukord, kus restkaevud ja sademeveekanalisatsioon ei suuda piisavas koguses vett vastu vo\u0303tta. Tulemuseks on u\u0308leujutused ning kaasnev reostusoht. Sa\u0308a\u0308stlikud sademevee kogumise su\u0308steemid pakuvad nendele probleemidele lahendusi (Ahilan jt 2019, Warner jt 2019)."}, {"text_idx": "#000041", "text": "Kliimateadlased prognoosivad sademete hulga ja valingvihmade sageduse ja\u0308tkuvat kasvu, mis ta\u0308hendab, et tulvade ja uputuste esinemine on ja\u0308rgnevate aastate jooksul suurenemas. Va\u0308rskemad rahvusvahelised keskkonnahinnangud toovad meie piirkonna probleemiks ka puhta po\u0303hjavee va\u0308henemise po\u0303llumajandustegevuse to\u0303ttu."}, {"text_idx": "#000042", "text": "Et tagada linnaliste piirkondade vastupidavus muutuvale kliimale, on vajalik rakendada sa\u0308a\u0308stlikke sademeveesu\u0308steeme. Loodusla\u0308hedased ehk sa\u0308a\u0308stlikud sademeveesu\u0308steemid on sademevee a\u0308rajuhtimisel looduslikke o\u0308kosu\u0308steeme ja\u0308ljendavad rajatised, mis vo\u0303imaldavad sademevee to\u0303husamat ja keskkonnaso\u0303bralikumat ka\u0308itlemist. Loodusla\u0308hedane sademeveesu\u0308steem on ja\u0308rjestikku toimivate sademeveelahenduste ahel, mis ja\u0308rk\u2013ja\u0308rgult va\u0308hendab sademevee kogust ja voolukiirust ning puhastab sademevett erinevatest saasteainetest (nt fosfori- ja la\u0308mmastikuu\u0308hendid, raskmetallid, heljum).Soovituse esitas: Peipsi Koosto\u0308o\u0308 Keskus"}, {"text_idx": "#000043", "text": "Soovitust hindas: Kaur Sarv, Gen Mandre"}, {"text_idx": "#000044", "text": "5. Tellida rohealade uuring ja koostada rohealade kava"}, {"text_idx": "#000045", "text": "Soovituse eesma\u0308rkSoovituse eesma\u0308rk on vo\u0303tta suund rohevo\u0303rgustiku sa\u0308ilimisele ja parendamisele, tehes koosto\u0308o\u0308d ka naaberomavalitsustega. Rohevo\u0303rgustiku sa\u0308ilitamise ja rajamise vajadust keskkonna seisukohalt aitab hinnata omavalitsuse tellitud rohealade uuring. Heas seisundis rohevo\u0303rgustik on vastupidavam kliimamuutuste mo\u0303jule ja aitab ka leevendada kliimamuutuse negatiivset mo\u0303ju inimestele."}, {"text_idx": "#000046", "text": "Rohevo\u0303rgustiku konfliktid avalduvad ko\u0303ige teravamalt tiheasustus- ja to\u0308o\u0308stusaladel ning seoses suurte taristuobjektidega (teed jm), kuid kindlasti on vajalik rohevo\u0303rgustiku po\u0303himo\u0303tteid ja piiranguid rakendada ka metsade majandamisel. Spetsialistidelt uuringu tellimine tagab konkreetse ala puhul parimad meetmed."}, {"text_idx": "#000047", "text": "Omavalitsustele koostatud u\u0308le-eestiline rohevo\u0303rgustiku planeerimisjuhend (Kutsar jt. 2018)"}, {"text_idx": "#000048", "text": "2018. aasta seisuga on terves Eestis ainult 23 kohaliku kaitse all olevat loodusobjekti, seega on kindlasti arenguruumi ja mo\u0303jupotentsiaal vo\u0303iks olla suur. Keskkonnaprobleem, mida rohevo\u0303rgustiku rajamisega lahendatakse, on elupaikade kadumine ja killustumine, millel on tugev negatiivne mo\u0303ju looduslike liikide mitmekesisusele ja arvukusele (Fahring 2003). Rohealade toimimiseks terviklike ja vastupidavate o\u0308kosu\u0308steemidena on oluline u\u0308hendusteede tekitamine elupaiga tuumalade vahel (Liu jt 2018)."}, {"text_idx": "#000049", "text": "Eestis ho\u0303lmab seni planeeritud rohevo\u0303rgustik 55% maismaast. Vo\u0303rgustiku eesma\u0308rk on sidusalt u\u0308hendada eri tu\u0308u\u0308pi looduslikke vo\u0303i loodusla\u0308hedasi maa- ja veealasid, et tagada nende o\u0308koloogiline toimimine ning maastike sa\u0308ilimine (Poom ja Sepp, 2020). On selge, et vo\u0303rgustik praegusel kujul ei kata kogu elurikkuse elupaigavajadusi, nt peaksid olema arvesse vo\u0303etud nii metsaliigid, po\u0303llu- ja niiduliigid kui ka ma\u0308rgalade liigid (Remm jt. 2018). O\u0308koloogiliselt funktsionaalse rohevo\u0303rgustiku planeerimise teeb va\u0308ga keeruliseks eri liigiru\u0308hmade erinev elupaigakasutus. Kindlasti peab rohevo\u0303rgustik moodustama terviku u\u0308le kogu maa, kuid tervikliku rohevo\u0303rgustiku planeerimist raskendavad omavalitsuste piirid. On juhtumeid, kus u\u0308he omavalitsuse rohevo\u0303rgustiku planeering ei arvesta rohevo\u0303rgustiku paiknemisega naaberomavalitsustes vo\u0303i puudub koosto\u0308o\u0308 samaaegse planeerimisprotsessi ka\u0308igus. Haldusreformi tulemusena koostatavate uute u\u0308ldplaneeringute raames vaadatakse u\u0308le ka rohevo\u0303rgustik. Rohevo\u0303rgustikku kuuluvad, kuid kaitsealadest va\u0308lja ja\u0308a\u0308vad loodusalad on vo\u0303tmeta\u0308htsusega vo\u0303rgustiku sidususe tagamisel. Nende alade sa\u0308ilimist ja juurdepa\u0308a\u0308su tagab maakonna- ja u\u0308ldplaneeringute no\u0303ue mitte muuta selliste alade maakasutuse peamist otstarvet (Poom ja Sepp 2020)."}, {"text_idx": "#000050", "text": "Pikaajalised uuringud on na\u0308idanud, et u\u0308hendatud elupaikades suureneb liigiline mitmekesisus ja va\u0308heneb liikide kohaliku va\u0308ljasuremise oht (Damschen jt 2019). Rohealade ja metsade sa\u0308ilitamine rohevo\u0303rgustiku elementidena ei va\u0308henda nende rekreatiivset ja sotsiaal-majanduslikku va\u0308a\u0308rtust, vaid vastupidi, suurendab seda, sest o\u0308koloogiliselt mitmekesiste alade pakutavatest o\u0308kosu\u0308steemi teenustest vo\u0303idavad ka inimesed ja majandus (vt nt Peh jt 2014)."}, {"text_idx": "#000051", "text": "Liigirikkuse sa\u0308ilitamiseks ei ole muid vo\u0303imalusi kui elupaikade taastamine ja nendevaheliste u\u0308hendusteede tekitamine. Maastike looduskaitselisi eesma\u0308rke on vo\u0303imalik saavutada vaid omavalitsuste pidevas ja ha\u0308sti koordineeritud koosto\u0308o\u0308s ja teaduspo\u0303histe lahenduste abil (Parrot jt 2019). Hiljutise u\u0308levaateartikli kohaselt on peamised po\u0303himo\u0303tted, mida rohevo\u0303rgustike planeerimisel silmas pidada, u\u0308hendatus, multifunktsionaalsus, rakendatavus, mitmekesisus, erinevad skaalad kohalikust riikliku tasemeni, koosto\u0308o\u0308 omavalitsuse ja kodanike vahel ning ja\u0308rjepidevus (Monteiro jt 2020)."}, {"text_idx": "#000052", "text": "Kogu piirkonnas alade kaardistamine ning nende seisu kirjeldamine aitab kindlaks ma\u0308a\u0308rata vajalikud tegevused. Spetsialistidelt uuringu tellimine tagab konkreetse ala puhul parimad meetmed."}, {"text_idx": "#000053", "text": "Arendussurve rohevo\u0303rgustikule on olnud viimasel aastaku\u0308mnel ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rne Tallinna ja Tartu ro\u0303ngasvaldades (Poom ja Sepp 2020). Toimiva rohevo\u0303rgustiku ehitamiseks on siiski oluline, et soovitusi vo\u0303etakse arvesse ko\u0303igis omavalitsustes.Rohealade uuringu eesma\u0308rgiks on ta\u0308psustada rohevo\u0303rgustiku koridoride ja tuumikalade olulisust. Uuring peab olema piisavalt u\u0308ksikasjalik, et seal oleks kirjeldatud ko\u0303iki tuumikalasid eraldi ja antud nende sa\u0308ilitamisvajaduse po\u0303hjendus. Lisaks u\u0308ldisele teoreetilisele kirjeldusele peab uuring sisaldama ka va\u0308livaatluste andmeid. Uuringule saab tugineda u\u0308ldplaneerigut koostades, aga ka hilisemaid vaidlusi lahendades."}, {"text_idx": "#000054", "text": "Omavalitsus ja Riigimetsa Majandamise Keskus (RMK) peavad la\u0308bi ra\u0308a\u0308kima ko\u0303rgendatud avaliku huviga (KAH) alade optimaalses multifunktsionaalses majandamises (vo\u0303i majandamata ja\u0308tmises). Omavalitsused vo\u0303iksid RMK-le va\u0308lja pakkuda uusi KAH-alasid, kus mets on raieku\u0308pseks saanud vo\u0303i pargid vo\u0303sastunud. Kindlasti tuleb kaasata kohalikke elanikke ja looduskaitsespetsialiste."}, {"text_idx": "#000056", "text": "6. Seada arengukavas eesma\u0308rgiks elurikkuse suurendamine omavalitsuse maadel ja seda rahastada"}, {"text_idx": "#000057", "text": "Soovituse eesma\u0308rkSoovituse eesma\u0308rk on elurikkust suurendav ja o\u0308kosu\u0308steemide seisundit parandav ruumiplaneerimine. Et tagada looduskeskkonda ja elurikkust toetav inimasulate planeerimine-ehitamine ning rohealade mo\u0303istlik hooldamine, tuleb see kindlaks ma\u0308a\u0308rata arengu- ja tegevuskavades ning selleks ette na\u0308ha ka eelarveraha.. Rohemaid tuleb majandada parimal viisil, et hoida ja suurendada elurikkust ja\u0308rjepideval viisil."}, {"text_idx": "#000058", "text": "Soovitus puudutab ko\u0303iki omavalitsusi. Linnastumise keskkonnamo\u0303ju on aga eriti tugev suuremates linnades ning ELi \u201cElurikkuse strateegia 2030\u201d eesma\u0308rkide kohaselt peaksid esimeses ja\u0308rjekorras tegutsema hakkama linnad, kus on u\u0308le 20 000 elaniku. Seevastu on va\u0308ikelinnades elurikkust soosivaid praktikaid lihtsam ellu viia ja sel moel suurematele eeskuju na\u0308idata."}, {"text_idx": "#000059", "text": "Head na\u0308itedHa\u0308id na\u0308iteid leiab ka Eestist. Na\u0308iteks kureeritud elurikkuse projekt Tartus, linnalehmad Pa\u0308rnu rannaniidul, Viljandi lossima\u0308gesid hooldavad lambad ja Tallinnasse rajatav Putukava\u0308il. Ko\u0303igis nimetatud projektides kasutatavatel maastikuhoolduse vo\u0303tetel on hea teaduslik tugi elurikkuse suurendamiseks. Samuti on headeks na\u0308ideteks Nedremaa puisniidud, rannaniitude hooldamine, ma\u0308rgalade taastamine, linna haljasalade harvem niitmine."}, {"text_idx": "#000060", "text": "TEDx ko\u0303nelus \u201cIga ruutmeeter loeb\u201d"}, {"text_idx": "#000061", "text": "Maastiku linnastumine toimub pea ko\u0303ikjal maailmas kiirenevas tempos ning sellest on saanud u\u0308ks peamisi elupaikade kao ja killustumise po\u0303hjusi (Wilson jt 2016). Kui kasutusele vo\u0303tta looduskeskkonda ja elurikkust toetav inimasulate planeerimine-ehitamine ning rohealade hooldus, on vo\u0303imalik oskusliku ja teadliku la\u0308henemisega pidurdada (ja vahel tagasi po\u0308o\u0308rata) linnastumisega seotud elurikkuse (ja elurikkusega seotud o\u0308kosu\u0308steemi teenuste) kadu (Faeth jt 2011). Praktilisi teaduspo\u0303hiseid soovitusi leiab teaduskirjandusest rohkesti (nt Parris jt 2018). Ka uus Euroopa Liidu \u201cElurikkuse strateegia 2030\u201d seab eesma\u0308rgiks linnao\u0308kosu\u0308steemide kao peatamise ning kutsub u\u0308les heas seisundis o\u0308kosu\u0308steemide, rohelise taristu ja looduspo\u0303histe lahenduste edendamisele linnaruumis. Va\u0308hemalt 20 000 elanikuga linnu kutsutakse u\u0308les arendama va\u0308lja plaani liigirikaste linnamaastike rajamiseks (elurikkad linnametsad, pargid ja aiad, taimestikuga a\u0308a\u0308ristatud ta\u0308navad, linnaniidud, paranenud sidusus jne)."}, {"text_idx": "#000062", "text": "Elurikkuse seisund ja trendid on Eestis sarnased u\u0308leja\u0308a\u0308nud Euroopa omadega, kus suurimad ohutegurid on intensiivne po\u0303llumajandus, linnastumine ja intensiivne metsamajandamine (Euroopa Keskkonnaagentuur 2021). Eesti maastike vo\u0303imest toetada elurikkaid o\u0308kosu\u0308steeme annab hea u\u0308levaate Tartu U\u0308likooli botaanikute loodud rakendus Rohemeeter. See annab ka konkreetseid soovitusi vastavalt kohaliku maastiku omadustele, sest elurikkuse hoidmisel ja taastamisel (ka linnakeskkonnas) on oluline la\u0308htuda asukohast \u2013 igas piirkonnas on elurikkuse taastamiseks ja hoidmiseks spetsiifilised vajadused, mis on tingitud maastiku ajaloost, o\u0308kosu\u0308steemide seisundist ja kohalike liikide ja o\u0308kosu\u0308steemide vajadustest."}, {"text_idx": "#000063", "text": "Suurim probleem elurikkust suurendavate tegevuste ees on linnaruumi kasutushuvide u\u0308hendamine ja erinevate maakasutuslike otsuste oskuslik kombineerimine nii era- kui ka munitsipaalmaadel (Aronson jt 2017). Uuringud on na\u0308idanud, et elanikud u\u0308ldiselt toetavad looduse head ka\u0308eka\u0308iku soodustavaid tegevusi ning soov looduskeskkonna sa\u0308ilimisse panustada on nooremate elanike seas suurem (Fischer jt 2020). Seega tuleks vastavaid tegevusi planeerida koos ko\u0303igi huviru\u0308hmadega \u2013 elanikud, linnaruumis tegutsevad ettevo\u0303tted, taristuomanikud, eksperdid \u2013 ning u\u0308hiselt lahendada maakasutuslike lo\u0303ivsuhete va\u0308ljakutseid. Linnaruumi roheplaneerimisele aitab kaasa huviru\u0308hmade teadlikkus elurikka linnaruumi ta\u0308htsusest inimeste vaimsele ja fu\u0308u\u0308silisele tervisele ning u\u0308ldisele elukvaliteedile linnas (Davies jt 2019)."}, {"text_idx": "#000064", "text": "U\u0308ks va\u0308ljakutseid on ka rohetaristu gentrifikatsioon \u2013 jo\u0303ukamad piirkonnad saavad endale lubada ha\u0308sti toimivat rohetaristut, samas kui n-o\u0308 vaesemates piirkondades rohetaristu kvaliteet langeb (Quastel 2009). Omavalitsused peaksid tagama, et linnaruumi areng oleks ka rohelahenduste osas o\u0303iglane."}, {"text_idx": "#000065", "text": "Ilma elupaikadeta elurikkust ei teki, seega on ainuke realistlik tee liigilise mitmekesisuse ja kohaliku looduse hoidmiseks looduslike elupaikade hoidmine, taastamine ja nende sidususe tagamine. Hea uudis on aga see, et see pole kuigi keeruline ega kallis. Na\u0308iteks on leitud, et ko\u0303ige kuluto\u0303husamad elupaigad inimasulates on linnaniidud, ja\u0308rgnevad linnametsad (Elmqvist jt 2015). Linna rohealadel annab na\u0308iteks elurikkust suurendada vaid hooldusrez\u030ciimi muutusega, va\u0308hendades paiguti niitmise sagedust (Wastian jt 2016)."}, {"text_idx": "#000067", "text": "7. Metsastada omavalitsuse maatulundusmaad ning u\u0308ldkasutatavad rohtalad ja haljakud"}, {"text_idx": "#000068", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on kasutusest va\u0308ljas olevate po\u0303llumaade arvelt suurendada metsamaa pindala, et aidata kaasa kliimamuutuste leevendamisele. Metsa ja muude loodusalade suurendamine parandab elanike elukvaliteeti."}, {"text_idx": "#000069", "text": "Soovitus on oluline ko\u0303igis omavalitsustes, kuid eriti oluline energeetikasektoriga seotud omavalitsustes, kuna valdav osa Eesti su\u0308sihappegaasi heitkogusest tuleneb sellest valdkonnast."}, {"text_idx": "#000070", "text": "Londonis la\u0308bi viidud hindamise tulemusena toovad linnas kasvavad 8 miljonit puud igal aastal kasu umbes 132 miljoni naela eest, peamiselt o\u0303hureostuse va\u0308hendamise kaudu. (Rogers jt 2015)."}, {"text_idx": "#000071", "text": "Rohealade majandamisel ei vo\u0303eta arvesse nende positiivset mo\u0303ju kohalikele elanikele ja linnastunud keskkonnale, kuid rohealadel on to\u0303endatud positiivne mo\u0303ju elanike vaimsele ja fu\u0308u\u0308silisele tervisele (Braubach jt 2017)."}, {"text_idx": "#000072", "text": "Po\u0303llumaade metsastamine, isegi kui need alad ei ole po\u0303llumajanduslikust kasutusest va\u0308ljas, on to\u0303hus viis kliimamuutusi leevendada: uurimused on na\u0308idanud, et nn agrometsandus ehk maaviljelusviis, kus ho\u0303reda puittaimestiku all kasvatatakse po\u0303llukultuure, heina vo\u0303i karjatatakse loomi, suurendab po\u0303llumajandusmaastiku su\u0308siniku sidumise vo\u0303imekust vo\u0303rreldes lagedate po\u0303llumajandusaladega (Zomer jt 2016)."}, {"text_idx": "#000073", "text": "USA po\u0303llumajandusministeeriumi ja teadlaste koosto\u0308o\u0308s la\u0308bi viidud uuring na\u0308itas, et 30 aasta perspektiivis on po\u0303llumajandusmaade metsastamise ning metsamaade taastamise programmide laiendamise hind (6,5 miljardit dollarit) oluliselt va\u0308iksem kui hinnanguline tulu maastiku suurenenud su\u0308siniku sidumise vo\u0303imekusest (93,6 miljardit dollarit) (Watts jt 2021)."}, {"text_idx": "#000074", "text": "Austraalias la\u0308bi viidud uuring na\u0308itas, et va\u0308ikesel skaalal la\u0308henemine puude arvu suurendamisse vo\u0303ib anda kokku paremaid tulemusi kui eesma\u0308rk korraga suuri alasid metsastada. Paljud maaomanikud on no\u0303us va\u0308ikeseid va\u0308hemva\u0308a\u0308rtuslikke maa-alasid metsastama, kuid va\u0308hesed on no\u0303us suuremaid maatulundusmaid metsa alla panema. Toetust metsastamisele kohalike elanike seas suurendab teadlikkus selle mo\u0303just (Schirmer ja Bull 2014)."}, {"text_idx": "#000075", "text": "Va\u0308a\u0308rtuslike po\u0303llumaade metsastamist vo\u0303ivad takistada o\u0303igusaktid (seadusemuudatus va\u0308ljato\u0308o\u0308tamisel, vt \u201eMaaelu ja po\u0303llumajandusturu korraldamise seaduse muutmise ning sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus 309 SE\u201c ning Euroopa toetuste all olevatel maatulundusmaadel (heinamaadel) on piirangud puude arvule."}, {"text_idx": "#000076", "text": "Idee vo\u0303iks aga ha\u0308sti to\u0308o\u0308tada va\u0308iksemate maaribade puhul (teea\u0308a\u0308red, maa-alad omavalitsuse objektide vahel vo\u0303i u\u0308mbruses, kuhu saaks lisada ko\u0303rghaljastust. Samuti saaks omavalitsuste valduses olevaid maa-alasid hooldada nii, et seal kasvaks mitmekesisem taimestik, mis toetaks nii kliima- kui ka elurikkuse eesma\u0308rke."