[{"text_idx": "#000000", "text": "Igau\u0308heo\u0303igus \u2013 Mida igau\u0308ks peaks looduses ka\u0308ies teadma"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Ka\u0308es on suvi \u2013 parim aeg matkata, ujuda, piknikku pidada, kala pu\u0308u\u0308da ja seenimarju korjata. Juuli alguses plaanitakse jo\u0303ustada uus igau\u0308heo\u0303igus ehk reeglid, mille ja\u0308rgi ka\u0308ituda looduses vo\u0303o\u0303ral eramaal. Paras aeg on need u\u0308le vaadata."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Looduses liikuja po\u0303hilised o\u0303igused ja kohustused on kogutud uude keskkonnaseadustiku u\u0308ldossa. Varem pidi matkaja neid kokku otsima asjao\u0303igusseadusest, veeseadusest, looduskaitseseadusest, kalapu\u0308u\u0308giseadusest ja mujalt. Nimetatud o\u0303igusaktid ta\u0308psustavad ku\u0308ll endiselt erilisemaid olukordi, na\u0308iteks kuidas ka\u0308ituda kaitsealadel, veel liigeldes vo\u0303i kala pu\u0308u\u0308des, ent viited selliste ta\u0308psustuste kohta leiab uuest seadustiku u\u0308ldosast.\nSeadusega pu\u0308u\u0308takse tagada inimestele avar vo\u0303imalus veeta vaba aega tervislikult ja loodusla\u0308hedaselt. Ta\u0308htis on aga kaitsta ka maaomanike huve ja looduskeskkonda. Uus seadus ei too po\u0303himo\u0303ttelisi muutusi, ent selgitab mo\u0303nd enim tu\u0308li tekitanud olukorda, na\u0308iteks kallasraja kasutust, u\u0308htlustab reegleid, ta\u0308idab varasemaid lu\u0308nki ja silub vastuolusid."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Kas teise inimese eramaal tohib viibida?\nKo\u0303ige u\u0308ldisem juhis: kuni maaomanik pole selgelt mo\u0303ista andnud, et ta vo\u0303o\u0303raid oma maale ei soovi, vo\u0303ib rahuliku su\u0308damega looduses viibimisest ro\u0303o\u0303mu tunda. Maaomaniku keeldu tema maal viibida tuleb aga austada.\nKeelu peab looduses liikujale selgelt ja to\u0303husalt teada andma. Selget keeldu ei saa va\u0308lja lugeda na\u0308iteks lihtsast karjatarast, vanast lagunenud aiast, piirikivist vo\u0303i sildist \u201eX talu maa\u201d. Ka silti kirjaga \u201eEramaa\u201d vo\u0303i \u201eEravaldus\u201d vo\u0303ib looduses viibija mo\u0303ista vaid teavitusena selle kohta, et riigimaalt on jo\u0303utud eraisiku maale, mis aga ei ta\u0308henda, et edasi minna pole lubatud.\nSelge keeluta\u0308his on na\u0308iteks silt \u201eX talu maa. Vo\u0303o\u0303rastel viibimine keelatud\u201d, keeluma\u0308rgi kujundusega silt (NB! so\u0303idukitele ma\u0308a\u0308ratud liiklusma\u0308rgid, nagu \u201esisseso\u0303idukeeld\u201d, ei kehti jalaka\u0308ijatele) vo\u0303i piire, millest on selgelt na\u0308ha, et see on mo\u0303eldud eemal hoidma inimesi. Keelusildid peavad olema paigutatud piisavalt tihedalt, et tulija neid to\u0303esti ma\u0308rkaks. Oma soovid vo\u0303ib omanik alati ka lihtsalt suuso\u0303nal va\u0308lja o\u0308elda, ka sellist u\u0308hekordset piirangut tuleb looduses viibijal ja\u0308rgida.\nKui varasema seaduse ja\u0308rgi ei tohtinud vo\u0303o\u0303ral maatu\u0308kil viibida pa\u0308rast pa\u0308ikeseloojangut, o\u0308isel ajal, siis uues seda keeldu pole. Lubatud on ka o\u0308o\u0308bida ja telkida. Ent kui soovitakse ja\u0308a\u0308da laagrisse kauemaks kui 24 tundi, tuleb maaomanikult luba ku\u0308sida.