}, {"text_idx": "#000077", "text": "Ma\u0308a\u0308ratleda olulise mo\u0303juga rohealad ja sa\u0308ilitada need"}, {"text_idx": "#000078", "text": "8. Vo\u0303tta ko\u0303rgendatud avaliku huviga metsad kohaliku kaitse alla ja siduda need rohekoridoridega"}, {"text_idx": "#000079", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on sa\u0308ilitada olulise mo\u0303juga rohealad. Keskkonnaprobleem, mida lahendatakse, on elupaikade kadumine ja killustumine, millel on tugev negatiivne mo\u0303ju looduslike liikide mitmekesisusele ja arvukusele (Fahring 2003). Rohealade toimimiseks terviklike ja vastupidavate o\u0308kosu\u0308steemidena on oluline u\u0308hendusteede tekitamine elupaiga tuumalade vahel (Liu jt 2018). Soovituse rakendamisel avaldub positiivne mo\u0303ju elanike paremas tervises, tuule-, lume- ja mu\u0308rato\u0303ketena toimimises, vaba aja veetmise vo\u0303imalustes."}, {"text_idx": "#000080", "text": "Soovitus puudutab ko\u0303iki omavalitsusi. Ko\u0303ige tugevam mo\u0303ju on soovitusel linnades, kus elukeskkond on linnastumise to\u0303ttu ko\u0303ige enam kahjustatud. Samas vo\u0303imaldab hiljutine seadusemuudatus just linnaomavalitsustel rohealadeks kuulutatud metsi paremini kaitsta. Seeto\u0303ttu vajavad linnadest va\u0308ljapoole ja\u0308a\u0308vad, kuid siiski asulate la\u0308histel olevad metsad va\u0308a\u0308rtuslike rohealadena sa\u0308ilimiseks omavalitsuste teadlikku tegutsemist."}, {"text_idx": "#000081", "text": "New Yorgi linnast on teada na\u0308ide, et loodusliku veeringe hoidmisele ja taastamisele (sh linnametsadele) kulutati 1,6 miljardit dollarit, mis tegi a\u0308ra sama to\u0308o\u0308, kui oleks teinud hinnanguliselt 6 miljardit maksev veepuhastusjaam (+250 miljonit aastas to\u0308o\u0308kuludena) (Nowak jt 2006)."}, {"text_idx": "#000082", "text": "Londonis tehtud hindamise tulemusena toovad linnas kasvavad 8 miljonit puud iga aasta kasu umbes 132 miljoni naela eest, peamiselt o\u0303hureostuse va\u0308hendamise kaudu. (Rogers jt 2015)."}, {"text_idx": "#000083", "text": "Kohalik omavalitsus peab koosto\u0308o\u0308s kohalike elanikega ma\u0308a\u0308rama olulise mo\u0303juga rohealad, mis tuleb sa\u0308ilitada. Nende rohealade oluline mo\u0303ju avaldub elanike paremas tervises, tuule-, lume- ja mu\u0308rato\u0303ketena toimimises, vaba aja veetmise vo\u0303imaluste pakkumises. Omavalitsus peab olulise mo\u0303juga rohealasid kaitsma u\u0308ldplaneeringu, kohalike omavalitsuste loodud looduskaitsealade vo\u0303i teiste meetmetega."}, {"text_idx": "#000084", "text": "2020. aastal jo\u0303ustunud metsaseaduse muudatus sa\u0308testab, et kui metsaomanik soovib raiuda metsa piirkonnas, mis on planeeringuga ma\u0308a\u0308ratud linna kui asustusu\u0308ksuse rohealaks, peab tal selleks olema kohaliku omavalitsuse no\u0303usolek. Raie koosko\u0303lastatakse kohaliku omavalitsusega enne metsateatise esitamist (metsaseaduse \u00a7 42 lg 3, vt ka \u201eMetsaseaduse ja looduskaitseseaduse muutmise seaduse\u201c eelno\u0303u nr 396 SE teise lugemise seletuskiri)."}, {"text_idx": "#000085", "text": "See muudatus paneb vastutuse asulametsade eest kohalikule omavalitsusele, kellel tuleb arvestada nii kohalikule kogukonnale kui ka laiemalt linnaloodusele ja linnakeskkonnale avalduvate mo\u0303judega. Omavalitsusel tuleb linnametsade kaitse eelnevalt u\u0308ldplaneeringu menetluses la\u0308bi mo\u0303elda ning erinevaid huve kaaludes piirangud paika panna."}, {"text_idx": "#000086", "text": "Raske vo\u0303ib olla piirangute seadmine eraomanike maadele. Kui piirangud on ulatuslikud, tuleb omavalitsusel arvestada kuludega kinnistu vo\u0303i selle osa sundvo\u0303o\u0303randamisele vo\u0303i sundvalduse seadmisele. Kui linnametsa kaitseks ra\u0308a\u0308givad kaalukad avalikud huvid ning omavalitsus on oma plaani elluviimisel kindlameelne, vo\u0303iks lahendus siiski toimida."}, {"text_idx": "#000087", "text": "Metsaseaduse muudatus ei laiene aga linnadest va\u0308iksematele asulatele, kus metsaalade kaitse on kohalike elanike elukvaliteedi seisukohalt samuti oluline. Nendes piirkondades on omavalitsustel seega keerulisem rohealadel olevaid metsi kaitsta. Ka sellisel juhul saab omavalitsus ma\u0308a\u0308rata metsaala na\u0308iteks rohekoridoriks vo\u0303i va\u0308a\u0308rtuslikuks rohealaks. Kuna metsateatise menetluses ei ku\u0308sita selliste alade puhul aga omavalitsuse koosko\u0303lastust, vo\u0303ib kaitse praktikas va\u0308heto\u0303husaks osutuda."}, {"text_idx": "#000088", "text": "Kohalike kaitsealade ma\u0308a\u0308ramise kohta on Riigikohus selgitanud, et objekti kohaliku kaitse alla vo\u0303tmiseks ei pea a\u0308ra na\u0308itama selle va\u0308a\u0308rtuslikkust kogu Eesti jaoks. Asjakohasteks kaalutlusteks vo\u0303ivad olla ka loodusobjekti olulisus kogukonnale, puhkemajanduslik potentsiaal jms (Riigikohtu halduskolleegiumi 30. mai 2019. a otsus asjas nr 3-17-563, p 9). Seega on omavalitsusel vo\u0303imalik sekkuda rohealade saatusesse ka kohaliku kaitse alla vo\u0303tmise menetluste kaudu. Selliste alade loomise praktika kohta pole siinkirjutajatel andmeid. Eeldada vo\u0303ib, et meetme toimimisele vo\u0303iksid kaasa aidata koolitused vm selgitusto\u0308o\u0308 kohalikes omavalitsustes."}, {"text_idx": "#000089", "text": "Kuna asulametsad aitavad puhastada pinnavett ning mulla veetsu\u0308kleid, siis vo\u0303imaldavad metsad hoida kokku raha, mida linnad kulutaksid veepuhastusele ja a\u0308ravoolu reguleerimisele."}, {"text_idx": "#000090", "text": "Rahvusvahelised regulatsioonid ei sa\u0308testa otseselt linnametsade (ja asulametsade) kaitset, kuid pakuvad selle korraldamiseks juhiseid ja tuge. Na\u0308iteks vo\u0303ib abiks olla U\u0308RO keskkonnaprogramm vo\u0303i Euroopa Liidu \u201cElurikkuse strateegia 2030\u201d, mis keskendub muu hulgas linnaloodusele. Teiste riikide kohalikes seadustes on linnametsad tavaliselt seotud kindla funktsiooniga rohealadega, nagu pargid, aiad, botaanikaaiad, surnuaiad. Nende kaitse so\u0303ltub seeto\u0303ttu konkreetse ala funktsioonist ega ka\u0308sitle asulametsade pakutavaid o\u0308kosu\u0308steemi teenuseid tervikuna (Salbitano jt 2016)."}, {"text_idx": "#000091", "text": "Soovituse sisu on ma\u0308a\u0308rata koos kohalike elanikega olulise mo\u0303juga rohealad ja kaitsta neid u\u0308ldplaneeringu, kohalike omavalitsuste loodud looduskaitsealade vo\u0303i teiste meetmetega. Ko\u0303rgendatud avaliku huviga (KAH) metsade piirid tuleb u\u0308ldplaneeringus ma\u0308a\u0308ratleda nii, et ko\u0303igepealt kogub omavalitsus elanikelt info oluliste metsade kohta, mida peaks majandama elanikega arvestavamal viisil, ja leppima osapooltega kokku, millised majandamisviisid oleksid nende alade va\u0308a\u0308rtuste sa\u0308ilitamiseks vo\u0303imalikud."}, {"text_idx": "#000092", "text": "Keskkonnaagentuuri andmeil on Eestis 2018. aasta seisuga ainult 23 kohaliku kaitse all olevat loodusobjekti. Kui suurendada kohalike kaitsealade ja -objektide arvu, on sellel suur positiivne mo\u0303ju. Rohealadel on to\u0303endatud positiivne mo\u0303ju elanike vaimsele ja fu\u0308u\u0308silisele tervisele (Braubach jt 2017). Rohealade majandamisel ei vo\u0303eta praegu arvesse nende positiivset mo\u0303ju kohalikele elanikele ja linnastunud keskkonnale."}, {"text_idx": "#000093", "text": "Asulasiseste puudesalude ja metsade parem kaitse aitaks leevendada mitmeid linnastumisega seotud probleeme, sh sademevee a\u0308ravoolu, mulla geokeemiliste tsu\u0308klite reguleerimist, keemilise ja peenosakeste reostuse va\u0308hendamist, vee puhastamist ja temperatuuri reguleerimist (Liveseley jt 2016 ja selle viited u\u0308ksikuurimustele). Seega oleks asulapuude ko\u0303rgem va\u0308a\u0308rtustamine ja otsustavam kaitsmine tegelikult linnale kokkuhoiuvo\u0303imalus u\u0308lal loetletud tervishoiu ja elukeskkonna kvaliteediga seotud probleemide lahendamisel. Linnametsade oluline roll linna elukvaliteedi ja o\u0308kosu\u0308steemi teenuste hoidmisel vo\u0303imendub veelgi kliimamuutustega."}, {"text_idx": "#000094", "text": "Paikades, kus ku\u0308simuseks on peamiselt mu\u0308rareostus (linnades ja tiheasustusega aladel) on vo\u0303imalik transpordimu\u0308ra va\u0308hendada, kui viia ellu Eesti liiklusohutusprogrammi (LOP) soovitus va\u0308hendada so\u0303idukite liikumiskiirust kesklinnades 30 km/h-ni ja mitmerajalistel teedel 50 km/h-ni (nagu on tehtud Bru\u0308sselis ja Madridis). Lisaks mu\u0308ra va\u0308hendamisele aitab so\u0303idukite kiiruste va\u0308hendamine saavutada ka heitmete va\u0308hendamise, energiato\u0303hususe, liiklusohutuse ja elukeskkonna parandamise eesma\u0308rke."}, {"text_idx": "#000097", "text": "9. Ma\u0308a\u0308ratleda koos elanikega kohalikud looduskaitsevajadused ja paluda looduskaitseekspertidelt piirkonda sobivaid lahendusi"}, {"text_idx": "#000098", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on parandada omavalitsustes looduskaitseliste teadmiste asjakohasust ja kvaliteeti. Kaardistamata kaitsealuste objektide ja liikide puhul vo\u0303ib kahjustamine toimuda teadmatusest. Probleemiks on ka keskkonda kahjustav ja/vo\u0303i va\u0308heto\u0303hus tegevus kahjurliikide to\u0303rjel, samuti vo\u0303o\u0303rliikide levitamine. Soovituse tagaja\u0308rjeks on kohalike elanike suurem kaasatus ja huvi kohalike looduskaitseobjektide ja keskkonnaprobleemide vastu ning teadlikum ka\u0308itumine nende elusolenditega seotud keskkonnaprobleemide lahendamisel. Tulemuseks vo\u0303iks olla to\u0303husam keskkonnakaitse ja kiirem reageerimine keskkonnaprobleemidele."}, {"text_idx": "#000099", "text": "Probleemi lahenduseks on oluline viia omavalitsuse tasandil kokku kohaliku kogukonna jaoks olulised paigad ja va\u0308a\u0308rtused ning elurikkuse valdkonna eksperditeadmised. Teadmatus vo\u0303ib kaasa tuua kaitsealuste objektide ja liikide kahjustamise, keskkonda kahjustava ja/vo\u0303i va\u0308heto\u0303husa tegevuse kahjurliikide to\u0303rjel ning vo\u0303o\u0303rliikide levitamise."}, {"text_idx": "#000100", "text": "Kui omavalitsusel puuduvad andmed oluliste rohealade kohta, tuleb tellida ekspertanalu\u0308u\u0308s. Oluline on teada ja\u0308rgmist:"}, {"text_idx": "#000101", "text": "millised on metsades olevad kooslused;\nkas metsades on riikliku kaitse all olevaid liike ja va\u0308a\u0308riselupaiku;\nmilliseid metsa-alasid kasutatakse virgestus- vo\u0303i marjametsadena;\nmillised metsad kaitsevad asulat keskkonnamo\u0303jude eest;\nkuidas seonduvad omavalitsuse haldusalal olevad metsad piirnevate omavalitsuste rohevo\u0303rgustikuga."}, {"text_idx": "#000102", "text": "Looduskaitseline info koondatakse Eestis keskkonnaregistrisse ja selle andmestiku rakendus on Eesti Looduse Infosu\u0308steem ehk EELIS. Kuigi teoreetiliselt saab siia kanda va\u0308ga mitmekesist infot, siis eeska\u0308tt koondatakse siia infot, mis vo\u0303ib seada maa kasutajale piiranguid, nt kaitsealade piirid, u\u0308ksikobjektid, kaitsealuste liikide leiukohad, veekaitsevo\u0308o\u0308ndid jms. Kuna liigiinfo menetlemise vo\u0303ime on piiratud, on seni prioriteediks on seatud peamiselt I ja II kaitsekategooria liigid ning vo\u0303o\u0303rliikidest peamiselt karuputked."}, {"text_idx": "#000103", "text": "EELISesse kantakse ka loodusvaatluste andmebaasi esitatud kinnitatud infot. Liigiinfo kirjete juures on tavaliselt info vaid kirje tekke kohta (s.o andmed vaatleja ja sisestamise aja kohta). Kaitstavate pindalaobjektide puhul on kaardirakenduses esitatud selle piirid ning lingid kaitsekorda kehtestavatele o\u0303igusaktidele, mis osutavad selle alaga seotud piirangutele. Tulevikus on EELISe arenduse ka\u0308igus plaanis liikide leidumuse ko\u0303rval esitada ka liikide kaitse- ja ohjamiskavade info, mida praegu tuleb otsida liigi tegevuskavast, mis on avaldatud Keskkonnaameti ja Keskkonnaminsiteeriumi kodulehel. Ko\u0303ikide liikide kohta kahjuks kava ei ole."}, {"text_idx": "#000104", "text": "Vo\u0303o\u0303rliikide puhul oleks vaja rohkematele liikidele praktilisi to\u0303rjejuhiseid, hetkel on juhised olemas karuputke, vereva lemmmaltsa ja hispaania teeteo kohta."}, {"text_idx": "#000105", "text": "Kohaliku omavalitsuse spetsialistid pa\u0308a\u0308sevad ligi kogu ametlikule keskkonnaandmestikule, mis on looduskaitse aluseks. Keskkonnaagentuur (KAUR) vastutab EELISe eest ning omavalitsuse keskkonnaspetsialistidel on vo\u0303imalik EELISes andmeid vaadata (u\u0308ldjuhul pole neil o\u0303igust teha muudatusi), samuti on vo\u0303imalik osaleda EELISe kasutamise koolitustel."}, {"text_idx": "#000106", "text": "Kuna osa liike vo\u0303ivad olla ha\u0308irimisele tundlikud, on looduskaitseseaduse alusel keelatud avaldada massimeedias (sh internetis) I ja II kaitsekategooria liigi leiukohti, misto\u0303ttu see andmestik ei ole ka avalikkusele ligipa\u0308a\u0308setav. Kui eraisiku maalt leitakse I vo\u0303i II kaitsekategooria liik, siis saadetakse talle selle kohta u\u0308hekordne teavitus. Samuti selgitab notar maa ostjale ostetava maaga seonduvaid piiranguid, sh kaitsealuste liikide leidumist. Ka eraomanikul on metsaregistrisse sisse logides vo\u0303imalik na\u0308ha oma maal leiduvate kaitsealuste liikide infot (lisaks metsaelupaikadele ka muud elupaigad). Seega on infole ligipa\u0308a\u0308s olemas omavalitsuse spetsialistil ja maaomanikul, kuid kohalikul elanikul, kes tahaks midagi head a\u0308ra teha, va\u0308ga lihtsat viisi infole ligi pa\u0308a\u0308seda pole. Kui tahta na\u0308iteks talgukorras looduskaitseto\u0308id teha, tuleb tegevust planeerida koos omavalitsusega ja teha koosto\u0308o\u0308d vabau\u0308hendustega nagu ELF."}, {"text_idx": "#000107", "text": "Kvaliteetne liikide leviku info (pildi, liigi arvukuse, kuupa\u0308eva ja ma\u0308a\u0308raja kontaktiga) on va\u0308ga va\u0308a\u0308rtuslik, olgu tegemist kas kaitsealuste, n-o\u0308 tavaliste vo\u0303i ka vo\u0303o\u0303rliikidega. Seda tasub alati loodusvaatluste andmebaasi lisada (uuendatud ja mugav mobiilirakendus peaks valmima 2021. aasta mais). Sellist infot saab looduse kaitseks koguda ja esitada igau\u0308ks ja kui see info on esitatud, saab riik otsuseid tehes vo\u0303i tegevuste koosko\u0303lastusi andes seda arvesse vo\u0303tta."}, {"text_idx": "#000108", "text": "Soovituse esitas: Eestimaa Looduse Fond"}, {"text_idx": "#000110", "text": "10. Teha igau\u0308hele ka\u0308ttesaadavaks info omavalitsuse kaitse all olevatest aladest ja u\u0308ksikobjektidest ning nendega seotud piirangutest"}, {"text_idx": "#000111", "text": "Soovituse eesma\u0308rkEesma\u0308rk on looduskaitselise ning keskkonnainfo ka\u0308ttesaadavamaks muutmine ja seela\u0308bi elanike teadlikkuse suurendamine. Probleem seisneb looduskaitselise ning keskkonnainfo va\u0308heses ka\u0308ttesaadavuses. Igau\u0308he looduskaitse kontseptsiooni rakendamiseks omavalitsustes on vaja kokku viia kohaliku kogukonna jaoks olulised paigad ja va\u0308a\u0308rtused ning elurikkuse valdkonna eksperditeadmised."}, {"text_idx": "#000112", "text": "Kanadas Briti Columbias la\u0308bi viidud projektis toodi veebiplatvormidel kokku kohalikud elanikud, omavalitsused ja keskkonnaeksperdid, et rakendada kogukonnapo\u0303hiselt kliimamuutuste pidurdamisega seotud innovatsioone. Kasutati viit suhtluskanalit: teadusuuringute veebiraamatukogu, e-dialoogid (reaalajas tekstipo\u0303hine suhtlus teadlaste ja praktikute vahel, kus avalikkus sai ku\u0308simusi ja kommentaare lisada), veebifoorumid, sotsiaalmeedia ja kogemuste vahetamise kaudu o\u0303ppimise toetamine. Igal kanalil oli oma veebilahendus. Projekti tulemusena leiti, et teadlikkuse suurendamine ja info ka\u0308ttesaadavus on vo\u0303tmeta\u0308htsusega kohalike elanike kaasamisel (Newell ja Dale 2015)."}, {"text_idx": "#000113", "text": "Looduskaitsealasid ja u\u0308ksikobjekte esile to\u0303stes loome inimestele vo\u0303imaluse avastada kohalikku loodust. Niisama ta\u0308htis on ka piirangute tutvustamine et ko\u0303ik mo\u0303istaksid u\u0308heselt, kuidas kaitstavat ala mitte liigselt ha\u0308irida. Omavalitsuse kindel seisukoht teeb ka metsade majandamise la\u0308bipaistvamaks."}, {"text_idx": "#000114", "text": "Omavalitsuse aladel leiduvate ohustatud liikide tutvustamine o\u0303petab inimesi neid rohkem ma\u0308rkama, va\u0308hendab kaitsealuste liikide teadmatut ha\u0308vitamist arendusto\u0308o\u0308del ja ho\u0303lbustab nende o\u0303iguslikku ka\u0308sitlemist."}, {"text_idx": "#000115", "text": "Ka looduslike kahjurite ohjamine on keskkonnaku\u0308simus. Kui teha inimestele selgeks ja kergelt ka\u0308ttesaadavaks erinevate tegevuste mo\u0303ju keskkonnale (nii positiivsed kui negatiivsed), vo\u0303tavad inimesed to\u0303enduspo\u0303hisema hoiaku, mis omakorda viib oma ka\u0308itumise mo\u0303istmisele ja ka harjumuste muutmisele."