\nNagu iga mo\u0303istlik matkaja isegi aru saab, ei tohi minna maaomaniku o\u0303uemaale, st elamut ja ko\u0303rvalehitisi u\u0308mbritsevale alale, mida maaomanik aktiivselt kasutab. Austada tuleb kodu puutumatust ja majaelanike privaatsust."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Eriti hoolikalt tuleb seda silmas pidada siis, kui peatutakse pikemalt, na\u0308iteks ja\u0308a\u0308dakse piknikule vo\u0303i laagrisse. Niisugused peatused tuleb teha va\u0308ljaspool arvestatavat na\u0308htavusja kuuldekaugust elumajast ja selle o\u0303uest. Avatud maastikul, kus na\u0308htavus ja kuuldavus ei ole piiratud metsa vo\u0303i pinnavormidega, tuleb hoiduda va\u0308hemalt 150 meetri kaugusele.\nMa\u0308rkida tasub sedagi, et riik ja kohalik omavalitsus ei tohi u\u0308ldjuhul piirata inimeste tulekut nende maale, ta\u0308psemalt maa-alale, mis ja\u0308a\u0308b va\u0308ljapoole hooneid u\u0308mbritsevat o\u0303uemaad. Juurdepa\u0308a\u0308su tohib takistada vaid siis, kui see kaitseb avalikke huve (na\u0308iteks julgeolekut, tervist, keskkonda) vo\u0303i mo\u0303ne konkreetse u\u0308ksikisiku, na\u0308iteks riigimaa rentniku huve. Sellised juhtumid peavad olema maad haldava asutuse u\u0308ksikotsuses selgelt kirja pandud ja po\u0303hjendatud."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Kuidas ka\u0308ituda teise inimese eramaal?\nVo\u0303o\u0303ral maatu\u0308kil ei tohi maaomanikku ha\u0308irida ega tema vara kahjustada, na\u0308iteks tallata vilja vo\u0303i heina, aedikust valla pa\u0308a\u0308sta ega u\u0308lema\u0308a\u0308ra ha\u0308irida koduloomi. Kui seda on tehtud, saab maaomanik no\u0303uda, et su\u0308u\u0308dlane kahju hu\u0308vitaks.\nOmanik vo\u0303ib ka ise seada oma maal ka\u0308ijatele tingimusi: na\u0308iteks lubada matkata, kuid keelata korjata marju-seeni. Seesugustest tingimustest tuleb tulijat teavitada, samamoodi nagu viibimise keelust, kas vo\u0303i suuso\u0303nal.\nPo\u0303himo\u0303tteliselt lubab seadus maaomanikul kaitsta oma valdust ka jo\u0303uga nii vara kahjustajate kui ka soovimatute viibijate vastu. Seejuures tuleb aga olla a\u0308a\u0308rmiselt ettevaatlik, et mitte kasutada jo\u0303udu u\u0308lema\u0308a\u0308ra, u\u0308letada ha\u0308dakaitse piire. Muidu muutuks kaitsja ise korrarikkujaks ja kahjutekitajaks. Na\u0308iteks on kindlasti asjakohatu peletada matkajaid koerte ja pu\u0308ssilaskudega. Alustada tuleks alati rahuliku jutuga. Kui vo\u0303o\u0303rad ja\u0308rjekindlalt maaomaniku korraldusi eiravad, on kindlam ku\u0308sida abi politseilt.\nMaaomaniku huvide ko\u0303rval tuleb ja\u0308rgida keskkonnakaitse piiranguid. Looduses viibija ei tohi looduskeskkonda kahjustada ega elusolendeid ha\u0308irida, na\u0308iteks maha ja\u0308tta pru\u0308gi ega tekitada u\u0308lema\u0308a\u0308rast mu\u0308ra, sh valju muusikat.\nIgau\u0308heo\u0303iguse ko\u0303rval tuleb teada ka teistest seadustest tulenevaid kitsendusi. Na\u0308iteks liiklusseadus keelab so\u0303ita ilma maaomaniku loata so\u0303idukiga, muu hulgas ATVga va\u0308ljaspool teid. Muinsuskaitseseadus keelab kahjustada kaitsealuseid ma\u0308lestisi. Looduskaitseseadus ro\u0303hutab, et ei tohi ha\u0308irida linde, teha kahju nende pesadele-munadele ega kahjustada kaitsealuseid taimi. Veelgi rangemad piirangud kehtivad kaitsealadel."