}, {"text_idx": "#000116", "text": "Soovituse eesma\u0308rgi saavutamiseks on vaja koosto\u0308o\u0308d loodusteadlaste, looduskaitse spetsialistide, kohaliku omavalitsuse ja kohalike elanike vahel, et selgitada va\u0308lja kohalikud looduskaitse vajadused ning peamised elusolenditest tulenevad keskkonnaohud."}, {"text_idx": "#000117", "text": "Alt u\u0308les la\u0308henemisel kogutud teemade po\u0303hjal saavad spetsialistid va\u0308lja pakkuda just sellesse piirkonda sobivaid lahendusi ja soovitusi. Alt u\u0308les ja u\u0308levalt alla la\u0308henemise kombineerimine on to\u0303hus keskkonnakaitse meetod (Ouyang jt 2020) ning teadlikkus kohalikest liikidest ja nende vajadustest aitab va\u0308hendada kohalike elanike keskkonda kahjustavat tegevust (Eesti po\u0303llupidajaid kaasav uuring, Herzon ja Mikk 2007). Seega on vaja edendada inimeste huvi looduse ja elusolendite vastu."}, {"text_idx": "#000118", "text": "Selline kohalikele elanikele suunatud ja kohalikul keskkonnal po\u0303hinev teavitussu\u0308steem on to\u0303ena\u0308oliselt to\u0303husam viis eesma\u0308rgi saavutamiseks kui praegu saadaval olevad laiemad ja u\u0308ldisemad materjalid. La\u0308henemine, mille eesma\u0308rk on leida kohalikud lahendused kohalikele probleemidele aitab kaasa ka globaalsete keskkonnaprobleemide lahendamisele (Schramm jt 2020)."}, {"text_idx": "#000120", "text": "Eesma\u0308rk: Va\u0308hendada oma territooriumil o\u0308koloogilist jalaja\u0308lge ja vo\u0303imaldada seda teha ka elanikel."}, {"text_idx": "#000121", "text": "Kuna energia on osa ko\u0303igist ta\u0308napa\u0308eva probleemidest ja vo\u0303imalustest, on see ka suurim kliimamuutuste po\u0303hjustaja: energeetika po\u0303hjustab 60% kogu maailma kasvuhoonegaaside heitest. Eestis on energeetikasektor suurim kasvuhoonegaaside tekitaja: 2018. aastal oli energeetika osakaal koguheitest 88%. Energeetikasektor ho\u0303lmab elektri- ja soojatootmist ning ku\u0308tuste kasutamist to\u0308o\u0308stuses, transpordis, a\u0308ri- ja avalikus sektoris, kodumajapidamistes ja po\u0303llumajanduses."}, {"text_idx": "#000122", "text": "Soodustama taastuvenergia kasutamist ja hajutama taastuvenergia tootmist.\nVa\u0308hendama energiatarvet oma territooriumil ja asutustes.\nPlaneerima ruumi ja taristut la\u0308htuvalt taastuvenergeetika vajadustest."}, {"text_idx": "#000123", "text": "Seos kestliku arengu eesma\u0308rkidega:SDG 7: ja\u0308tkusuutlik energeetikaSDG 13: kliimamuutustega kohanemine"}, {"text_idx": "#000124", "text": "Strateegiliselt planeerida taastuvenergiale ja energiasa\u0308a\u0308stule u\u0308leminek"}, {"text_idx": "#000125", "text": "11. Koostada kliima- ja energiakava, arvestades su\u0308sinikuheite va\u0308hendamise ja taastuvenergia edendamise po\u0303himo\u0303tteid"}, {"text_idx": "#000126", "text": "Seada omavalitsuses eesma\u0308rk va\u0308hendada kohalikku kasvuhoonegaaside heidet ja to\u0308o\u0308tada selle elluviimiseks va\u0308lja vajalik strateegia. Selleks strateegiaks sobib kliima- ja energiakava. Kliimakava on oluline sisend omavalitsuse arengukavasse, mis peab muu hulgas kajastama looduskeskkonna pikaajalisi suundumusi ja vajadusi. Kliimakava alusel saab omavalitsus taotleda raha roheinvesteeringuteks."}, {"text_idx": "#000127", "text": "Soovituse rakendamisel aitab omavalitsus kaasa sellele, et Eesti saab taastuvenergiale (pa\u0308ike ja tuul) u\u0308le minna vajalikus tempos. Kui omavalitsuses on paigas taastuvenergia arendamise po\u0303hiprintsiibid ja/vo\u0303i kindlad alad taastuvenergia arendamiseks maakonnaplaneeringus vo\u0303i u\u0308ldplaneeringus, ei pea omavalitsus iga juhtumit eraldi kaaluma ega pelgama kogukonna vastuseisu."}, {"text_idx": "#000128", "text": "Soovitus on ko\u0303ige asjakohasem omavalitsustes, kus veel pole kliimakava."}, {"text_idx": "#000129", "text": "Hiiumaa valla energia- ja kliimakava on esimene kinnitatud kliimakava Eestis. Kavaga seatakse eesma\u0308rk keskkonnaso\u0303bralikule ja -sa\u0308a\u0308stlikule ka\u0308itumisele, selle teadvustamisele ning roheenergia laialdasemale kasutuselevo\u0303tule."}, {"text_idx": "#000130", "text": "Tartu kliimakava \u201cTartu energia 2030\u201d seab eesma\u0308rgiks Tartu kliimaneutraalsuse 2050. aastaks ja kliimamuutustega kohanemise."}, {"text_idx": "#000131", "text": "Tallinna sa\u0308a\u0308stva energiamajanduse ja kliimamuutustega kohanemise kava seab eesma\u0308rgiks saada pealinn 2050. aastaks kliimaneutraalseks, va\u0308hendades linnaelu ja majanduse mo\u0303ju kliimale ning tehes seda majandust ja linnakeskkonda rikastaval viisil."}, {"text_idx": "#000132", "text": "Keskkonnaministeeriumi juhis energia- ja kliimateemade analu\u0308u\u0308simiseks\nEuroopa linnapeade pakti kliimasoojenemisega kohanemise juhised ja to\u0308o\u0308riistad"}, {"text_idx": "#000133", "text": "Omavalitsuse kohustus arvestada kliimaprobleemidega, samuti neist vo\u0303rsuvate ohtudega elurikkusele tuleneb juba olemasolevast o\u0303iguslikust raamistikust. Oluline on see, et omavalitsused teadvustaksid oma rolli ja vastutust kliimaeesma\u0308rkide poole liikumisel. Samuti peab omavalitsusetele olema tagatud asjakohane riiklik raamistik ning kvaliteetne, va\u0308rskemaid teaduspo\u0303hiseid ja\u0308reldusi kajastav info kaalutlusotsuste langetamiseks."}, {"text_idx": "#000134", "text": "Keskkonnau\u0308henduste energeetikavisiooni kohaselt koosneb kliima- ja energiakava koostamine ja\u0308rgmistest sammudest:"}, {"text_idx": "#000135", "text": "Kasvuhoonegaaside heitmete hetkeseisu ja emissioonide va\u0308hendamise potentsiaali va\u0308ljaselgitamine. Kui seda pole varem tehtud, on vaja la\u0308bi viia va\u0308rsked uuringud omavalitsuse energiatarbimise ja kasvuhoonegaaside emissioonide kohta ning ma\u0308a\u0308rata kindlaks omavalitsuse energiasa\u0308a\u0308stu potentsiaal ning taastuvenergia tootmise ja kasutamise potentsiaal.\nTeaduspo\u0303hine eesma\u0308rkide seadmine, mille ka\u0308igus selgitatakse va\u0308lja, mida riiklikult, ELi ja maailma tasemel vo\u0303etud kliimaeesma\u0308rgid konkreetsele omavalitsusele ta\u0308hendavad ning kui palju raha on tarvis kliimaneutraalse majanduse suunas liikumiseks. Seatud eesma\u0308rkidele tuginedes lu\u0308hikese kuni keskpika perspektiiviga kasvuhoonegaaside emissioonide va\u0308hendamise strateegia va\u0308ljato\u0308o\u0308tamine koos konkreetsete vahe-eesma\u0308rkide ja ja\u0308relevalvega.\nKasvuhoonegaaside heitmete va\u0308hendamisega seotud strateegia ja progressi avalikult ka\u0308ttesaadavaks tegemine. Avalikustamisel saab tugineda TCFD-lt (kliimaga seotud finantsteabe avalikustamise to\u0308o\u0308ru\u0308hm) saadud soovitustele, mida kohandada Eesti omavalitsuste kasvuhoonegaaside heitmete va\u0308hendamiseks neljal tasandil:\nstrateegia (kirjeldatud kliimamuutusega seotud riskid ja vo\u0303imalused vo\u0303etud eesma\u0308rgi taustal),\nriski- ja vo\u0303imaluste juhtimine (heitmetega seotud riskide ja eesma\u0308rkide integreerimine omavalitsuse olemasolevatesse protsessidesse) ja\nheitmete va\u0308hendamisega seotud mo\u0303o\u0303dikud ja eesma\u0308rgid (sh regulaarne aruandlus)"}, {"text_idx": "#000136", "text": "strateegia (kirjeldatud kliimamuutusega seotud riskid ja vo\u0303imalused vo\u0303etud eesma\u0308rgi taustal),\nriski- ja vo\u0303imaluste juhtimine (heitmetega seotud riskide ja eesma\u0308rkide integreerimine omavalitsuse olemasolevatesse protsessidesse) ja\nheitmete va\u0308hendamisega seotud mo\u0303o\u0303dikud ja eesma\u0308rgid (sh regulaarne aruandlus)"}, {"text_idx": "#000137", "text": "Kui omavalitsus avalikustab kliima- ja energiakava elluviimise e-to\u0308o\u0308laua ja uuendab seda reguaarselt, on ka elanikel vo\u0303imalik mo\u0303ista, miks erinevaid su\u0308sinikueheite va\u0308hendamise tegevusi tehakse ja kuidas kodukoha tulemus paraneb. Lisaks TCFD-le vo\u0303ib kasutada erasektori algatuse Science Based Targets viisi, kuidas avalikustada kliima- ja energiakavade po\u0303hjal selgelt seatud ja va\u0308lja o\u0308eldud su\u0308sinikuheite va\u0308hendamise arveesma\u0308rgid."}, {"text_idx": "#000138", "text": "Oluline on silmas pidada, et munitsipaalsektori energiatarbimine ja heide on enamikus omavalitsustes elamusektori, a\u0308risektori ja eratranspordiga vo\u0303rreldes marginaalne. Seega on oluline munitsipaalsektori meetmete ko\u0303rvale luua meetmeid, mis soodustavad kiiret emissioonide va\u0308henemist teistes sektorites. Teaduskirjanduses on kirjeldatud Inglismaa kohalike omavalitsuste edusamme ja raskusi kliimaku\u0308simustega tegelemisel. Seejuures on esile toodud kogukonnaga ja valitsusva\u0308liste organisatsioonidega sisseseatud koosto\u0308o\u0308 olulisust (Atkinson 2013). Probleemne on aga kliimaeesma\u0308rkide saavutamiseks vajalike meetmete koormavus ning tulususe pikk perspektiiv, misto\u0303ttu vo\u0303ib kannatada valimistsu\u0308klitest so\u0303ltuvate poliitikute motivatsioon kliimaprobleemidega tegeleda. Oluline on see, et keskvalitsus tagaks piisava toe ja info kohaliku tasandi otsuste tegemiseks (Atkinson 2013)."}, {"text_idx": "#000139", "text": "Uus-Meremaa omavalitsuste puhul on ma\u0308rgitud, et kohalike plaanide ja kavade abil on vo\u0303imalik va\u0308ga to\u0303husalt tegeleda nii kliimaprobleemidega kui ka kaasnevate ohtudega elurikkusele, ku\u0308ll aga on seejuures u\u0308lioluline, et otsuseid toetaks kvaliteetne teaduslik info. Raskusi vo\u0303ib tekitada eraomanike vastuseis nende o\u0303igusi piiravatele avalikke huve teenivatele meetmetele, misto\u0303ttu on oluline va\u0308lja to\u0308o\u0308tada asjakohased kompensatsioonimeetmed (Warnock ja Wheen 2008)."}, {"text_idx": "#000140", "text": "A\u0308rama\u0308rkimist va\u0308a\u0308rib, et Euroopa kohtud on ja\u0308rjepanu tunnustanud keskkonnaorganisatsioonide ja u\u0308ksikisikute o\u0303igust no\u0303uda riikidelt ja kohalikelt omavalitsustelt kliimaeesma\u0308rkide ning tulevaste po\u0303lvkondade o\u0303igustega koosko\u0303lalisi meetmeid, plaane ja kavasid (nt Urgenda kaasus Hollandis (2019), Friends of the Irish Environment kaasus Iirimaal, Commune de Grande-Synthe (2020) ja Notre Affaire a\u0300 tous (2021) kaasused Prantsusmaal, lisaks menetluses olev Portugali noorte kliimakaebus Euroopa Inimo\u0303iguste Kohtus)."}, {"text_idx": "#000142", "text": "Soovitust hindas: Mario Kadastik, Pihel Kuusk"}, {"text_idx": "#000143", "text": "12. U\u0308ld- vo\u0303i maakonnaplaneeringus ma\u0308a\u0308rata kindlad alad taastuvenergia arendamiseks"}, {"text_idx": "#000144", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on kavandada tuule- ja pa\u0308ikeseelektri tootmisjaamade ruumiline paigutus. Lihtsustada ja kiirendada uute tootmisjaamade loomist, andes varakult selged juhised, mis piirkondades on see lubatud vo\u0303i keelatud ning millistes mastaapides. Kui ruumiline paigutus selge, saab omavalitsus lihtsustada tuule- ja pa\u0308ikeseparkide rajamiseks lubade andmist, et aidata kaasa Eesti u\u0308leminekule taastuvenergia kasutamisele."}, {"text_idx": "#000145", "text": "Hetkel on mitmed arendused takerdunud regulatiivsesse kontrolli, kuna keskkonnamo\u0303jude uuringud, keskvo\u0303rgu vo\u0303imekus vo\u0303i muud takistused on selgunud alles pikaajalise koosko\u0303lastuse faasis."}, {"text_idx": "#000146", "text": "Soovitus on eriti asjakohane rannikua\u0308a\u0308re omavalitsustes, kus peab arvestama vo\u0303imalike tuuleparkide, merepo\u0303hja, lindude ra\u0308nde ja teiste aspektidega. Tuuleenergia suurem kasutamine mo\u0303jutab Eesti po\u0303hja- ja la\u0308a\u0308neranniku alasid, kus eelplaneerimine ja mo\u0303jude uuringud lihtsustaksid ja kiirendaksid tuuleparkide va\u0308ljaehitamist."}, {"text_idx": "#000147", "text": "tuleb jaamade paigutamisel toetuda po\u0303hjalikele keskkonnamo\u0303ju uuringutele, sh va\u0308lito\u0308o\u0308dele. Jaamu ei tohi paigutada kaitsealuste loodusobjektide ja selliste liikide nagu ro\u0308o\u0308vlindude, veelindude, nahkhiirte, hu\u0308ljeste, lendorava elupaikade vahetusse la\u0308hedusse ega olulistele liikumisteedele. Jaamade paigutamisel tuleb eelistada mitmeotstarbelist maakasutust vo\u0303i asukohti, kus puudub ruumikonkurents teiste maakasutusviisidega, na\u0308iteks hoonete katused ja suletud karja\u0308a\u0308rid."}, {"text_idx": "#000148", "text": "Suurbritannias kaalutakse tulevikku vaatavalt erinevaid regionaalseid vo\u0303imalusi, kuhu ja kui palju on paigaldatud eri tu\u0308u\u0308pi vo\u0303imsust ning mis oleks seal teoreetiline maksimum. Selline etteplaneerimine annab vo\u0303imaluse kogukonnal mo\u0303ttega harjuda ning lihtsustab ka loamentlust."}, {"text_idx": "#000149", "text": "Taastuvenergia jaoks vajaliku maakasutuse etteplaneerimine annab ka investoritele parema tulevikuvaate ja vo\u0303imekuse planeerida."}, {"text_idx": "#000150", "text": "Siiski peab tuule- ja pa\u0308ikeseenergiajaamade ruumilisel planeerimisel arvestama mitme aspektiga (Wright jt 2016). 1. Iga konkreetne arendusprojekt on erinev, seega on keskkonnamo\u0303jude ja teised uuringud vaja teha igau\u0308he kohta eraldi. Samal ajal on looduskaitseaspektid, na\u0308iteks erinevate liikide elualad, ta\u0308pselt teada, mis vo\u0303imaldab need koos u\u0308mbrusega parkide alana va\u0308listada."}, {"text_idx": "#000151", "text": "2. Multifunktsionaalsus: taastuvenergiajaamu on vo\u0303imalik rajada piirkondadesse, kus need ei vo\u0303ta a\u0308ra muud kasulikku maapinda. Na\u0308iteks kavandada pa\u0308ikesepaneelid katustele vo\u0303i paigaldada maapargid postide otsa (nn kahene kasutus, ingl dual use). On selgunud, et mitmed teraviljad vo\u0303i o\u0303istaimed kasvavad poolvarjus paremini kui lauspa\u0308ikeses. See vo\u0303imaldab sama maapinda kasutada tolmeldajate kasvatamiseks vo\u0303i viljapo\u0303ldudena."}, {"text_idx": "#000152", "text": "Etteplaneeritud taastuvenergia kasutusalad vo\u0303i kasutusvormid lihtsustavad detailplaneeringute kinnitamist ja ehituslubade protsessi. See omakorda muudab jaamade planeerimise investoritele huvipakkuvamaks. (Planning for Renewable... 2009)"}, {"text_idx": "#000153", "text": "Soovituse esitas: Eestimaa Looduse Fond, Mondo"}, {"text_idx": "#000154", "text": "Suurendada taastuvenergia tootmist ja kasutamist"}, {"text_idx": "#000155", "text": "13. Kasutada omavalitsuse asutustes 100% taastuvatest ja kestlikest allikatest pa\u0308rinevat energiat"}, {"text_idx": "#000156", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on suurendada roheenergia tarbimist omavalitsuse eeskuju kaudu. Samas on oluline eristada, milline on roheline energia ja milline mitte."}, {"text_idx": "#000157", "text": "Tartu linnaasutused ja ta\u0308navavalgustus on alates 2021. aastast roheelektri peal.\nTallinna munitsipaalhooned on 2020. aastast roheenergia peal."}, {"text_idx": "#000159", "text": "Euroopas levinud praktika kohaselt tarbivad omavalitsused oma asutustes ja territooriumil taastuvenergiat."}, {"text_idx": "#000160", "text": "Eestis on praegu probleem, et energiapaketid ei ole selgelt eristatud (nt must, hall ja roheline elekter). Rohepakettide u\u0308le arvestuse pidamine tagab ostetud ja toodetud energia bilansi. U\u0308htlasi motiveerib see rohkem kasutama taastuvenergiat."}, {"text_idx": "#000161", "text": "Omavalitsuse eeskuju taastuvenergia kasutajana vo\u0303ib motiveerida elanikke roheenergiale u\u0308le minema."}, {"text_idx": "#000162", "text": "14. Vo\u0303imaldada va\u0308iketootjatel energiaturul osaleda, luues energiau\u0308histuid vo\u0303i soodustades kogukondade energiau\u0308histuid"}, {"text_idx": "#000163", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on demokratiseerida elektriturgu ehk va\u0308hendada lo\u0303hesid energiaturul tegutsevate suurettevo\u0303tjate ja eraalgatuste vahel. Energiau\u0308histute algatajate ja omanike ringis on elanikud ise. U\u0308histud aitavad inimestel taastuvenergeetikat paremini mo\u0303ista ning panustada selle osakaalu suurendamisse. Seega saab energiau\u0308histute kaudu inimeste ka\u0308itumist suunata."}, {"text_idx": "#000164", "text": "Energiau\u0308histute loomine laiendab vo\u0303imalusi va\u0308ikeinvestoritel ja teistel turuhuvilistel liituda roheenergia tootmisega. Seela\u0308bi va\u0308heneb nii omavalitsuse kui ka riigi su\u0308sinikujalaja\u0308lg ja kiireneb rohepo\u0308o\u0308re."}, {"text_idx": "#000165", "text": "Keskkonnau\u0308henduste energeetikavisiooni kohaselt saab omavalitsus kodanikke senisest rohkem rohepo\u0308o\u0308rdesse kaasata just energiau\u0308histute kaudu. Energia u\u0308histulise tootmise kaudu on kodanikud algusest peale kaasatud."}, {"text_idx": "#000166", "text": "Eestis moodustavad taastuvenergia tootmise praegu suurinvestorite tootmiskeskused ja u\u0308ksikisikute kodused lahendused. Vahepealsed kooperatiivsed lahendused peaaegu puuduvad, kuna see on seadustega piiratud."}, {"text_idx": "#000167", "text": "Taastuvenergia odavus ja ka\u0308ttesaadavus ning hajatootmise vo\u0303imalus avavad tee uute tegutsejate sisenemiseks elektriturule. Nende seas on u\u0308le Euroopa ja\u0308rjest tekkivad energiau\u0308histud, mille algatajate ja omanike ringis on kohalikud elanikud ise. Teiste riikide kogemus na\u0308itab, et u\u0308histuliste omandivormide kaasabil on vo\u0303imalik leida sobivat tasakaalu kohalike omavalitsuste, kogukondade ja taastuvenergia arendajate huvide vahel. Niiviisi suurendatakse so\u0303ltumatust monopolidest, luuakse rohkem va\u0308a\u0308rtust oma kodukohta ja kiirendatakse taastuvenergiale u\u0308leminekut. Energiau\u0308histute loomiseks on just nu\u0308u\u0308d o\u0303ige aeg, kuna Euroopa Liidu o\u0303igustik on a\u0308sja muutunud energia u\u0308histootmist soosivamaks. (Keskkonnau\u0308henduste energeetikavisioon 2021)"}, {"text_idx": "#000168", "text": "Energiau\u0308histud on mitmes Euroopa riigis levinud. Eriti eesrindlik on Saksamaa, kus peaaegu pool kogu toodetud roheenergiast ostetakse energiau\u0308histute ka\u0308est."}, {"text_idx": "#000169", "text": "Soovituse esitas: Eesti Roheline Liikumine"}, {"text_idx": "#000170", "text": "15. Va\u0308hendada energiatarbimist ja lo\u0303petada ebavajalik energiakasutus omavalitsuse territooriumil ja asutustes"}, {"text_idx": "#000171", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on va\u0308hendada energiakulu igal elualal, sa\u0308ilitades u\u0308hiskondliku heaolu. Energiasa\u0308a\u0308stu saab saavutada, kui loobuda energiamahukate luksuskaupade ja -teenuste u\u0308leliigsest tarbimisest."}, {"text_idx": "#000172", "text": "Suure o\u0308koloogilise jalaja\u0308ljega riikides nagu Eesti on vo\u0303imalik energia tarbimist efektiivsussa\u0308a\u0308stu ja energia kokkuhoiu tulemusena oluliselt va\u0308hendada ilma ja\u0308releandmiseta u\u0308hiskondlikus heaolus. U\u0308leliigsest tarbimisest loobumise korral ja\u0308a\u0308ksid inimestele endiselt alles ko\u0303ik ta\u0308napa\u0308evased mugavused nagu soe ja valgustatud tuba, internetiu\u0308hendus ja vajalik kodutehnika, samuti sa\u0308iliks ko\u0303igi oluliste avalike teenuste ka\u0308ttesaadavus. Seejuures va\u0308heneks u\u0308leliigsest tootmisest tingitud to\u0308o\u0308tundide arv ja inimestel oleks oluliselt rohkem aega tegeleda na\u0308iteks iseendale ja oma kogukonnale va\u0308a\u0308rtust loovate tegevustega. Mo\u0303istagi tuleb see, millest ta\u0308pselt u\u0308hiskond on valmis loobuma, leppida kokku demokraatlikul teel."}, {"text_idx": "#000173", "text": "Omavalitsus saab inimestele soovitada, kuidas olla sa\u0308a\u0308stlikum, pakkudes suuniseid ja alternatiive (nt ho\u0303o\u0303glampide asendamine LED-pirnidega, elektriauto kasutamine sisepo\u0303lemismootoriga auto asemel jne). Ko\u0303ige jo\u0303ulisemalt muudab energiapillavat ka\u0308itumist va\u0308hemalt sama heade alternatiivide pakkumine vo\u0303i maksusu\u0308steemi muutmine, mis muudab reostavama toote/teenuse piisavalt kalliks, et kogutud maksulisaga saab toote/teenuse keskkonnamo\u0303ju heastada (nn su\u0308sinikumaks) (Girod jt 2014)."}, {"text_idx": "#000174", "text": "Eesma\u0308rk: Jo\u0303uda ringmajandusse, kus ressursse kasutatakse sa\u0308a\u0308stlikult ja kokkuhoidlikult, hoides neid ringluses nende ko\u0303rgeimas va\u0308a\u0308rtuses vo\u0303imalikult kaua, ning nii, et po\u0303letusse ja ladestusse suunatakse ja\u0308a\u0308tmeid minimaalselt."}, {"text_idx": "#000175", "text": "2022. aasta lo\u0303puks looma koosto\u0308o\u0308s kohalike ettevo\u0303tetega esimesed korduskasutussu\u0308steemid ja\u0308a\u0308tmetekke va\u0308hendamiseks ja tagama elanikele ja\u0308a\u0308tmete liigiti kohtkogumise vo\u0303imalused, et suunata ringlusse oluliselt rohkem materjale kui praegu.\nFinantsstiimulitega soodustama kohalike korduskasutussu\u0308steemide teket: suunama investeeringud kohalike korduskasutuslahenduste (paranduskohad, renditeenused, jagamisteenused) ka\u0308ivitamiseks, et luua uusi to\u0308o\u0308kohti ja va\u0308hendada ja\u0308a\u0308tmeteket.\nMuutma olemasolevaid hankelepinguid ja tagama uute hangete puhul, et ko\u0303igil omavalitsuse territooriumil elavatel ja tegutsevatel ja\u0308a\u0308tmevaldajatel (kinnistu vo\u0303i ehitise omanikel, korteriu\u0308histutel ja teistel ja\u0308a\u0308tmetekitajatel) oleks liigiti kohtkogumise vo\u0303imalus.\nTagama liigiti kogutud ja\u0308a\u0308tmete u\u0308leandmise teenuse ko\u0303igile omavalitsuse territooriumil elavatele ja tegutsevatele ja\u0308a\u0308tmevaldajatele.\nVa\u0308a\u0308rindama bioja\u0308a\u0308tmeid, et va\u0308hendada kohalike po\u0303llumajandusettevo\u0303tete ja elanike kasvuhoonegaase ning toota taastuvenergiat ja orgaanilisi va\u0308etisi."}, {"text_idx": "#000176", "text": "Suurendada korduskasutussu\u0308steemide ja ja\u0308a\u0308tmete liigiti kohtkogumise ka\u0308ttesaadavust"}, {"text_idx": "#000177", "text": "16. Soodustada kohalike korduskasutussu\u0308steemide teket ja kasvu"}, {"text_idx": "#000178", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on suunata investeeringud kohalike korduskasutuslahenduste (paranduskohad, renditeenused, jagamisteenused) tekkeks ja to\u0308o\u0308lesaamiseks."}, {"text_idx": "#000179", "text": "Korduskasutussu\u0308steem \u2013 teenusepakkuja loodud su\u0308steem, mis annab tarbijatele ringlusse esemed (nt topsid, no\u0303ud, to\u0308o\u0308riistad) nende esmaotstarbeks ning tagab nende esemete puhtuse, korrashoiu ja vajaduse korral parandamise."}, {"text_idx": "#000180", "text": "Soovituse rakendamisel va\u0308heneb ja\u0308a\u0308tmete teke, suureneb asjade ja materjalide korduskasutus ning tekib uusi to\u0308o\u0308kohti (Hoog ja Ballinger 2015)."}, {"text_idx": "#000181", "text": "Kohalikud korduskasutussu\u0308steemid, sadu na\u0308iteid u\u0308le maailma (Appendix I)\nTalutoodete kojukande teenus The Modern Milkman. Inglismaal mu\u0308u\u0308b mahla ja piima korduskasutatavates pakendites. Tu\u0308hi taara kogutakse kliendi juurest kokku ning suunatakse tagasi kohaliku tootja juurde.\nU\u0308le 2500 kohviku Saksamaal kasutab pandikohvitassi jagamissu\u0308steemi RECUP. Mu\u0308u\u0308jad saavad veebi kaudu registreeruda ja kliendid rakenduses otsida, millisesse kohvikkuse on vo\u0303imalik tops pandiraha vastu tagastada."}, {"text_idx": "#000183", "text": "Omavalitsus saab soodustada korduskasutus- ja asjadevahetuspunktide teket olemasolevate ja\u0308a\u0308tmejaamade juurde, et pikendada kasutusko\u0303lblike toodete eluiga ja seela\u0308bi va\u0308hendada ressursside raiskamist ja ja\u0308a\u0308tmeteket. Selliste punktide juurde parandusteenuse lisamine aitab luua ka uusi to\u0308o\u0308kohti.Omavalitsus saab finantsstiimulite abil aidata juba tegutsevatel korduskasutuspoodidel ja parandusto\u0308o\u0308kodadel kasvada."}, {"text_idx": "#000184", "text": "Kohaliku no\u0303udelaenutus- ja pesusu\u0308steemi loomine pakub omavalitsuse territooriumil toimuvatele u\u0308ritustele ja\u0308tkusuutliku alternatiivi, sest u\u0308hekordsete toodete asemel kasutatakse u\u0308rituste toitlustamisel korduskasutatavad no\u0303usid, so\u0308o\u0308giriistu ja joogitopse. (Reusable vs Single-Use Packaging, 2020)"}, {"text_idx": "#000185", "text": "Korduskasutussu\u0308steemide kasvule aitab kaasa, kui lisada omavalitsuse territooriumil toimuvate sise- ja va\u0308lisu\u0308rituste korraldamise no\u0303uetesse kohustus kasutada toitlustuses korduskasutavaid no\u0303usid, so\u0308o\u0308giriistu ja joogitopse. U\u0308hekordsetele no\u0303udele, topsidele ja so\u0308o\u0308giriistadele alternatiivi otsimine on vajalik, sest 3. juuliks 2021 rakendub u\u0308hekordselt kasutatavate plasttoodete ja oksu\u0308dantide toimel lagunevast plastist valmistatud toodete turule laskmise keeld. U\u0308hekordse plasti direktiivi po\u0303hieesma\u0308rk on loobuda u\u0308hekordsest plastist, liikudes korduskasutustoodete ja -su\u0308steemide poole. Direktiiv vo\u0303imaldab suurendada korduskasutatavate alternatiivide osakaalu, mitte lihtsalt minna u\u0308le muust materjalist tehtud u\u0308hekorratoodetele."}, {"text_idx": "#000187", "text": "17. Kaasata ja\u0308a\u0308tmete liigiti kogumise ja ringlussevo\u0303tu lahenduste arendamisse kogukonna esindajad ja kohalikud ettevo\u0303tjad"}, {"text_idx": "#000188", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on luua inimkesksed ja tasuvad lahendused nii kodumajapidamises kui ka ettevo\u0303tluses tekkivate ja\u0308a\u0308tmete liigiti kogumise ho\u0303lbustamiseks ja ringlusse suunamiseks."}, {"text_idx": "#000189", "text": "Soovitus on eriti oluline hajaasustusega omavalitsustes, kus praegu on liigiti ja\u0308a\u0308tmete kogumine ja ringlusse suunamine kas puudulik vo\u0303i va\u0308ga kulukas."}, {"text_idx": "#000190", "text": "Keila linna ja Nutriloopi koosto\u0308o\u0308 bioja\u0308a\u0308tmete kohapeal ka\u0308itlemiseks. Kaardistatakse bioja\u0308a\u0308tmete teekond kogumisest ka\u0308itluse ja ringlussevo\u0303tuni, uuritakse inimeste hoiakuid muutuste kehtestamiseks ja koostatakse selle po\u0303hjal kava optimaalse terviklahenduse va\u0308lja to\u0308o\u0308tamiseks.\nVictoria osariigi (Austraalia) kogukonna-po\u0303hine ja\u0308a\u0308tmeringlus"}, {"text_idx": "#000192", "text": "Ja\u0308a\u0308tmeka\u0308itlusviiside kliimamo\u0303ju uuring (Hoog ja Ballinger 2015) to\u0303i va\u0308lja, et ko\u0303ige suurem kliimamo\u0303ju on ja\u0308a\u0308tmete ladestamisel ja po\u0303letamisel. Kliimamo\u0303ju va\u0308hendamiseks on ko\u0303ige mo\u0303jusam va\u0308ltida ja\u0308a\u0308tmete teket. Sellest mo\u0303jususelt ja\u0308rgmine on ja\u0308a\u0308tmete ringlussevo\u0303tt (bioja\u0308a\u0308tmete puhulkompostimine jms)."}, {"text_idx": "#000193", "text": "Ja\u0308a\u0308tmete ringlussevo\u0303tu suurendamiseks puudub praegu inimeste kaasamise protsess. Samal ajal on osa probleemist inimeste teadmatus vo\u0303i u\u0308ksko\u0303iksus. Kui kohalikud inimesed ringlussevo\u0303tu su\u0308steemi va\u0308ljato\u0308o\u0308tamisse kaasata, suureneb ka meetmete efektiivsus (Kurian 2006)."}, {"text_idx": "#000194", "text": "Igas omavalitsuses vo\u0303iksid olla bioja\u0308a\u0308tmete ringlussevo\u0303tu lahendused: kompostimine, biogaasi tegemine, vo\u0303imalusel loomaso\u0308o\u0308daks suunamine. Omavalitsus saab luua kohalikele vajadustele vastava su\u0308steemi nii kogumiseks kui ka va\u0308a\u0308rindamiseks. Uue su\u0308steemi loomine koosto\u0308o\u0308s kohalike ettevo\u0303tjate, kogukondade esindajate, rahastajate ja teise sidusru\u0308hmadega tagab nende teenuste ja\u0308tkusuutlikkuse."}, {"text_idx": "#000196", "text": "18. Luua elanikele pakendi- ja bioja\u0308a\u0308tmete liigiti kohtkogumise vo\u0303imalused hiljemalt 2022. aasta lo\u0303puks"}, {"text_idx": "#000197", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on kiirendada pakendi- ja bioja\u0308a\u0308tmete liigiti kogumise ja ringlusse suunamise ka\u0308ttesaadavust ko\u0303igile omavalitsuse territooriumil elavatele ja tegutsevatele ja\u0308a\u0308tmevaldajatele."}, {"text_idx": "#000199", "text": "Aastaks 2025 tuleb olmeja\u0308a\u0308tmeid ringlusse vo\u0303tta ja nende korduskasutust ette valmistada 55% , 2030. aastaks 60% ning 2035. aastaks juba 65% ulatuses.\n2023. aasta lo\u0303puks peab bioja\u0308a\u0308tmeid liigiti koguma. Kuna Eestis kehtib bioja\u0308a\u0308tmete liigiti kogumise kohustus, tuleb see ka ko\u0303igis omavalitsustes reaalselt tagada enne 2023. aasta lo\u0303ppu."}, {"text_idx": "#000200", "text": "Korraldatud ja\u0308a\u0308tmevedu Saaremaa valla Kuressaare piirkonnas"}, {"text_idx": "#000201", "text": "Ja\u0308a\u0308tmeka\u0308itlusviiside kliimamo\u0303ju uuring (Hoog ja Ballinger 2015) to\u0303i va\u0308lja, et ko\u0303ige suurem kliimamo\u0303ju on ja\u0308a\u0308tmete ladestamisel ja po\u0303letamisel. Kliimamo\u0303ju va\u0308hendamiseks on ko\u0303ige mo\u0303jusam va\u0308ltida ja\u0308a\u0308tmete teket. Sellest mo\u0303jususelt ja\u0308rgmine on ja\u0308a\u0308tmete ringlussevo\u0303tt (bioja\u0308a\u0308tmete puhul kompostimine jms)."}, {"text_idx": "#000202", "text": "Teadusuuringute tulemused na\u0308itavad, et edukas pru\u0308gi- ja ja\u0308a\u0308tmepoliitika kujundab elanike harjumusi, pakkudes mugavaid asukohti ja selgeid juhiseid pru\u0308gi sorteerimiseks (Xu jt 2017). Sel viisil saab omavalitsus va\u0308lja to\u0308o\u0308tada to\u0303husad keskkonnakaitse meetmed."}, {"text_idx": "#000203", "text": "et 2020. aastal oli Eestis ja\u0308a\u0308tmete a\u0308ravedu eeskujulikult korraldatud vaid 29 kohalikus omavalitsuses 79-st. Endiselt on 17 sellist omavalitsust, mille elanikel on tegelikult vo\u0303imalik koduva\u0308ravas a\u0308ra anda vaid segaolmeja\u0308a\u0308tmeid. Erinevus kohalike omavalitsuste ja\u0308a\u0308tmehoolduseeskirjade ja tegelikult korraldatud ja\u0308a\u0308tmeveo vahel on ma\u0308rgatav. Ko\u0308o\u0308gi- ja so\u0308o\u0308klaja\u0308a\u0308tmeid peaks ja\u0308a\u0308tmehoolduseeskirja ja\u0308rgi saama a\u0308ra anda 49 omavalitsuses, vastavad hanked on aga korraldatud ainult 44-s. Pakendeid peaks ja\u0308a\u0308tmehoolduseeskirja ja\u0308rgi saama a\u0308ra anda 19 omavalitsuses, kuid see on korraldatud vaid 16 linnas-vallas."}, {"text_idx": "#000204", "text": "SEI Tallinn tehtud uuringu po\u0303hjal on Eesti aritmeetiline keskmine pakendite osakaalsegaolmeja\u0308a\u0308tmetest 31,65% (Segaolmeja\u0308a\u0308tmete... 2020)."}, {"text_idx": "#000205", "text": "Kuna tegemist on mitmeid osapooli puuduva muudatusega, tuleb sellega alustada kohe. Soovituslikud sammud omavalitsusele:"}, {"text_idx": "#000206", "text": "motiveerida ja\u0308a\u0308tmetekitajaid majapidamises bioja\u0308a\u0308tmeid liigiti koguma ja kodus kompostima;\nto\u0303sta ja\u0308a\u0308tmetekitajale alternatiivkulu bioja\u0308a\u0308tmete a\u0308raveo hinda langetades ja/vo\u0303i segaolmeja\u0308a\u0308tmete a\u0308raveo hinda to\u0303stes;\ntoetada bioja\u0308a\u0308tmest toodetud materjali turule toomist, nt no\u0303uda kompostimise sertifitseerimist linna ja\u0308a\u0308tmeka\u0308itluskeskuse ka\u0308itajalt ja/vo\u0303i lihtsustada bioja\u0308a\u0308tmeid va\u0308a\u0308rindavate ettevo\u0303tete turule sisenemist;\nreguleerida segaolmeja\u0308a\u0308tmete ka\u0308itlemise vo\u0303imalusi nii, et see to\u0303staks segaolmeja\u0308a\u0308tmete realiseerimise hinda ja tagaks bioja\u0308a\u0308tmete eraldamise ja funktsionaalse kasutamise;\nluua toimiv ja\u0308relevalve na\u0308iteks koosto\u0308o\u0308s ja\u0308a\u0308tmevedajatega."}, {"text_idx": "#000207", "text": "Bioja\u0308a\u0308tmete liigiti kogumisest saab omavalitsus sisendmaterjali biogaasi ja biometaani tootmiseks. Seda saab kasutada elektri ja sooja koostootmiseks vo\u0303i puhastada kohalike so\u0303idukite taastuvku\u0308tuseks. Rootsis on 94% transpordigaasist kohalikest bioja\u0308a\u0308tmetest toodetud biometaan. Lisaks biogaasile saab bioja\u0308a\u0308tmetest ka va\u0308etist kohalikele po\u0303llumeestele. Biometaani kui so\u0303idukiku\u0308tuse jalaja\u0308lg on vo\u0303rreldes diisliku\u0308tusega 80% va\u0308iksema CO2-heitega."}, {"text_idx": "#000209", "text": "Soovitust hindas: Eesti Noorte Teaduste Akadeemia"}, {"text_idx": "#000210", "text": "19. Kehtestada u\u0308htsed no\u0303uded keskkonnahoidlike u\u0308rituste korraldamiseks"}, {"text_idx": "#000211", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on tuua omavalitsuse ma\u0308a\u0308rustesse ja kordadesse sisse u\u0308htsed no\u0303uded keskkonnahoidlike u\u0308rituste korraldamiseks nii sise- kui va\u0308lisu\u0308ritustel. U\u0308htsed no\u0303uded aitavad tagada korduskasutuslahenduste turuosa kasvu ja hoogustada kohalikku majandust. U\u0308htsed no\u0303uded tagavad ka u\u0308rituste korraldajate vo\u0303rdse kohtlemise."}, {"text_idx": "#000212", "text": "Soovitus sobib ko\u0303igisse omavalitsustesse, aga on eriti asjakohane neis linnades-valdades, kus korraldatakse regulaarselt suuru\u0308ritusi. Soovitust on oluline ja\u0308rgida ka merea\u0308a\u0308rsetes omavalitsustes, kust plastpru\u0308gi vo\u0303ib kergesti merre sattuda ja sealset keskkonda ja elustikku negatiivselt mo\u0303jutada."}, {"text_idx": "#000213", "text": "Saku valla juhend avalikel u\u0308ritustel ja\u0308a\u0308tmete va\u0308hendamiseks"}, {"text_idx": "#000214", "text": "Soovituse rakendamine aitab eeska\u0308tt selgitada inimestele ja\u0308a\u0308tmete sorteerimise vo\u0303imalusi ja vajadust. Omavalitsuse eesma\u0308rk vo\u0303iks olla va\u0308lja to\u0308o\u0308tada ja levitada juhised miinimumja\u0308a\u0308tmetega u\u0308rituste korraldamiseks ning vo\u0303imalusel pakkuma miinimumja\u0308a\u0308tmetega u\u0308rituste korraldajatele rahalist soodustust (rent vms)."