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Maaomanik ei pruugi oma maale tulekut ta\u0308ielikult keelata, vaid vo\u0303ib seada ka tingimusi. Sellestki tuleb teada anda selgel ja u\u0308heselt mo\u0303istetaval viisil (FOTO: RALF MAE)"}, {"text_idx": "#000008", "text": "Kui maaomanik ei ole selgelt teisiti ma\u0308a\u0308ranud, vo\u0303ib igau\u0308ks korjata looduses vabalt kasvavaid marju, seeni, pa\u0308hkleid, mahalangenud oksi ja muid seesuguseid loodussaadusi. Omaniku loata ei tohi kasvavatelt puudelt oksi murda, na\u0308iteks saunavihtade vo\u0303i jo\u0303ulupa\u0308rja jaoks, vo\u0303i puukoort koorida: see vo\u0303ib puid kahjustada ja niiviisi rikkuda maaomaniku huve. Lo\u0303kke jaoks vo\u0303ib korjata mahalangenud oksi, kuid kuivanud puud tohib langetada vaid maaomaniku loal.\nLoodussaaduste korjamise o\u0303igusega on silmas peetud eelko\u0303ige seda, mida inimene korjab iseenda tarbeks. Patt pole seegi, kui na\u0308iteks u\u0308ksikettevo\u0303tjast memm korjab marju, et mu\u0308u\u0308a neid turul vo\u0303i isegi kokkuostjale. Teine on lugu aga na\u0308iteks siis, kui a\u0308riu\u0308hing toob kohale hulga korjajaid ning laseb nad korraga samasse metsatukka valla. Selline tegevus vo\u0303ib olulisel ma\u0308a\u0308ral kahjustada omaniku huve ja seega eeldab, et temalt on saadud no\u0303usolek."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Mo\u0303ne maaomaniku suhted lustlike matkasellidega on kujunenud o\u0303ige teravaks. Ei tohi siiski unustada, et so\u0303idukima\u0308rgid jalaka\u0308ijatele ei kehti:"}, {"text_idx": "#000010", "text": "Lo\u0303ket vo\u0303ib teha u\u0308ksnes selleks ette valmistatud ja selgelt ta\u0308histatud kohas. Ta\u0308histus on ta\u0308htis: ei piisa, kui samas kohas on lihtsalt varem tuld tehtud \u2013 tegu vo\u0303ib olla na\u0308iteks maaomaniku isikliku lo\u0303kkeplatsiga, kuhu ta vo\u0303o\u0303raid ei taha.\nLo\u0303kkekoht peab asuma tulekindlal alusel vo\u0303i kuivanud taimestikust puhastatud mittesu\u0308ttival pinnasel. Ka lo\u0303kkekoha u\u0308mbrus peab olema puhastatud nii, et tuli ei saaks levida. Lo\u0303ke tuleb teha ohutusse kaugusesse hoonetest, puudest ja tulematerjali hoiukohast. Tugeva tuule puhul ei tohi tuld teha kohas, kust sa\u0308demed vo\u0303ivad lennata su\u0308ttivale materjalile.\nLo\u0303kke tegija peab tagama, et lo\u0303kkekohas leidub sobiv tulekustutusvahend, na\u0308iteks kustutustekk, vahtkustuti, kas vo\u0303i piisav hulk vett. Seltskonna lahkudes ei tohi ja\u0308a\u0308da ho\u0303o\u0303guvaid vo\u0303i suitsevaid po\u0303lemisja\u0308a\u0308ke."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Veekogud. Valdav osa va\u0308hegi ja\u0308rve vo\u0303i jo\u0303e mo\u0303o\u0303tu veekogusid on mo\u0303eldud avalikuks tarvituseks: veekogu vo\u0303i selle a\u0308a\u0308rse maa omanik ei tohi keelata inimestel veekogule juurdepa\u0308a\u0308su ja selles veero\u0303o\u0303mude nautimist. Praegu leiab avalikult kasutatavate veekogude nimekirja veebist, valitsuse ma\u0308a\u0308rusest \u201eAvalikult kasutatavate veekogude nimekirja kinnitamine\u201d (uue seaduse jo\u0303ustudes vo\u0303ib nimestik muutuda). Kui sellise veekogu a\u0308a\u0308rde on seatud keelusildid, ei maksa neist heituda. Kui maaomanik takistab seesuguse veekogu tarvitust, vo\u0303ib abi ku\u0308sida ka keskkonnainspektsioonilt.