}, {"text_idx": "#000215", "text": "20. Teha u\u0308ritustel kohustuslikuks ja\u0308a\u0308tmete liigiti kogumine, no\u0303uda korduskasutuslahenduste eelistamist ning teostada ja\u0308relevalvet no\u0303uete ta\u0308itmise u\u0308le"}, {"text_idx": "#000216", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on hoogustada korduskasutuslahendusi, et va\u0308hendada ja\u0308a\u0308tmeteket ja u\u0308htlustada ja\u0308a\u0308tmete liigiti kogumise no\u0303uet. Oluline on teha ja\u0308relevalvet korduskasutuslahenduste kasutamise u\u0308le ja ja\u0308lgida, kuhu liigiti kogutud ja\u0308a\u0308tmed liiguvad. Niimoodi saab suurendada ja\u0308a\u0308tmete ringlussevo\u0303ttu ja va\u0308ltida rohepesu juhtumeid (nt u\u0308ritusel on liigiti kogumine, kuid ja\u0308a\u0308tmevedaja viib ko\u0303ik a\u0308ra kui segaolmeja\u0308a\u0308tmed). Soovituse rakendamisel aitab omavalitsus kaasa uue normaalsuse tekkimisele, kus liigiti kogumine on tagatud nii sise- kui va\u0308lisu\u0308ritustel."}, {"text_idx": "#000217", "text": "Omavalitsus saab korduskasutuse edendamiseks teha ja\u0308rgmist:"}, {"text_idx": "#000218", "text": "kehtestada avaliku heakorra eeskirja, mis sa\u0308testab avalikel u\u0308ritustel ja\u0308a\u0308tmekogumise viisid korraldajatele, toitlustajatele ja teistele osapooltele;\nsoodustada ja\u0308a\u0308tmete ringlussevo\u0303tu ettevo\u0303tete teket;\nsiduda toetused ja tunnustused keskkonnahoiu po\u0303himo\u0303tete ja\u0308rgimisega u\u0308rituste korraldamisel ja la\u0308biviimisel."}, {"text_idx": "#000219", "text": "Saku valla juhend avalikel u\u0308ritustel ja\u0308a\u0308tmete va\u0308hendamiseks\nVilnius keelas ma\u0308rtsist 2020 u\u0308hekordsete plastesemete kasutamise avalikel u\u0308ritustel. Sellest otsuse mo\u0303judest pole kuigi palju teada, ilmselt on seoses koroona-aastaga olnud ka va\u0308he avalikke u\u0308ritusi, kus seda keeldu on rakendatud.\nInglismaal tegutsev FRANK Water festival"}, {"text_idx": "#000221", "text": "Korduskasutuslahenduste eelistamine on seotud 2021. aastal rakenduva u\u0308hekordselt kasutatavate plasttoodete ja oksu\u0308dantide toimel laguneva plastist valmistatud toodete turule laskmise keeluga (nn u\u0308hekordse plasti direktiiv). Na\u0308iteks keelatakse plastist joogiko\u0303rte, plastso\u0308o\u0308giriistade ja u\u0308hekordsete vahtpolu\u0308stu\u0308reenist joogitopside esmakordne turuletoomine. Direktiivi kohaldatakse u\u0308htmoodi nii fossiilku\u0308tustest toodetud, biopo\u0303hisele, biolagunevale ja kompostitavale kui ka komposiitmaterjalidest plastile, na\u0308iteks polu\u0308meerkihiga kaetud paberist vo\u0303i kartongist esemetele."}, {"text_idx": "#000222", "text": "Plasti laiaulatuslik kasutus sai alguse 1950ndatel, ta\u0308napa\u0308evaks on toodetud u 6300 miljonit tonni plastja\u0308a\u0308tmeid. Sellest kogusest 9% on taaskasutuses, 12% po\u0303letatud ja 79% jo\u0303udnud pru\u0308gilatesse ja looduskeskkonda (Geyer jt 2017). Plastja\u0308a\u0308tmete jo\u0303udmine ookeanidesse, aga ka mujale loodusesse on suur oht nii keskkonnale kui ka inimeste tervisele (Thompson jt. 2009). Samas na\u0308itavad analu\u0308u\u0308sid, et u\u0308hekordsete plastesemete keelustamine on pigem va\u0308ikse keskkonnamo\u0303juga, va\u0308hendades Euroopa plastipo\u0303hist merereostust 5,5% vo\u0303rra (0,06% globaalselt) (Herberz jt 2020)."}, {"text_idx": "#000223", "text": "U\u0308hekordsete plasttoodete keelustamise kriitikud on toonud va\u0308lja, et see la\u0308henemine ei vo\u0303ta arvesse paljusid u\u0308letootmisega seotud u\u0308ldisi keskkonnaprobleeme, ning sihib vaid \u201eu\u0308letarbimise ja\u0308a\u0308ma\u0308e\u201c na\u0308htavat tippu (Miller 2020). Et va\u0308hendada pakendamisega seotud keskkonnamo\u0303ju, ei piisa u\u0308hekordse plasti keelustamisest, kuid samas tuleks suurt u\u0308hiskondliku toetust u\u0308hekordse plasti keelustamisele kasutada a\u0308ra soodsa pinnasena teiste u\u0308letarbimisega seotud muudatuste juurutamiseks."}, {"text_idx": "#000225", "text": "21. Eelistada allasutustes, hangetes ja taristuprojektides ringlussevo\u0303tuks sobivaid materjale"}, {"text_idx": "#000226", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on suurendada omavalitsuse asutustes ostetavate esemete, vahendite ja materjalide keskkonnahoidlikkust."}, {"text_idx": "#000227", "text": "Soovitus on seotud rohehangete kategooria soovitusega luua kemikaalide ja muude ohtlike ainete strateegia ja arvepidamine."}, {"text_idx": "#000228", "text": "Kohalike omavalitsuste vastutusalas on koolide, lasteaedade ja administratiivhoonete, aga ka teede ja sildade ehitus ning hooldus. Seega on omavalitsuste vo\u0303imuses sa\u0308testada tingimused kasutatavate materjalide keemilise koostise kohta. See aitab tagada, et ehitajatel ja peato\u0308o\u0308vo\u0303tjatel on piisavad teadmised, et va\u0308hendada ehitus- ja hooldusmaterjalides sisalduvate ohtlike ainete vo\u0303imalikke riske."}, {"text_idx": "#000229", "text": "Pa\u0308rnu on esimene linn Eestis, kes Stockholmi eeskujul on endale koostanud kemikaalide tegevuskava. Kava eesma\u0308rk on hoida Pa\u0308rnu kui tervislikku eluviisi edendava linna staatust. Tegevustest sisaldab kampaaniaid linnaelanikele ning Pa\u0308rnu linnavalitsuse ja hallatavate asutuste to\u0308o\u0308tajate suutlikkuse to\u0303stmist roheliste hangete alal. Kemikaalide tegevuskava on kinnitatud Pa\u0308rnu ja\u0308a\u0308tmekava 2019-2023 lisana."}, {"text_idx": "#000230", "text": "Kohalike prioriteetsete ohtlike ainete ma\u0308a\u0308ramine"}, {"text_idx": "#000231", "text": "Eesma\u0308rk: Luua usaldusva\u0308a\u0308rne keskkond selleks, et elanikud oleksid linnas/vallas toimuvaga ha\u0308sti kursis, et eri osapooled looksid koos kohalikke lahendusi ning et su\u0308nniks kestlikke omaalgatusi ja koosto\u0308o\u0308algatusi."}, {"text_idx": "#000232", "text": "Olema avatud ja koosto\u0308o\u0308aldis, sest kestlik u\u0308leminek ja\u0308tkusuutlikule u\u0308hiskonnakorraldusele eeldab va\u0308a\u0308rtusruumi kasvatamist.\nTagama omavalitsuse tulevikuplaanide ja -suundade la\u0308bipaistvus ja osalusvo\u0303imalused nii nende kokkuleppimisel kui ka elluviimisel.\nLooma ja hoidma aruteluruumi u\u0308ldiste hu\u0308vede so\u0303nastamiseks ja avalikes huvides otsuste tegemiseks.\nSarnaselt igau\u0308he looduskaitse po\u0303himo\u0303tetele otsima ja leidma kohalikud lahendused kohalikele probleemidele koosto\u0308o\u0308s elanike, ettevo\u0303tjate, vabau\u0308henduste ja ekspertidega."}, {"text_idx": "#000233", "text": "Tasakaalustada strateegiates ja neist la\u0308htuvates tegevuskavades eri osapoolte huve ning kaasata kohalikku kogukonda"}, {"text_idx": "#000234", "text": "22. Kaasata kohalikke elanikke, ettevo\u0303tjaid ja u\u0308hendusi kliima- ja energiakava koostamise ko\u0303igis etappides"}, {"text_idx": "#000235", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on suurendada kliimaneutraalsete energialahenduste varast kasutuselevo\u0303ttu, va\u0308hendades kohalike elanike vastumeelsust neile lahendustele."}, {"text_idx": "#000236", "text": "Soovitus puudutab ko\u0303iki omavalitsusi ja eeska\u0308tt neid, kus on tuuleenergia kasutamise potentsiaal."}, {"text_idx": "#000237", "text": "Kuna kliimamuutuste pidurdamine ja u\u0308leminek tasakaalus majandus- ja u\u0308hiskonnakorrale vajavad ko\u0303rgeid eesma\u0308rke, on vaja muutustest puudutatud osapooled vo\u0303imalikult vara protsessi kaasata."}, {"text_idx": "#000238", "text": "Inimesi tuleb senisest oluliselt paremini teavitada ning anda neile otsustamiso\u0303igus. Viimast saab teha na\u0308iteks nii, et delegeerida otsustuso\u0303igus kohalikule rahvakogule."}, {"text_idx": "#000239", "text": "Tuuleparkide loomisel vo\u0303iks pakkuda kohalikele elanikele osalust projekti tuludes. See tekitab omanikutunnet ning suurendab elanike heakskiitu tuuleenergiale. Seegi meede eeldab kohaliku kogukonna kaasamist va\u0308ga varases faasis."}, {"text_idx": "#000240", "text": "Kohaliku elanikkonna kaasamine va\u0308ga varases faasis on kasulik, sest see:"}, {"text_idx": "#000241", "text": "annab elanikele infot vo\u0303imalike tulevikuprojektide kohta;\naitab va\u0308ga varases faasis leevendada u\u0308hiskondlikke valuku\u0308simusi;\ntekitab suurema teadlikkuse kaudu pigem positiivse hoiaku uute lahenduste suhtes."}, {"text_idx": "#000242", "text": "23. Tagada looduskaitse- ja keskkonnainfo ka\u0308ttesaadavus"}, {"text_idx": "#000243", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on parandada looduskaitselise ja keskkonnainfo ka\u0308ttesaadavust kohalikul tasandil. Infole ligipa\u0308a\u0308su saab parandada, ja\u0308rgides igau\u0308he looduskaitse po\u0303himo\u0303tteid."}, {"text_idx": "#000244", "text": "Omavalitsuse tasandil tuleb kokku viia kohaliku kogukonna jaoks olulised paigad ja va\u0308a\u0308rtused ning ekspertteadmised, millistel meetoditel elurikkust sa\u0308ilitada. Info halva ka\u0308ttesaadavuse tagaja\u0308rjeks vo\u0303ib olla kaitsealuste objektide ja liikide kahjustamine teadmatusest vo\u0303i keskkonda kahjustav ja/vo\u0303i va\u0308heto\u0303hus tegevus kahjurliikide to\u0303rjel, samuti vo\u0303o\u0303rliikide levitamine. Selline kohalikele elanikele suunatud ja kohalikul keskkonnal po\u0303hinev teavitussu\u0308steem ehk kohalikele probleemidele kohalike lahenduste otsimine aitab kaasa ka globaalsete keskkonnaprobleemide lahendamisele (Schramm jt 2020)."}, {"text_idx": "#000245", "text": "Soovituse rakendamisel on elanikud rohkem kaasatud ning looduskaitseobjektidest ja keskkonnaprobleemidest rohkem huvitatud. Tulemuseks vo\u0303ib olla to\u0303husam keskkonnakaitse ja kiirem tegutsemine keskkonnaprobleemide (nagu vo\u0303o\u0303rliigid) esile kerkimisel, mis aitab takistada nende laiemat levikut."}, {"text_idx": "#000246", "text": "Soovituse eesma\u0308rgi saavutamiseks on vaja koosto\u0308o\u0308d loodusteadlaste, looduskaitse spetsialistide, kohaliku omavalitsuse ja kohalike elanike vahel, et va\u0308lja selgitada kohalikud looduskaitsevajadused ning peamised elusolenditest tulenevad keskkonnaohud. Alt u\u0308les kogutud teemade po\u0303hjal saavad spetsialistid va\u0308lja pakkuda just sellesse piirkonda sobivaid lahendusi ja soovitusi."}, {"text_idx": "#000247", "text": "Alt u\u0308les ja u\u0308levalt alla la\u0308henemise kombineerimine on to\u0303hus keskkonnakaitsemeetod (Ouyang jt. 2020) ning teadlikkus kohalikest liikidest ja nende vajadustest aitab va\u0308hendada kohalike elanike keskkonda kahjustavat tegevust (Eesti po\u0303llupidajaid kaasav uuring, Herzon ja Mikk 2007)."}, {"text_idx": "#000248", "text": "Looduskaitseline info koondatakse Eestis keskkonnaregistrisse ja selle andmestiku rakendus on Eesti Looduse Infosu\u0308steem ehk EELIS. Eeska\u0308tt koondatakse EELISesse info, mis vo\u0303ib seada maa kasutajale piiranguid: kaitsealade piirid, u\u0308ksikobjektid, kaitsealuste liikide leiukohad, veekaitsevo\u0308o\u0308ndid ja muu selline. EELISesse kantakse ka loodusvaatluste andmebaasi esitatud kinnitatud infot, seega liigub kodanikuteaduse info edasi riigisu\u0308steemi."}, {"text_idx": "#000249", "text": "Tulevikus on EELISe arenduse ka\u0308igus plaanis liikide leidumuse ko\u0303rval esitada ka liikide kaitse- ja ohjamiskavade info, mida praegu tuleb otsida liigi tegevuskavast, mis on avaldatud Keskkonnaameti ja Keskkonnaministeeriumi kodulehel. Ko\u0303igil liikidel kahjuks ka kava ei ole."}, {"text_idx": "#000250", "text": "Vo\u0303o\u0303rliikide puhul oleks vaja rohkematele liikidele praktilisi to\u0303rjejuhiseid. Hetkel on juhised olemas karuputke, vereva lemmmaltsa ja hispaania teeteo kohta."}, {"text_idx": "#000251", "text": "Keskkonnaagentuur vastutab EELISe eest ning omavalitsuse keskkonnaspetsialistid saavad EELISesse ligipa\u0308a\u0308su andmete vaatamiseks (u\u0308ldjuhul pole neil o\u0303igust teha muudatusi). Samuti on vo\u0303imalik osaleda EELISe kasutamise koolitustel. Seega on kohaliku omavalitsuse spetsialistidel vo\u0303imalus ligi pa\u0308a\u0308seda kogu ametlikule keskkonnaandmestikule, mis on looduskaitse aluseks."}, {"text_idx": "#000252", "text": "Kohaliku omavalitsuse spetsialistid pa\u0308a\u0308sevad ligi kogu ametlikule keskkonnaandmestikule, mis on looduskaitse aluseks. Keskkonnaagentuur vastutab EELISe eest ning omavalitsuse keskkonnaspetsialistidel on vo\u0303imalik EELISes andmeid vaadata (u\u0308ldjuhul pole neil o\u0303igust teha muudatusi). Samuti on vo\u0303imalik osaleda EELISe kasutamise koolitustel."}, {"text_idx": "#000253", "text": "Kodaniku ligipa\u0308a\u0308s infole on kehvem. Kuna osa liike vo\u0303ivad olla ha\u0308irimisele tundlikud, on looduskaitseseaduse alusel keelatud avaldada massimeedias (sh internetis) I ja II kaitsekategooria liigi leiukohti, misto\u0303ttu see andmestik ei ole ka avalikkusele ligipa\u0308a\u0308setav. Kui eraisiku maalt leitakse I vo\u0303i II kaitsekategooria liik, siis saadetakse talle selle kohta u\u0308hekordne teavitus. Samuti selgitab notar maa ostjale ostetava maaga seonduvaid piiranguid, sh kaitsealuste liikide leidumist. Ka eraomanikul on metsaregistrisse sisse logides vo\u0303imalik na\u0308ha oma maal leiduvate kaitsealuste liikide infot (lisaks metsaelupaikadele ka muud elupaigad)."}, {"text_idx": "#000254", "text": "Seega on infole ligipa\u0308a\u0308s olemas omavalitsuse ametnikul ja maaomanikul, kuid kohalik elanik, kes tahaks midagi head a\u0308ra teha, loodushoiu infole ligi ei pa\u0308a\u0308se. Seeto\u0303ttu on oluline, et omavalitsus hoolitseb vastava info ka\u0308ttesaadavaks tegemise eest. Kui tahta na\u0308iteks talgukorras looduskaitseto\u0308id teha, tuleb teha koosto\u0308o\u0308d selliste vabau\u0308hendustega nagu Eestimaa Looduse Fond."}, {"text_idx": "#000255", "text": "Kanadas Briti Columbias la\u0308bi viidud projektis toodi veebiplatvormidel kokku kohalikud elanikud, omavalitsused ja keskkonnaeksperdid, et rakendada kogukonnapo\u0303hiselt kliimamuutuste pidurdamisega seotud uuendusi. Kasutati viit suhtluskanalit: teadusuuringute veebiraamatukogu, e-dialoogid (reaalajas tekstipo\u0303hine suhtlus teadlaste ja praktikute vahel, kus avalikkus sai ku\u0308simusi ja kommentaare lisada), veebifoorumid, sotsiaalmeedia ja kogemuste vahetamise kaudu o\u0303ppimise toetamine. Igal kanalil oli oma veebilahendus. Projekti tulemusena leiti, et teadlikkuse suurendamine ja informatsiooni ka\u0308ttesaadavus on vo\u0303tmeta\u0308htsusega kohalike elanike kaasamisel (Newell ja Dale, 2015)."}, {"text_idx": "#000258", "text": "24. Suurendada linna-/vallavolikogu ja -valitsuse liikmete keskkonnapa\u0308devust"}, {"text_idx": "#000259", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on tagada, et omavalitsuse volikogu ja valitsuse liikmed oskaksid iga otsuse puhul arvestada keskkonnamo\u0303juga vo\u0303i va\u0308hemalt ku\u0308sida, kuidas mingi otsus mo\u0303jutab omavalitsuse su\u0308sinikuheidet, elurikkust, u\u0308leminekut tasakaalus majandusele ja u\u0308hiskonnale vo\u0303i kas otsustatava investeeringu tasuvust ohustavad la\u0308hitulevikus taastuvressursside kriisid."}, {"text_idx": "#000260", "text": "Selleks on vaja omavalitsuse teenistujaid koolitada ja neid pidevalt kursis hoida. Kasu on ka erinevate keskkonnateemaliste vo\u0303rgustikega liitumisest ja nende saadikuteks hakkamisest."}, {"text_idx": "#000261", "text": "Mo\u0303ned viisid, kuidas avalike teenistujate keskkonnapa\u0308devust to\u0303sta:"}, {"text_idx": "#000262", "text": "luua keskkonnaspetsialisti ametikoht vo\u0303i jagada seda naaberomavalitsusega;\nomavalitsuse kui organisatsiooni sisesed algatused ja kampaaniad, na\u0308iteks roheline kontor vo\u0303i Tartu U\u0308likooli tudengite algatus \u201cVo\u0303ta kraanist!\u201d pudeliveest loobumiseks;\n(digitaalsed) koolitused kliimamuutustest ja keskkonnateemadest, mille la\u0308bimise eest saab na\u0308iteks sa\u0308a\u0308stva arengu spetsialisti diplomi;\nosalemine temaatilises rahvusvahelises vo\u0303rgustikus: na\u0308iteks ja\u0308a\u0308tmemajandusega tegelev ametnik ma\u0308a\u0308rata zero waste ambassadors vo\u0303rgustikku;"}, {"text_idx": "#000263", "text": "La\u0308a\u0308ne-Harju rohevald, kus vallavanema eestvedamisel ja kogukonna toel mo\u0303testatakse u\u0308mber omavalitsuse roll ja vastutus rohepo\u0308o\u0308rdes. La\u0308a\u0308ne-Harju valla arengulugu Rohetiigri pilootprogrammis."}, {"text_idx": "#000265", "text": "Soovituse esitas: Eesti Roheline Liikumine, Koosloodus"}, {"text_idx": "#000266", "text": "25. Suunata elanikke tegema sa\u0308a\u0308stlikumaid valikuid"}, {"text_idx": "#000267", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on luua olukorrad, kus elanikele ko\u0303ige lihtsam valik (n-o\u0308 vaikevalik) on u\u0308htlasi ko\u0303ige sa\u0308a\u0308stlikum."}, {"text_idx": "#000268", "text": "Selleks on vaja suurendada kohaliku elanikkonna teadlikkust kestliku arengu eesma\u0308rkidest."}, {"text_idx": "#000269", "text": "2016 aastal jo\u0303ustusid maailma liidrite poolt u\u0308hiselt kokku lepitud 17 kestliku arengu eesma\u0308rki. U\u0308ks sihte on kaasav, kvaliteetne ja ja\u0308tkusuutlikku arengut toetav haridus ko\u0303igile. Viimasel ku\u0308mnendil on Eestis Euroopa Liidu struktuurifondide toel keskkonnaharidust ja -teadlikkust hoogsalt edendatud. Va\u0308ga oluline keskkonnateadlikkuse suurendamise u\u0308lesanne on ta\u0308hendusliku kvaliteetse keskkonnainfo koostamise ja edastamise su\u0308steemi arendamine."}, {"text_idx": "#000270", "text": "Omavalitsuste u\u0308lesanne on edastada ja arendada avalikes kanalites ja avalikus ruumis esitletud keskkonnainfot, sh kohaliku keskkonna n-o\u0308 hea tava po\u0303himo\u0303tete edastamine, kliimamuutuste sidumine kohaliku keskkonnaga ja ringmajanduse edendamine. Senisest enam vo\u0303iksid omavalitsused oma ha\u0308a\u0308lekandjaid kasutada ka keskkonnainfoedastamiseks, et inimesi harida ja nu\u0308gida keskkonnaso\u0303bralikuma eluviisi suunas."}, {"text_idx": "#000271", "text": "Eesti elanike keskkonnateadlikkuse uuring 2020 na\u0308itas, et keskkonnaprobleemid la\u0308hevad inimestele va\u0308ga korda \u2013 keskkonnateadlikuks peab end 80% inimestest ning keskkonda puudutava teabe vastu tunneb huvi 95% inimestest, kuid puudu on keskkonnaalasest su\u0308steemsest mo\u0303tlemisest ning keskkonnahoidlikku ka\u0308itumist ei tunta tihti a\u0308ra. Omavalitsusel on oluline roll suunata elanikke sa\u0308a\u0308stlikke valikuid tegema."}, {"text_idx": "#000272", "text": "Soovituse esitas: MTU\u0308 Mondo, Keskkonnao\u0303iguse Keskus"}, {"text_idx": "#000274", "text": "26. Kasutada olulise mo\u0303juga keskkonnaotsuste puhul teadmistel ja arutelul po\u0303hinevat rahvaha\u0308a\u0308letust"}, {"text_idx": "#000275", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on lasta kogukonnal ja elanikel ise kaaluda oluliste keskkonnaotsuste ohtusid, tulu-kulu bilanssi ja otsusega seotud va\u0308a\u0308rtushinnanguid. Selleks on vaja omavalitsuse julgust katsetada erinevaid koosloomevorme, nagu na\u0308iteks liisu teel valitavale rahvakogule otsustuso\u0303iguse andmine. See ei ta\u0308henda keskkonnaotsuste populistlikuks kampaaniaks muutmist, vaid suuremat keskkonnao\u0303iglust ja kogukondlikku demokraatiat seni arendaja poole kaldu olnud keskkonnamo\u0303jude hindamisel."}, {"text_idx": "#000276", "text": "Rahvusvaheline praktika on to\u0303estanud, et informeeritud n-o\u0308 miniavalikkus ( rahvakogu) teeb avalikes huvides legitiimsemaid otsuseid kui suur hulk informeerimata osalejaid vo\u0303i valitud esindajaid (Innovative Citizen Participation ... 2020)."}, {"text_idx": "#000277", "text": "Soovituse rakendamisel suureneb usaldus keskkonnamo\u0303ju hindamise protsessi vastu. Praegu on usaldus va\u0308ike, sest see on arendajate suunas kaldu ja piirdub sotsiaalsete mo\u0303jude hindamisel majandusmo\u0303ju hindamisega. Lisaks saaks soovitust rakendades valimistsu\u0308klist olenemata avalikult ja kaalutletult ka\u0308sitleda u\u0308le-eestilise rohepo\u0308o\u0308rde jaoks olulisi teemasid, nt tuuleparkide rajamist vo\u0303i linnasisese ummikumaksu kehtestamist."}, {"text_idx": "#000278", "text": "Kopenhaagenis toimus 2019 kliimakogu vanalinna autostumise va\u0308hendamiseks. Liisuheitmisega valitud 36 osalejat esitas linnale u\u0308heksa ettepanekut, mis said sisendiks edasistele otsustele.\nPoola linnades toimuvad kliimakogud oluliste keskkonnamo\u0303jude va\u0308hendamiseks. Na\u0308iteks poole miljoni elanikuga Poznanis otsustas esinduslik juhuvalim osalejaid loobuda kiviso\u0308est soojusenergia tootmisel.\nViimasel ajal on sagenenud riiklikud rahvakogud su\u0308sinikuneutraalsuse saavutamiseks, na\u0308iteks Suurbritannias, S\u030cotimaal, Prantsusmaal. Lu\u0308hikesed kajastused rahvakogudest."}, {"text_idx": "#000280", "text": "USAs otsustatakse maa kaitsekorra u\u0308le referendumitega. Aastatel 1998\u20132006 korraldati 1550 sellist referendumit, millest elanike heakskiidu said u\u0308le kolmveerandi. Referendumeid peetakse seal edukaks looduskaitseliseks strateegiaks, kuid edukus so\u0303ltub paljuski looduskaitseorganisatsioonide to\u0308o\u0308st kohalike elanike teadlikkuse suurendamisel (Banshaf jt 2010), mis po\u0303himo\u0303tteliselt vo\u0303iks toimida ka olemasolevate menetluste kontekstis. Elanike otsust referendumil mo\u0303jutab pigem teadlikkus keskkonna vajadustest kui konkreetse ala objektiivne keskkonnaseisund, mis ro\u0303hutab veelgi teavitusto\u0308o\u0308 olulisust (Prendergast jt 2019)."}, {"text_idx": "#000281", "text": "Alternatiivina vo\u0303iks kaaluda muudatuste tegemist keskkonnamo\u0303jude hindamise protsessi, nii praktika edasiarendamist kui ka muudatusi o\u0303igusaktides. Ja\u0308tkata ja laiendada vo\u0303iks programme, mis edendavad ja to\u0303hustavad kaasamisprotsesse ja suurendavad avalikkuse teadlikkust. Oluline on, et otsustusprotsessis osalemise vo\u0303imalusi tutvustataks ka u\u0308ldhariduskoolide o\u0303ppekavas."}, {"text_idx": "#000282", "text": "Soovituse esitas: Eesti Metsa Abiks"}, {"text_idx": "#000284", "text": "27. Luua rahastusmeede kestliku u\u0308leminekuga tegelevate kohalike algatuste toetamiseks"}, {"text_idx": "#000285", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on tagada kohalike kestlike algatuste ja\u0308rjepidevus ja mo\u0303jusus."}, {"text_idx": "#000286", "text": "Kohalik kogukond ja vabau\u0308hendused on oma paindlikkuses kiiremad uuenduslike algatuste ellukutsujad ja lahenduste katsetajad. Sageli napib aga lahenduse su\u0308steemseks ja\u0308releproovimiseks ja laiendamiseks vajalikke ressursse. Algatused kaovad, kui o\u0303hinapo\u0303hiselt to\u0308o\u0308tanud meeskonnad vo\u0303i eestvedajad va\u0308sivad."}, {"text_idx": "#000287", "text": "Kuigi on loodud erinevaid algatuste toetamise programme (nt u\u0308hiskondlike algatuste inkubaator NULA, CleantechForEsti rohetehnoloogia programmid), ei pruugi need sobida kohalikele algatustele."}, {"text_idx": "#000288", "text": "Kohalikule omavalitsusele ja kogukonnale vo\u0303ib aga kohapeal su\u0308ndinud algatus olla va\u0308a\u0308rtuslik nii kohalike va\u0308ljakutsete lahendamisel kui ka kogukonna sidustamisel ja koosto\u0308o\u0308suhete arendamisel."}, {"text_idx": "#000289", "text": "Kanger jt (2020) toovad oma teadusartiklis va\u0308lja kuus sekkumismeedet. U\u0308heks meetmeks on tekkivate nis\u030cs\u030cide vo\u0303imendamine, mis aitab luua su\u0308steemitasandi muutusi. Selline sekkumine vo\u0303iks olla ka omavalitsuse sihtotstarbelised toetusmeetmed kohalikele kestlikele algatustele."}, {"text_idx": "#000290", "text": "28. Ma\u0308a\u0308rata osa kaasavast eelarvest sa\u0308a\u0308stva arengu projektide eelisarendamiseks"}, {"text_idx": "#000291", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on edendada sa\u0308a\u0308stvat liikuvust kaasava eelarvestamise kaudu. Kuigi sa\u0308a\u0308stvat liikuvust saab ja peabki kogu omavalitsuses ja omavalitsuste piiride u\u0308leselt arendama, keskendub see soovitus sa\u0308a\u0308stva liikuvuse va\u0308iksemahulistele investeeringutele."}, {"text_idx": "#000292", "text": "Kaasav eelarve on hea viis, kuidas kohalikke elanikke ja teisi huviru\u0308hmi su\u0308steemselt ja ja\u0308rjepidevalt liikuvuse parandamisse kaasata. Kaasav eelarve vo\u0303imaldab testida ajutisi lahendusi, et harjutada elanikke tervist edendavate ruumi- ja liikuvuslahendustega."}, {"text_idx": "#000293", "text": "Soovitus kehtib omavalitsustele, kus kasutatakse kaasavat eelarvet, aga ka neile, kes plaanivad osa valla/linna investeeringueelarvest avalikkusele avada."}, {"text_idx": "#000294", "text": "Tartu autovabaduse puiestee 2020. aasta suvel\nEuroopa linnade sa\u0308a\u0308stva transpordi na\u0308idete varamu"}, {"text_idx": "#000295", "text": "Eesma\u0308rk: Seada hangetes keskkonnaso\u0303bralikkus olulisemaks teenuse hinnast ja koosto\u0308o\u0308s kohalike ettevo\u0303tjatega arendada rohehangete praktikat."}, {"text_idx": "#000296", "text": "Aru saama, et keskkonda raiskava teenuse hind on globaalsele ja kohalikule keskkonnale kordi kahjulikum (keskkonnakahju varjatud hind).\nEelistama kohalike mahetootjate tooteid, et aidata kaasa mahetootmise kasumlikumaks muutmisele ja u\u0308htlasi toetada kohalikku elurikkust.\nLaiendama rohehangete po\u0303himo\u0303tteid hooldusteenustele, et suurendada elurikkust sa\u0308ilitavaid ja lisavaid hooldusmeetodeid ja maastikke."}, {"text_idx": "#000297", "text": "29. Lisada keskkonnahoiu eesma\u0308rgid hankekorda, et tagada hangete keskkondlik, sotsiaalne ja majanduslik ja\u0308tkusuutlikkus"}, {"text_idx": "#000298", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on tagada hangete keskkondlik, sotsiaalne ja majanduslik ja\u0308tkusuutlikkus. Soovituse rakendamine vo\u0303imaldaks omavalitsustel panustada to\u0303husalt u\u0308le-euroopaliste kliimaeesma\u0308rkide saavutamisse. Keskkonnasa\u0308a\u0308stlikud hanked peaksid muutuma va\u0308hehaaval reegliks ning keskkonnaaspekte mittearvestavad hanked po\u0303hjendatud juhul rakendatavateks eranditeks."}, {"text_idx": "#000299", "text": "La\u0308ti riigimetsa valitsus no\u0303uab ko\u0303igilt riigimetsa veoteenuse osutajatelt kohustuslikus korras sa\u0308a\u0308stva so\u0303idu koolituse la\u0308bimist, et metsaveokite juhid oskaksid so\u0303ita o\u0308konoomselt ja liigelda ohutult. See na\u0308itab, et nii omavalitsustel kui ka riigiasutustel on vo\u0303imalik seada toodete vo\u0303i teenuste tarnijatele energiato\u0303hususega vo\u0303i vastutustundliku ettevo\u0303tlusega seotud kriteeriumeid hangetel osalemiseks vo\u0303i va\u0308ljamaksete saamiseks. Seela\u0308bi on omavalitsustel vo\u0303imalik suunata ja o\u0303petada toodete ja teenuste pakkujaid keskkonnasa\u0308a\u0308stlikumalt mo\u0303tlema ja oma a\u0308ritegevust korraldama."}, {"text_idx": "#000300", "text": "Rootsi riigi hoonete ja teedeehituste hangetel on vo\u0303imalik veoteenust osutada vaid EUROV vo\u0303i EUROVI veokitega (s.t pa\u0308rast aastat 2008 toodetud diiselveokitega)."}, {"text_idx": "#000301", "text": "Hea na\u0308ide la\u0308hiajal jo\u0303ustuvatest rohehangetest on keskkonnaso\u0303bralike so\u0303idukite hankimise direktiiv (ingl Clean Vehicles Directive) (EL) 2019/1161, mis vo\u0303eti vastu 2019. aastal ja mis jo\u0303ustub EL liikmesriikides 2. augustil 2021. Sellega seatakse kohalike omavalitsuste ja riigiettevo\u0303tete jaoks kohustuslikud miinimumeesma\u0308rgid keskkonnaso\u0303bralike kergso\u0303idukite, veoautode ja busside hankeks aastateks 2025 ja 2030. Direktiivi mo\u0303jul hangitakse pa\u0308rast 2. augustit 2021 Eesti maakonnaliinidele vaid biometaani kasutavad liinibussid. Edaspidi vo\u0303iksid Eesti omavalitsused tellida ka kaupade ja materjalide vedu vaid EUROVI vo\u0303i taastuvku\u0308tuseid kasutatavate veokite ja so\u0303idukitega ning pidada arvestust, kui suur on riigiasutuste tellitud teenuste jalaja\u0308lg."}, {"text_idx": "#000302", "text": "Keskkonnaso\u0303bralikkuse ta\u0308htsustamine hangetes on to\u0303hus meetod, mille toimimist on meie la\u0308hiriikides juba to\u0303estatud. Riigihangete seaduse (RHS) ja\u0308rgi tuleks riigihangete planeerimisel ja korraldamisel arvestada muu hulgas keskkonnasa\u0308a\u0308stlike lahendustega (\u00a7 2 lg 2). Tegu on siiski u\u0308ksnes seaduse u\u0308ldise eesma\u0308rgiga ning u\u0308ldjuhul on keskkonnano\u0303uete hanketingimustesse lisamine hankijale vabatahtlik (vt nt RHS \u00a7 87 lg-d 2 ja 4, \u00a7 140 lg 1). RHS \u00a7 85 lg 7 annab hankijale vo\u0303imaluse ma\u0308a\u0308rata alusdokumentides kindlaks hankelepingu maksumus ning hinnata pakkumusi u\u0308ksnes kvalitatiivsetest, keskkonnaalastest vo\u0303i sotsiaalsetest kriteeriumidest la\u0308htuvalt. ExtendLaw programmi alusel tehtud otsing riigihangete vaidlustuskomisjoni lahendite hulgast ei andnud u\u0308htegi vastet selle sa\u0308tte kohaldamise kohta, misto\u0303ttu on alust arvata, et praktikas seda kuigi palju rakendatud pole. Valdavalt on eduka pakkuja va\u0308ljavalimisel ma\u0308a\u0308ravaks hind. Erandiks on maanteeso\u0303idukid, mille puhul peavad hankedokumendid juba seaduse alusel sisaldama tingimusi, mis arvestavad so\u0303iduki kogu kasutusiga ho\u0303lmavate energia- ja keskkonnamo\u0303judega (RHS \u00a7 77 lg 6)."}, {"text_idx": "#000303", "text": "Keskkonnaso\u0303bralikkuse arvestamist vo\u0303ib sageli raskendada ka ta\u0308pse arusaama puudumine, milliste kriteeriumide ja\u0308rgi seda hankemenetluses hinnata. Euroopa Komisjon on andnud va\u0308lja keskkonnahoidlike riigihangete ka\u0308siraamatu, mille viimane versioon pa\u0308rineb 2016. aastast. Samuti on komisjon avaldanud juhiseid rohehangete tingimuste kehtestamiseks eri toodetele, na\u0308iteks puhastustooted (2018), arvutid, monitorid, tahvelarvutid ja nutitelefonid (2021), pildindusseadmete, kulumaterjalide ja printimisteenuste kohta (2020) jm. Seoses 2020. a lo\u0303pus so\u0303lmitud Euroopa rohelise kokkuleppega plaanib komisjon vo\u0303tta vastu ta\u0308iendavaid o\u0303igusakte ja suuniseid keskkonnahoidlike riigihangete kohta. Roheleppe ja\u0308rgi peaksid ametiasutused olema eeskujuks ja tagama, et nende hanked on keskkonnahoidlikud."}, {"text_idx": "#000304", "text": "Riigi Teatajas avaldatud 71 omavalitsuse hankekorrast sisaldavad keskkonnasa\u0308a\u0308stlike lahenduste eelistamise no\u0303uet vaid u\u0308ksikud (hankekordade analu\u0308u\u0308simisel kasutati Riigi Teataja veebilehel so\u0303naotsingut \u201ckeskkonna*\u201d). Samuti pole sageli tegu siduva kohustusega. Na\u0308iteks Kiili valla hankekorra \u00a7 3 lg 2 ja\u0308rgi tja\u0308rgi tuleb hangete planeerimisel ja korraldamisel \u201carvestada [mh] keskkonnasa\u0308a\u0308stlike lahendustega\u201d, analoogne sa\u0308te on Harku valla hankekorra \u00a7 3 lg 2. Po\u0303hja-Sakala valla hankekorra \u00a7 1 lg 4 ning Peipsia\u0308a\u0308re valla hankekorra \u00a7 2 ja\u0308rgi tuleb keskkonnasa\u0308a\u0308stlikke lahendusi \u201ceelistada vo\u0303imaluse korral\u201d."}, {"text_idx": "#000305", "text": "Seejuures tuleks keskkonnaeesma\u0308rkide hankekordades sa\u0308testamisel eelistada tugevama o\u0303igusliku siduvusega so\u0303nastust. Ko\u0303igi hangete puhul ei pruugi rohehangetele u\u0308leminek siiski veel la\u0308hiaastatel vo\u0303imalik olla, kuna omavalitsustel pole piisavalt teadmisi ega juhendmaterjale, mille po\u0303hjal hangitavate kaupade ja teenuste keskkonnasa\u0308a\u0308stlikkuse u\u0308le otsustada. Sedamo\u0308o\u0308da, kuidas organisatsioonid ja asutused (nt Euroopa Komisjon) juhendmaterjale avaldavad, tuleks keskkonnasa\u0308a\u0308stlikke hankeid pidevalt laiendada."}, {"text_idx": "#000306", "text": "Eestis on riigiga tihedat koosto\u0308o\u0308d tegev vastutustundliku ettevo\u0303tluse vo\u0303rgustik, mille liikmeks olemine vo\u0303iks olla tulevikus u\u0308ks riigihangetel osalemise eeltingimusi. Seela\u0308bi on vo\u0303imalik kontrollida, kas ettevo\u0303te arvestab oma tegevuses kestliku arengu eesma\u0308rke ja eetilise ettevo\u0303tluse po\u0303himo\u0303tteid."}, {"text_idx": "#000307", "text": "Soovituse esitas: Estwatch, Balti Keskkonnafoorum"}, {"text_idx": "#000308", "text": "Soovitust hindas: Kaur Sarv, Pihel Kuusk"}, {"text_idx": "#000310", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on muuta ko\u0303ikide hangete prioriteediks ja\u0308tkusuutlikkus ja keskkonna sa\u0308a\u0308stmine. Kui Eesti riik ja riigiettevo\u0303tted lubavad riigihangetel osaleda saastavaid tehnoloogiaid vo\u0303i fossiilset energiat raiskavalt kasutavaid ettevo\u0303tteid, seades riigihanke vo\u0303itmise kriteeriumiks vaid hinna, siis ei ole vo\u0303imalik keskkonda sa\u0308a\u0308sta ja saavutada teaduspo\u0303hiseid eesma\u0308rke Pariisi kliimaleppes kokkulepituni jo\u0303udmiseks (vt ka Martinez jt 2017). Keskkonnahoidlikud riigihanked vo\u0303imaldavad seevastu mo\u0303jutada erasektorit keskkonnahoidlikke tooteid va\u0308lja arendama ja pakkuma ning aitavad seega kogu turgu keskkonnahoidlikumaks muuta."}, {"text_idx": "#000311", "text": "Soovitus kehtib ko\u0303igile omavalitsustele. Omavalitsus vo\u0303iks oma hangetes seada keskkonnaso\u0303bralikkuse ettepoole teenuse hinnast, kuna keskkonda raiskava teenuse hind on globaalsele ja kohalikule keskkonnale kahju tegemise kaudu kokkuvo\u0303ttes kordi suurem (keskkonnakahju varjatud hind)."}, {"text_idx": "#000312", "text": "Keskkonnaso\u0303bralikkuse ta\u0308htsustamine hangetes on to\u0303hus meetod, mille toimimist on meie la\u0308hiriikides juba to\u0303estatud. Mahepo\u0303llumajanduse pindala poolest on olukord Eestis ku\u0308llalt hea (u 20% po\u0303llumaid mahemaad), kuid no\u0303udlus on va\u0308hene. Omavalitsuste kaudu saaks no\u0303udlust suurendada ja selle abil mahetootmist kasumlikumaks ja va\u0308hem toetustest so\u0303ltuvaks muuta."}, {"text_idx": "#000313", "text": "Avalikud hanked on finantsinstrument, mis vo\u0303imaldab omavalitsustel enda seatud eesma\u0308rke saavutada. Et igal hankel on oma keskkondlik ja sotsiaalne jalaja\u0308lg, on oluline, et omavalitsused integreeriksid hankeprotsessidesse ja -otsustesse no\u0303uded ja kriteeriumid, mis tagavad hangete keskkondliku, sotsiaalse ja majandusliku ja\u0308tkusuutlikkuse. Ja\u0308tkusuutlikud hanked vo\u0303imaldavad hoida keskkonda, toetada inimo\u0303igusi, panustada kestlikku arengusse ning tagada kuluto\u0303husamad hanked."}, {"text_idx": "#000314", "text": "Et kohalikud omavalitsused on olulised kaupade ja teenuste tarbijad, toetaksid ja\u0308tkusuutlikud hanked kestlikku arengut mitte u\u0308ksnes toodete ja teenuste kaudu, vaid laiemalt eeskuju na\u0308idates ja turgu suunates. Na\u0308iteks muudaks no\u0303udluse suurendamine ja\u0308tkusuutlike toodete ja teenuste ja\u0308rele tooted teistele tarbijatele ka\u0308ttesaadavamaks ja soodsamaks ning suunaks ka ettevo\u0303tteid kestlikku arengusse panustama."}, {"text_idx": "#000315", "text": "Kliimamuutuste seisukohalt on kindlasti va\u0308ga tugev soovitus vo\u0303tta hangete hindamisel arvesse keskkondlikku ja\u0308tkusuutlikkust (isegi olulisemana kui hinda), eriti kui ku\u0308simuse all on kasvuhoonegaase emiteerivad vahendid (transport, aga ka maastikuhooldus nt muruniidukite vo\u0303i lehepuhuritega). Kohalikule mahepo\u0303llundustoodangule konkurentsieelise andmine on va\u0308ga tugev soovitus nii kohaliku elurikkuse ja o\u0308kosu\u0308steemi teenuste toetamise kui ka mahetootmise sotsiaal-majandusliku aspekti poolest."}, {"text_idx": "#000316", "text": "Ja\u0308tkusuutlikkuse arvestamisel avaliku sektori hangetes vo\u0303ib eeskujuks vo\u0303tta na\u0308iteks Rootsi riikliku avalike hangete agentuuri va\u0308ljato\u0308o\u0308tatud po\u0303himo\u0303tted, kus on eri sektorite ja toodete lo\u0303ikes esitatud avalike hangete ja\u0308tkusuutlikkusega seotud kriteeriumid, mida saab rakendada omavalitsuste vo\u0303imekusele vastavas ulatuses."}, {"text_idx": "#000317", "text": "31. Koolitada asutuste haldusspetsialiste ja haldureid eelistama hangetes keskkonnaso\u0303bralikke valikuid"}, {"text_idx": "#000318", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on koolitada haldusspetsialiste ja asutuste haldureid, et nad oskaksid teha keskkonnaso\u0303bralikke valikuid erinevate toodete ja teenuste hankimisel ning eelistada keskkonnahoidlikke lahendusi. Soovituse eesma\u0308rk on suurendada teadlikkust korduskasutust ja enerigasa\u0308a\u0308stu vo\u0303imaldavatest lahendustest, kliimajalaja\u0308ljega arvestamisest, va\u0308iksema su\u0308sinikuemissiooniga lahenduste eelistamisest. Seades riigihanke vo\u0303itmise kriteeriumiks vaid hinna, ei ole vo\u0303imalik keskkonda sa\u0308a\u0308sta ja saavutada teaduspo\u0303hiseid eesma\u0308rke Pariisi kliimaleppes kokkulepituni jo\u0303udmiseks (Martinez Romera, B. & Caranta, R., 2017)."}, {"text_idx": "#000319", "text": "Avaliku sektori ostudel on suur mo\u0303ju, mille abil saab hoogustada keskkonnahoidlike toodete ja teenuste arengut. Vastavad juhendid ja koolitused vo\u0303iksid olla e-o\u0303ppe meetoditena va\u0308lja to\u0308o\u0308tatud kas riigi tasandil vo\u0303i omavalitsuste koosto\u0308o\u0308s.Need peaksid olema ka\u0308ttesaadvad ja nende la\u0308bimine rangelt soovituslik ko\u0303igile omavalitsuste hankeprotsessides osalevatele inimestele. Arvestama peab muidugi ka seda, et va\u0308ga tihti on hanke hindamiskriteeriumiks hind vo\u0303i ostetakse teenused sisse mingilt teenust pakkuvalt ettevo\u0303ttelt. Sellisel juhul on vajalik hankeprotsessides kehtestada eristav hindamine, et hinnata vo\u0303imalikku kallimat, kuid sa\u0308a\u0308stvaid meetodeid kasutavat lahendust siiski eelistatuks. Selline hindamine on aga keerukas ja vo\u0303ib muuta lo\u0303pphindamise kallutatavaks. Seega on vaja u\u0308ldist kokkulepet, kuidas keskkonnahoid, ringmajandus ja sa\u0308a\u0308stlikkus tuua sisse riigi u\u0308ldisesse hankeprotsessi. Va\u0308ikevahendite soetamisel, kui hange ei pruugi ilmtingimata olla vajalik, vo\u0303iks la\u0308htuda asjakohastest juhendmaterjalidest."}, {"text_idx": "#000320", "text": "Eesma\u0308rk on po\u0303hiteadmiste levitamise kaudu suunata omavalitsuste ostuprotsessi rohemo\u0303tlemise suunas. Rohelisema ostlemise tava toodete puhul, mida omavalitsused ja nende allasutused tarbivad (majapidamiskeemia jne), vo\u0303ib, aga ei pruugi tuua kaasa sisseostetavate toodete hinnato\u0303usu (roheline ei ole alati odav)."}, {"text_idx": "#000321", "text": "Omavalitsuste hangete puhul on vo\u0303imalus suurt mo\u0303ju saavutada ja\u0308rgmiste vo\u0303tetega: puhastusteenuse osutajalt no\u0303uda o\u0308koma\u0308rgisega toodete kasutamist, va\u0308likoristusel keelata lehepuhurid, toitlustajatelt no\u0303uda mingi protsendi ulatuses mahetoiduainete kasutamist, seadmete ostmisel (ko\u0308o\u0308kide sisustus, valgustuslahendused jms) no\u0303uda, et seadmed vastaksid A+++ standardile vms, tru\u0308kiteenuste puhul no\u0303uda taaskasutatud paberit, haljastuses kasutada kohalikke taimi, avaliku transpordi korraldamisel no\u0303uda va\u0308iksema emissiooniga so\u0303idukeid jms. ELi konkurentsio\u0303igusaktidega on ta\u0308iesti koosko\u0303las seada hanketingimuseks kliimamo\u0303ju kriteeriume. Iga hanke puhul tuleb kaaluda neid kriteeriume eraldi."}, {"text_idx": "#000323", "text": "32. Soodustada toitlustushangete tingimuste kaudu loodust taastavat ja kohalikku toidutootmist"}, {"text_idx": "#000324", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on toitlustushangete eritingimuste kaudu soodustada loodust taastavat toidutootmist. Intensiivse po\u0303llumajanduse negatiivne keskkonnamo\u0303ju elurikkusele Eestis on to\u0303endatud. Kohalikuma, taimsema ja mahetoodangu eelistamine hangete eritingimuste kaudu aitab liikuda loodust taastava toidutootmise suunas. Eelistada tuleks toitu, mis on toodetud kohalikus omavalitsuses vo\u0303i 100 km raadiuses."}, {"text_idx": "#000325", "text": "Ettepanekud sobivad ko\u0303igile omavalitsustele. No\u0303udluse kaudu on ilmselt ko\u0303ige tugevam mo\u0303ju suurematel omavalitsustel ja linnadel, kuid kasu kohalikule keskkonnale on suurim praegu intensiivselt majandatavate po\u0303llumaade suure osakaaluga omavalitsustes."}, {"text_idx": "#000326", "text": "Taanis on ka\u0308igus mahetoidu kava (Danish Organic Action Plan 2020), mis suurendab no\u0303udlust mahetoidu ja\u0308rele ning innustab selleteemalisi uuringuid ja innovatsiooni (S\u00f8rensen jt 2016). Valitsus toetab programmi korralike rahasummadega. Tulemused on silmana\u0308htavad. Taanis on mahetoidu turuosa suurim kogu maailmas ning pea 80% taanlastest eelistab mahetoitu. No\u0303udluse suurendamise kaudu on plaan u\u0308letanud oma esialgse eesma\u0308rgi kahekordistada mahepo\u0303ldude pindala vo\u0303rreldes alguspunktiks valitud 2007. aastaga."}, {"text_idx": "#000327", "text": "Intensiivne po\u0303llumajandus on peamine looduslike elupaikade ha\u0308vimise po\u0303hjus ja ohustab U\u0308RO sa\u0308a\u0308stva arengu eesma\u0308rkide saavutamist (Clark jt 2019). Po\u0303llumajanduslik tootmine po\u0303hjustab 30% kasvuhoonegaaside emissioonist, ho\u0303lmab 40% maismaast, po\u0303hjustab o\u0308kosu\u0308steeme muutvat ja veekvaliteeti alandavat reostust ning kulutab 70% Maa magevee tarbimisest (Clark jt. 2019). Eestiski on intensiivse po\u0303llumajanduse negatiivne keskkonnamo\u0303ju elurikkusele to\u0303endatud (vt nt po\u0303llulindude arvukuse langus (Marja ja Nellis 2018), taimede liigirikkuse langus (Carmona jt 2020)."}, {"text_idx": "#000328", "text": "Nii keskkonda kui ka inimeste tervist ohustavad Eesti intensiivsema maakasutusega po\u0303llumajanduspiirkondades suured ning muret tekitavalt sageli piirva\u0308a\u0308rtusi u\u0308letavad pestitsiidija\u0308a\u0308kide ja nitraatide kogused po\u0303hja- ja pinnavees (lu\u0308hiu\u0308levaade seiretulemustest po\u0303llumajandus.ee)."}, {"text_idx": "#000329", "text": "Taimse toidu osakaalu suurendamine menu\u0308u\u0308s on analu\u0308u\u0308side kohaselt va\u0308ga to\u0303hus viis toidutootmisega kaasneva negatiivse keskkonnamo\u0303ju va\u0308hendamiseks (Clark ja Tilman, 2017)."}, {"text_idx": "#000330", "text": "Va\u0308hem intensiivse tootmise puhul vo\u0303ib sama toidukoguse ka\u0308ttesaamiseks kuluda ku\u0308ll rohkem maad, kuid mahepo\u0303ld, aga ka lihtsalt va\u0308hem intensiivselt majandatud po\u0303ld ise on ka elupaik. Intensiivselt majandatud po\u0303ld sobib seevastu va\u0308hestele liikidele ja nendestki pigem kahjuritele (Bengtsson jt 2005). Kohaliku elurikkuse ja elupaikade kvaliteedi seisukohalt on seega oluline ka intensiivse po\u0303llumajanduse mo\u0303jude va\u0308hendamine."}, {"text_idx": "#000331", "text": "Haridusasutuste toitlustushanked tuleks u\u0308mber kujundada samm-sammult, kaasates ja koolitades lapsevanemaid ja haridusasutusi. Sa\u0308a\u0308stva Eesti Instituut (SEI) on teinud soovituse panna toitlustushangetesse sisse va\u0308ikseima CO2 jalaja\u0308ljegega toit. Lisaks tasub arvesse vo\u0303tta elurikkuse aspekte, sest teataval loomsel toidul vo\u0303ib siiski olla positiivne mo\u0303ju pa\u0308randkooslustele."}, {"text_idx": "#000332", "text": "Oluline on loodust taastav toidutootmine, mille puhul taimse toidu osakaalu suurendamine on kindlasti positiivse keskkonnamo\u0303juga suundumus, mida omavalitsused vo\u0303iksid toetada. Peale tootmismeetodite mo\u0303jutamise hangete kaudu on vo\u0303imalik po\u0303llumajanduse intensiivsust va\u0308hendada, kui koolitada kohalikke tootjaid loodust sa\u0308a\u0308stvaid meetodeid hindama ja kasutama. Taimse toidu soovitamisel tasub keskenduda loomsete produktide osakaalu va\u0308hendamisele, mahetoidu osakaalu suurendamisele, toidulaua mitmekesistamisele ja taimse toidu osakaalu suurendamisele, na\u0308iteks seades kooliso\u0308o\u0308klas sisse taimetoidupa\u0308evad."}, {"text_idx": "#000333", "text": "33. Eelistada hangetes keskkonnasa\u0308a\u0308stu ja o\u0303iglase kaubanduse po\u0303himo\u0303tteid ja\u0308rgivaid tooteid"}, {"text_idx": "#000334", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on teha riigihankeid keskkonnahoidlikult ja sotsiaalselt vastutustundlikult. Selleks tuleb toitlustuse ja toitlustusteenuse tellimisel, koristusteenuse tellimisel, kohvi- vo\u0303i mu\u0308u\u0308giautomaatide soetamisel ja teenindamisel, toitlustuskohtade valikul, puuvillast tehtud riiete ja materjalide tellimisel jmt eelistada o\u0303iglase kaubanduse po\u0303himo\u0303tete alusel ja keskkonnasa\u0308a\u0308stlikult toodetud tooteid."}, {"text_idx": "#000335", "text": "Ettepanekud sobivad ko\u0303igile omavalitsustele. No\u0303udluse kaudu on ilmselt ko\u0303ige tugevam mo\u0303ju suurematel omavalitsustel ja linnadel."}, {"text_idx": "#000336", "text": "Mahepo\u0303llumajanduse pindala poolest on olukord Eestis ku\u0308llalt hea (u 20% po\u0303llumaid mahemaad), kuid no\u0303udlus on va\u0308ike. Omavalitsuste kaudu saaks no\u0303udlust suurendada ja selle abil mahetootmist kasumlikumaks ja va\u0308hem toetustest so\u0303ltuvaks muuta."}, {"text_idx": "#000337", "text": "Ettepanekute rakendamine vo\u0303iks soosida va\u0308hem intensiivsete meetodite kasutuselevo\u0303ttu po\u0303llumajanduses ning selle kaudu va\u0308hendada intensiivse po\u0303llumajanduse negatiivset mo\u0303ju kohalikule elurikkusele ja elupaikade kvaliteedile. Lisaks vo\u0303ib oodata positiivset sotsiaal-majanduslikku mo\u0303ju kohalikele po\u0303llumeestele ja mahetalunikele."}, {"text_idx": "#000338", "text": "Kliimamuutuste seisukohalt on va\u0308ga tugev soovitus pidada hangetel hinnast olulisemaks keskkondlikku ja\u0308tkusuutlikkust, eriti kui ku\u0308simuse all on kasvuhoonegaase emiteerivad vahendid (transport, aga ka maastikuhooldus nt muruniidukite vo\u0303i lehepuhuritega). Kohalikule mahepo\u0303llundustoodangule konkurentsieelise andmine on oluline nii kohaliku elurikkuse ja o\u0308kosu\u0308steemi teenuste toetamise kui ka mahetootmise sotsiaal-majanduslikust aspektist."}, {"text_idx": "#000340", "text": "34. Luua kemikaalide ja muude ohtlike ainete strateegia ja arvepidamine"}, {"text_idx": "#000341", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on omavalitsuse selgem ja parem arusaam kemikaalide kasutamise vo\u0303imalustest. Kemikaalistrateegia loomine vo\u0303imaldab analu\u0308u\u0308sida valikuid vastavalt tegelike keskkonnamo\u0303jude suurusele ja anda paremaid juhiseid."}, {"text_idx": "#000342", "text": "Ko\u0303ik teemad ei ole ko\u0303igis omavalitsustes olulised, kuid seda suurem on kohaliku strateegia loomise mo\u0303ju. Asjaajamise seisukohast lihtsam alternatiiv on la\u0308htuda ja\u0308ikadest reeglitest, mis aga ei arvesta kohalikku olukorda ega keskkonda."}, {"text_idx": "#000343", "text": "Kohalike omavalitsuste vastutusalas on koolide, administratiivhoonete ja elumajade, aga ka teede ja sildade ehitus. Seega on omavalitsuste vo\u0303imuses sa\u0308testada tingimused kasutatavate materjalide keemilise koostise kohta. See aitab tagada, et ehitajatel ja peato\u0308o\u0308vo\u0303tjatel on piisavad teadmised, mis aitaksid va\u0308hendada ehitusmaterjalides sisalduvate ohtlike ainete vo\u0303imalikke riske."}, {"text_idx": "#000344", "text": "Keskkonnahoidlik toode ja teenus ei ole pelgalt keskkonnaso\u0303bralik, vaid ka kvaliteetne, energia- ja ressursito\u0303hus, taaskasutatavast vo\u0303i hoopis taaskasutatud materjalist toodetud, o\u0308koinnovaatiline toode vo\u0303i teenus. Seejuures on oluline, et hankimisel arvestatakse toote peamiste keskkonnamo\u0303judega ning tervikliku elutsu\u0308kliga. Arvesse saab vo\u0303tta keskkonnahoidlikkust, kvaliteetsust, energia ja ressursito\u0303husust, korduskasutatavust vo\u0303i taaskasutatavast materjalist tootmist. Euroopa kemikaalide strateegia annab juhiseid, kuidas toksilisi jms materjale juba tootmises va\u0308ltida."}, {"text_idx": "#000346", "text": "Eesma\u0308rk: Siduda ja\u0308rgmise nelja aasta jooksul ko\u0303ik arendusplaanid ja otsused kliimamuutuste pidurdamise ja kliimamuutustega kohanemisega."}, {"text_idx": "#000347", "text": "Seadma mo\u0303o\u0303detavad eesma\u0308rgid ja teavitama elanikke eesma\u0308rkide va\u0308ljato\u0308o\u0308tamisest ja ta\u0308itmisest.\nPlaneerima ruumi nii, et elurikkus suureneks ja o\u0308kosu\u0308steemide seisund paraneks.\nTagama looduskoosluste elupaikade sa\u0308ilimise ja nende omavahelise u\u0308hendatuse.\nTihendama asustusmustrit, mitte seda enam laiendama.\nEelisarendama sa\u0308a\u0308stvat ja tervist edendavat liikuvust ruumiloome osana, mitte eraldiseisvalt.\nVa\u0308hendama ehituse ja hoonestuse jalaja\u0308lge va\u0308iksema keskkonnamo\u0303juga materjale kasutades."}, {"text_idx": "#000348", "text": "Edendada sa\u0308a\u0308stlikku ruumiloomet ja liikuvust"}, {"text_idx": "#000349", "text": "35. Ma\u0308a\u0308rata u\u0308ldplaneeringutes tingimused kliimamuutuste leevendamiseks, rohevo\u0303rgustike ja puhkealade sa\u0308ilimiseks ning metsao\u0308kosu\u0308steemide toetamiseks"}, {"text_idx": "#000350", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on leevendada kliima- ja elurikkuse probleemide kiiret su\u0308venemist Eestis ning toetada Eesti 2035 strateegiliste eesma\u0308rkideni jo\u0303udmist. Eesma\u0308rgini jo\u0303udmiseks on oluline kaitsta ja taastada maa o\u0308kosu\u0308steeme ning propageerida nende sa\u0308a\u0308stvat kasutamist.Juhend"}, {"text_idx": "#000351", "text": "U\u0308ldplaneeringute menetlemise protsessis on elanikel hea vo\u0303imalus kaasa ra\u0308a\u0308kida ja u\u0308ldplaneeringute abil on kohalikku elu vo\u0303imalik ette ennustatavalt suunata pikema perioodi va\u0308ltel, mis va\u0308listab halvad u\u0308llatused kohalikele kogukondadele. U\u0308ldplaneeringuga saab kindlaks ma\u0308a\u0308rata, kus on potentsiaalsed kaevandamispiirkonnad, kus ja milliseid kohalikke va\u0308a\u0308rtusi tuleks kaitse alla vo\u0303tta, kus asuvad rohevo\u0308o\u0308ndid ja kohalikele olulised metsad, kuidas planeeritakse liikuvust ja liiklusvoogusid jne."}, {"text_idx": "#000352", "text": "Oluline on arvestada, et ko\u0303iki teemasid ei saa u\u0308ldplaneeringu protsessi ja dokumendiga planeerida. U\u0308ldplaneeringu protsess on kohmakas ja to\u0308o\u0308mahukas, misto\u0303ttu eeldab muutustele kiirem ja paindlikum reageerimine muude meetmete kasutamist. Ku\u0308ll aga annab u\u0308ldplaneering kogukonnale kindlustunnet , kui olulised kokkulepped maakasutuse tulevikuks on sa\u0308testatud u\u0308ldplaneeringus \u2013 ja see vo\u0303ib muutlikes oludes, erinevates va\u0308lissurve tingimustes olla kohalikule omavalitsusele oluline argument."}, {"text_idx": "#000353", "text": "Eestis on praeguse seisuga koostamisel u 60 u\u0308ldplaneeringut. Nende raames on omavalitsustel vo\u0303imalik planeerimisseaduse ja\u0308rgi seada tingimusi ka metsade majandamisele ning sedakaudu mo\u0303jutada looduskooslusi rohevo\u0303rgustikes, rohealadel, puhke- ja virgestusaladel, kohalikel kaitsealadel. Omavalitsused ei ole tihtipeale oma o\u0303iguste ja vo\u0303imalustega kursis ning on mo\u0303jutatavad ka intensiivmetsamajandust eelistavate huvigruppide poolt. On va\u0308ga oluline, et omavalitsused oma o\u0303igusi teaksid ja kasutaksid."}, {"text_idx": "#000354", "text": "Kohalikes volikogudes so\u0303ltub metsamajandamisega seotud ku\u0308simuste ka\u0308sitlemine sageli volikogu liikmete enda huvidest ja suhetevo\u0303rgustikust. Seepa\u0308rast peaks metsade majandamine olema kohalike omavalitsuste valimiste ajal ku\u0308simus, mille kohta kandidaatidelt no\u0303utaks selget seisukohta: kas kohalik omavalitsus peaks u\u0308ldplaneeringu koostajana otsima aktiivselt huvide tasakaalu vo\u0303i ja\u0308a\u0308ma oma enesekorralduso\u0303igus teostamisel passiivseks, ja\u0308ttes kasutamata seadusliku vo\u0303imaluse seista toimiva o\u0308kosu\u0308steemiga kvaliteetse elukeskkonna eest."}, {"text_idx": "#000355", "text": "Keskkonnaeesma\u0308rkide po\u0303imimine planeeringutesse on 2015. aastal kehtima hakanud planeerimisseaduse (PlanS) u\u0308ks la\u0308bivaid po\u0303himo\u0303tteid. Planeerimistegevusele laienevad ka keskkonnaseadustiku u\u0308ldosa seaduses paika pandud po\u0303himo\u0303tted, sh sa\u0308a\u0308stva arengu edendamine, loodusliku mitmekesisuse sa\u0308ilitamine, keskkonna hea seisundi ja ko\u0303rgetasemelise kaitse tagamine (vt \u00a7-d 1, 8 ja 9, Kask, O. jt (2015) lk-d 16, 64-68)."}, {"text_idx": "#000356", "text": "Seoses kliima- ja elurikkuse probleemide kiire su\u0308venemisega ja uute u\u0308le-euroopaliste eesma\u0308rkide seadmisega neis valdkondades saab olemasolevast o\u0303iguslikust raamistikust, sh po\u0303hiseaduse \u00a7-d 5 ja 53, tuletada kohalike omavalitsuste kohustuse nendele teemadele u\u0308ldplaneeringu koostamisel ja selle keskkonnamo\u0303ju hindamisel olulist ta\u0308helepanu po\u0308o\u0308rata."}, {"text_idx": "#000358", "text": "36. Seada u\u0308ldplaneeringus prioriteediks sa\u0308a\u0308stva liikuvuse taristu (sh rattavo\u0303rgustik) igapa\u0308evaste liikumisvajaduste rahuldamiseks"}, {"text_idx": "#000359", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on va\u0308hendada omavalitsuste su\u0308sinikujalaja\u0308lge, seades u\u0308ldplaneeringutes prioriteediks sa\u0308a\u0308stva liikuvuse. U\u0308ldplaneeringud peaksid ka\u0308sitlema ko\u0303iki po\u0303hilisi liikumisviise ning nende taristut: jalgsi, jalgratta, u\u0308histranspordi ja autoga liikumine. Eesti transpordijalaja\u0308lje va\u0308hendamiseks ei ole sobivamaid vo\u0303imalusi kui eraso\u0303idukite kasutuse asendamine sa\u0308a\u0308stvamate liikumisviisidega nagu u\u0308histransport, jagamisteenused, rattaga ja jalgsi liikumine sobivates vahemaades."}, {"text_idx": "#000360", "text": "Autokasutust on edukalt vo\u0303imalik asendada Eesti linnades ja hooajalistes puhkepiirkondades. Taristu kujundamisel on peamine arvestada sobivaid vahemaid eri liikumisviisidele. Nii ei ole mo\u0303tet soovitada jalgsi to\u0308o\u0308le vo\u0303i kooliminemist 7 vo\u0303i 10 kilomeetri kaugusele, kuid tasub planeerida u\u0308histranspordipeatused, u\u0308mberistumisvo\u0303imalused vo\u0303i rendirataste laenutused kuni 500 meetri kaugusele koolidest, elu- vo\u0303i to\u0308o\u0308kohtadest."}, {"text_idx": "#000361", "text": "Ettepanek sobib rakendamiseks eelko\u0303ige linnadega seotud omavalitsustes."}, {"text_idx": "#000362", "text": "Rattaliikluse soodustamise kasulikkusest nii omavalitsuse transpordisu\u0308steemile autokoormuse va\u0308hendamiseks kui rahvatervisele on palju na\u0308iteid nii kesk-Euroopast kui Eestist po\u0303hja pool asuvatest linnadest (Helsinki, Tampere, Oulu, O\u0308stersund, Umea jpt.)\nHa\u0308id na\u0308iteid Euroopa linnades teostatud rattaliikluse ja sa\u0308a\u0308stva transpordi lahendustest omavalitsustele pakub ELTIS sa\u0308a\u0308stva linnaliikuvuse projektide varamu"}, {"text_idx": "#000364", "text": "Eesti transpordijalaja\u0308lje va\u0308hendamiseks ei ole sobivamaid vo\u0303imalusi kui eraso\u0303idukite kasutuse asendamine sa\u0308a\u0308stvamate liikumisviisidega nagu u\u0308histransport, jagamisteenused, rattaga ja jalgsi liikumine sobivates vahemaades."}, {"text_idx": "#000365", "text": "U\u0308ldplaneeringud peaksid ka\u0308sitlema ko\u0303iki po\u0303hilisi liikumisviise ja taristuid: jalgsi, jalgratta, u\u0308histranspordi ja autoga liikumine. Samuti peaksid olema ma\u0308rgitud liikumisviiside kombineerimiseks mo\u0303eldud liikuvuskeskused ja/vo\u0303i linnala\u0308hiparklad. U\u0308ldplaneeringud peaksid kindlasti ka\u0308sitlema jalgrattakasutust ja jalgsi liikumist eraldi, mitte u\u0308hise nimetuse all \u201ckergliiklus\u201d. Nimetatud liikumisviiside omadused ja (taristu)vajadused on nii erinevad, et nende u\u0308hine kvaliteetne ka\u0308sitlemine on vo\u0303imatu."}, {"text_idx": "#000366", "text": "Balti keskkonnafoorum juhib ta\u0308helepanu va\u0308ga olulisele asjaolule Eesti liikuvuskorralduses \u2013 jalgratta ja jalgsi liikumise planeerimist tuleb hakata eraldi ka\u0308sitlema. Neid kahte ei ole vo\u0303imalik so\u0303naga \u201ekergliiklus\u201c kokku vo\u0303tta, sest tegemist on va\u0308ga erinevate kiiruste to\u0303ttu satuvad nad samale alale kokkusurutuna omavahel konflikti."}, {"text_idx": "#000367", "text": "Eesti omavalitsused rattaliiklust praegu ei ta\u0308htsusta. Suuremate linnade liikuvusuuringutes ei ole o\u0303nnestunud rattaliiklust adekvaatselt mo\u0303o\u0303ta, sest uuringud tehakse kas hilissu\u0308gisel vo\u0303i varakevadel, kui vastajad enam vo\u0303i veel rattaga ei so\u0303ida (Tallinna liikuvusuuring 2015 ja Harjumaa liikuvusuuring 2017). Peale Tartu ei tegele Eesti omavalitsused ka jalgratturite loendamisega, misto\u0303ttu ei teata jalg- ja elektriratturite osakaalu kevadest su\u0308giseni ega osata arvestada nende liiklejate vajadustega."}, {"text_idx": "#000368", "text": "Suuremate linnade u\u0308ldplaneeringutes tuleks peale so\u0303iduteede vo\u0303rgustiku ma\u0308a\u0308ratleda ka jalgrattateede vo\u0303rgustik, milles oleks a\u0308ra toodud erineva teenindustasemega teetu\u0308u\u0308bid (va\u0308hemalt po\u0303hi- ja tugivo\u0303rk). Va\u0308ga oluline on ma\u0308a\u0308rata eri teetu\u0308u\u0308pidele vastavad ehituslikud ja liikluskorralduslikud no\u0303uded, mis la\u0308htuvad ta\u0308napa\u0308evastest valdkonnateadmistest ning parimast rahvusvahelisest praktikast."}, {"text_idx": "#000369", "text": "Jalgsi liikumise taristu puhul peaksid u\u0308ldplaneeringud sisaldama tu\u0308u\u0308plahendusi keerulisemate taristuosade, na\u0308iteks so\u0303idutee u\u0308letuskohtade jaoks. Ta\u0308navaruumi planeerimise tu\u0308u\u0308plahendused peaksid la\u0308htuma liiklejagruppide hierarhiast, seades esmata\u0308htsaks jalaka\u0308ijad, jalgratturid ja kergliikurid, seeja\u0308rel u\u0308histranspordi kasutajad ning lo\u0303puks so\u0303iduautod, veokid."}, {"text_idx": "#000370", "text": "Lugeda ei tule mitte liiklejaid, vaid ruumist-ta\u0308navalt la\u0308bi liikunud inimesi. Muidu muutub loendamine vaid liiklusvahendite numbrite kogumiseks ja sa\u0308a\u0308stva liikuvuse eesma\u0308rgid kaovad loendusseadmete hangetesse. Omavalitsused saavad seada mo\u0303o\u0303detavad sa\u0308a\u0308stvate liikumisviiside eesma\u0308rgid (nt 30% jalgsi, 20% rattaga, 30% u\u0308histranspordiga, 20% autoga ja aastane CO2 va\u0308hendamise %-eesma\u0308rk)."}, {"text_idx": "#000371", "text": "Jalg- ja elektri(to\u0303uke)rataste eelistamine vabastab oluliselt asulate ja linnade ta\u0308navaruumi, mis muidu oleks autokasutuses, ja va\u0308hendab seela\u0308bi autoliikluse ummikuid. Rattakasutus va\u0308hendab liikleja CO2 heidet 84%."}, {"text_idx": "#000372", "text": "Pilt, mis on transpordiplaneerimises kasutusel juba u\u0308le 15 aasta, na\u0308itab linnades ruumi sa\u0308a\u0308stmise potentsiaali u\u0308histranspordi ja ratastega. Autokasutajad la\u0308hevad to\u0303ena\u0308olisemalt u\u0308le rattakasutusele kui u\u0308histranspordile (Bigazzi ja Wong 2020), sest see sarnaneb oma iseloomult autokasutusele \u2013 vo\u0303imaldab igal ajal vabalt ko\u0303ikjale liikuda, ilma et peaks so\u0303ltuma u\u0308histranspordi liikumisgraafikust. Rattakasutuse soodustamiseks tuleb omavalitsustel arvesse vo\u0303tta, et rattaga liikumise vahemaa pikkuseks ei saa soovitada auto vo\u0303i u\u0308histranspordi distantsi (rohkem kui 5-6 km). Rattaliikluse parim vahemaa on kuni 6 km vo\u0303i rattaso\u0303idu kombineerimine u\u0308histranspordiga (nt omavalitsuse korraldatud rattaringluse vo\u0303i rattaparklate abil). Uuemate lahendustena on Eesti (maa)omavalitsustes arutatud raudteepeatustes rattalaenutuste pakkumist, mis vo\u0303imaldaks pa\u0308evaturismi ka\u0308igus valla vaatamisva\u0308a\u0308rsuste vahel liikuda rendiratastel u\u0308hest rongipeatusest teise."}, {"text_idx": "#000373", "text": "Autokoormuse va\u0308hendamine vabastab ta\u0308navaruumi ettevo\u0303tluse ja kiireloomuliste so\u0303itude jaoks, mis muidu oleksid autostumise to\u0303ttu raskendatud ja liiklusummikutes."}, {"text_idx": "#000374", "text": "37. Ja\u0308rgida rohealade sa\u0308ilitamiseks rohevo\u0303rgustikus olevate maade sihtotstarvet ning u\u0308ldplaneeringus seda mitte muuta"}, {"text_idx": "#000375", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on liigirikkuse sa\u0308ilitamine elupaikade taastamise ja sa\u0308ilitamise ning elupaikadevaheliste u\u0308hendusteede tekitamise kaudu. Eesma\u0308rgi saavutamiseks on oluline rohevo\u0303rgustike sa\u0308ilitamine, mida on vo\u0303imalik toetada u\u0308ldplaneeringutega."}, {"text_idx": "#000376", "text": "Pikaajalised uuringud on na\u0308idanud, et u\u0308hendatud elupaikades suureneb liigiline mitmekesisus ja va\u0308heneb liikide kohaliku va\u0308ljasuremise oht (Damschen jt 2019). Rohealade ja metsade sa\u0308ilitamine rohevo\u0303rgustiku elementidena ei va\u0308henda nende virgestavat ja sotsiaal\u00acmajanduslikku va\u0308a\u0308rtust, vaid vastupidi, suurendavad neid, sest o\u0308koloogiliselt mitmekesiste alade pakutavatest o\u0308kosu\u0308steemi teenustest vo\u0303idavad ka inimesed ja majandus (vt nt Peh jt 2014)."}, {"text_idx": "#000377", "text": "Hiljutise u\u0308levaateartikli kohaselt on peamised printsiibid, mida rohevo\u0303rgustike planeerimisel silmas pidada, u\u0308hendatus, multifunktsionaalsus, rakendatavus, mitmekesisus, erinevad skaalad kohalikust riikliku tasemeni, koosto\u0308o\u0308 omavalitsuse ja kodanike vahel ning ja\u0308rjepidevus (Monteiro jt 2020). Seega on keskkonna seisukohalt soovitus igati asjakohane, kuid tuleb olla valmis juhtudeks, kui rohevo\u0303rgustiku toimimiseks on vajalik siiski maa sihtotstarvet muuta, na\u0308iteks juba planeeritud tootmismaa muuta maatulundusmaaks vo\u0303i kaitsealuseks maaks."}, {"text_idx": "#000378", "text": "Haldusreformi tulemusena koostatavate uute u\u0308ldplaneeringute raames vaadatakse u\u0308le ka rohevo\u0303rgustik. Rohevo\u0303rgustikku kuuluvad, kuid kaitsealadest va\u0308lja ja\u0308a\u0308vad loodusalad on vo\u0303tmeta\u0308htsusega vo\u0303rgustiku sidususe tagamisel. Nende alade sa\u0308ilimist ja juurdepa\u0308a\u0308su tagab maakonna- ja u\u0308ldplaneeringute no\u0303ue mitte muuta selliste alade maakasutuse peamist otstarvet (Poom ja Sepp 2020)."}, {"text_idx": "#000379", "text": "Kui sihtotstarve ja juhtotstarve on maatulundusmaa, siis seda ei saa u\u0308ldjuhul detailplaneeringuga muuta (v.a ko\u0303rgendatud avaliku huvi (KAH) juhtudel). Nendel maadel on kohalikel poliitikutel otsustuso\u0303igus ja kogukonnal rohkem vo\u0303imalust survestada. Seela\u0308bi on vo\u0303imalik metsaalasid suurendada varem po\u0303llumajandusmaana kasutuses olnud maade arvelt. Praegu on probleemiks surve rohealadele ehitamiseks ja nende piiride va\u0308hendamiseks. Oluline on alustuseks tagada, et praegu alles ja\u0308a\u0308nud rohealad ei va\u0308hene. Ja\u0308rgmise sammuna tuleb leida vo\u0303imalusi neid alasid suurendada. Samas tuleb olla valmis juhtudeks, kui rohevo\u0303rgu toimimiseks on siiski vaja maa sihtotstarvet muuta, na\u0308iteks juba planeeritud tootmismaa muuta maatulundusmaaks vo\u0303i kaitsealuseks maaks."}, {"text_idx": "#000381", "text": "38. Luua suuremates asulates munitsipaalmaale kogukonnaaiad ja toetada korteriu\u0308histutel oma maale aia loomist"}, {"text_idx": "#000382", "text": "Soovituse eesma\u0308rk on parandada asulates elurikkuse seisundit, va\u0308hendada elupaikade killustatust ja pidrudada tolmeldajate kadu, mis ohustab maailma toidujulgeolekut ning o\u0308kosu\u0308steemide toimimist. Kogukonnaaiad toetavad nende suurte keskkonnaprobleemide leevendamist. Lisaks on kogukonnaaiad vaadeldavad sotsiaalsete ja o\u0308koloogiliste su\u0308steemidena, mis toetavad toidutootmist ja kogukonna suhtlust."}, {"text_idx": "#000383", "text": "Saku vallas rohtunud aiamaade muutmine koos kohalikega kogukonna-aiamaadeks"}, {"text_idx": "#000384", "text": "Kogukonnaaiad aitavad kaasa mitme suure keskkonnaprobleemi lahendamisele. Esiteks parandavad need elurikkuse seisundit, mille suurimateks ohustajateks on intensiivne po\u0303llumajandus, linnastumine ja intensiivne metsamajandamine (Euroopa Keskkonnaagentuur 2021). Teiseks va\u0308hendavad kogukonnaaiad elupaikade killustatust (Egerer jt 2020). Kolmas suur keskkonnaprobleem, mida kogukonnaaiad aitaksid leevendada (Makinson jt 2017), on tolmeldajate kadu, mis ohustab maailma toidujulgeolekut ning o\u0308kosu\u0308steemide toimimist (Powney jt 2019)."}, {"text_idx": "#000385", "text": "Eesti maastike praegusest vo\u0303imest toetada elurikkaid o\u0308kosu\u0308steeme annab hea u\u0308levaate Tartu U\u0308likooli botaanikute va\u0308ljato\u0308o\u0308tatud rakendus Rohemeeter (). Elupaikade killustumise va\u0308hendamiseks on Eestis va\u0308lja arendatud rohevo\u0303rgustik, mis praegusel kujul siiski ei kata kogu elurikkuse elupaigavajadusi (Remm jt 2018). Eestis la\u0308bi viidud uuringud na\u0308itavad, et tolmeldajate mitmekesisus ja arvukus so\u0303ltuvad maastiku iseloomust (So\u0303ber jt 2020) ning et intensiivselt majandatud po\u0303llumajandusmaastikud ja inimasulad on reeglina tolmeldajate jaoks madalakvaliteedilised elupaigad."}, {"text_idx": "#000386", "text": "Kogukonnaaiad on vaadeldavad sotsiaalsete ja o\u0308koloogiliste su\u0308steemidena, mis toetavad toidutootmist, kogukonna suhtlust ning elurikkust (Egerer jt 2020). O\u0308koloogiliste su\u0308steemidena pakuvad kogukonnaaiad elupaiku paljudele looduslikele liikidele, aitavad reguleerida kliimat ning kontrollida sademevee a\u0308ravoolu. Sotsiaalsete su\u0308steemidena parandavad kogukonnaaiad ligipa\u0308a\u0308su va\u0308rskele toidule, tugevdavad sotsiaalseid vo\u0303rgustikke, pakuvad vo\u0303imalusi loodushariduseks ning tugevdavad kogukondi (u\u0308levaade ja ta\u0308psemad viited artiklis Egerer jt 2020)."}, {"text_idx": "#000387", "text": "Hiljutises analu\u0308u\u0308sis, mis ka\u0308sitles kogukonnaaedu Ida- ja Kesk-Euroopa pealinnades (Budapest, Bratislava, Praha, Varssavi ja Zagreb), leiti, et enamasti on kogukonnaaed alt u\u0308les algatus, mis ei toimi siiski ilma kohaliku omavalitsuse toe ja kaasamiseta (Trendov 2018). Uuring ja\u0308reldas, et linnaaedadel on suur roll linnade elu kujundamisel, sest need kujundavad nii linna maastikku kui ka inimeste suhtumist keskkonda ja loodusesse. Kogukonnaaiad on kodanikualgatusena kohaliku toidu tootmisel, inimeste kaasamisel ning keskkonnateadlikkuse suurendamisel arvatavasti edukamad kui u\u0308lalt alla lahendused."}, {"text_idx": "#000388", "text": "Siinsed soovitused on vabavara, millest vo\u0303ib juhinduda iga omavalitsus, kogukond, elanik ja ajakirjanik. Soovitusi vo\u0303ib kombineerida muude olemasolevate teadmiste ja lahendustega, mis aitavad keskkonnakriise leevendada ja lahendada."}, {"text_idx": "#000389", "text": "U\u0308leilmsed keskkonnakriisid puudutavad ju ko\u0303iki valdkondi ja on n-o\u0308 nurjatud probleemid, mida saab lahendada ainult u\u0308heskoos. Siia koondatud soovitused toovad ilmekalt esile, et keskkonnakriiside ko\u0303rval on meil palju teha ka demokraatlikus valitsemises."}, {"text_idx": "#000390", "text": "Ka\u0308esoleva lehe enda veebilehel kuvamiseks vo\u0303ib kasutada iframe, koodi na\u0308idis allpool:"}]