\nVeekogu saab avalikust kasutusest va\u0308lja arvata omaniku po\u0303hjendatud taotlusel ja kohaliku omavalitsuse no\u0303usolekul, enamasti on tegu tillukeste ja\u0308rvede, tiikide ja jo\u0303gedega. Kui veekogu on avalikust tarvitusest va\u0308ljas, ei ta\u0308henda see tingimata, et juurdepa\u0308a\u0308s oleks keelatud, vaid see annab veekogu omanikule lihtsalt sellise vo\u0303imaluse. Samuti vo\u0303ib seesuguse veekogu omanik seada veekogu kasutamisele tingimusi. Nagu ikka, tuleb looduses viibijaid neist keeldudest ja tingimustest selgelt teavitada, kas siis siltide-piiretega vo\u0303i suuso\u0303nal.\nIgas keeluma\u0308rgiga ta\u0308histamata ja\u0308rvekeses vo\u0303ib matkaja ennast rahuliku su\u0308damega kasta ja kosutada. Kui maaomanik pole teisiti ma\u0308a\u0308ranud, vo\u0303ib igau\u0308ks kasutada ka veekogudele rajatud sildu ja purdeid.\nEnamikus veekogudes vo\u0303ib kala pu\u0308u\u0308da ja minna neile so\u0303itma mootorita paadi vo\u0303i muu ujuvvahendiga. Mootorso\u0303idukiga vo\u0303ib liigelda merel ja ja\u0308rvedel, mille pindala on u\u0308le saja hektari, ning sellistel jo\u0303elo\u0303ikudel, kus veeliikluse jaoks on ruumi va\u0308hemalt ku\u0308mne meetri laiuselt. Seejuures ei tohi kahjustada vee-elustikku, veekogu sa\u0308ngi, kaldaid ja vette rajatud ehitisi. Ametlikuks supelrannaks nimetatud veekogul vo\u0303i veekogu osal ei tohi liigelda ei mootorso\u0303idukiga ega mootorita paadiga \u2013 ta\u0308psemalt, seda tohivad u\u0308ksnes pa\u0308a\u0308steto\u0308o\u0308tajad.\nKala pu\u0308u\u0308des tuleb loomulikult ja\u0308rgida pu\u0308u\u0308ginorme: teha seda ette na\u0308htud ajal ja kohas, osta pu\u0308u\u0308giload, pu\u0308u\u0308da u\u0308ksnes lubatud liike lubatud suuruses. Kalapu\u0308u\u0308giloata vo\u0303ib kalastada ainult u\u0308he lihtka\u0308sio\u0303ngega.\nKaitsealadel tohib igasuguste ujuvvahenditega so\u0303ita ja kala pu\u0308u\u0308da vaid siis, kui nii on ma\u0308rgitud ala kaitseeeskirjas.\nVeekogul olles tuleb ja\u0308rgida kalda maaomanike huve ta\u0308pselt samuti kui nende maal viibides: ei tohi rikkuda nende vara ega kodurahu."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Kallasrada. Veero\u0303o\u0303me nautima pa\u0308a\u0308seb inimene paratamatult vaid kallast mo\u0308o\u0308da. Seeto\u0303ttu ka\u0308sitleb seadus hoolikalt kallasraja teemat. Kallasrada on kogu veekogu a\u0308a\u0308ristav kaldariba. Seal vo\u0303ib igau\u0308ks olla, veeso\u0303idukiga randuda ja kala pu\u0308u\u0308da.\nLaevatatavatel veekogudel on kallasrada ku\u0308mme meetrit ja muudel veekogudel neli meetrit lai. Kallasrada arvestatakse Eesti po\u0303hikaardile ma\u0308rgitud veekogu piirist (kaardi leiab maa-ameti veebilehelt Kui kaldano\u0303lv on ja\u0308rsk ja seal ka\u0308ia on va\u0308ga raske, arvestatakse kallasraja hulka ka vastavalt ku\u0308mne vo\u0303i nelja meetri laiune maariba kaldano\u0303lva u\u0308lemisest servast. Juhul, kui tavapa\u0308rane, kaardile ma\u0308rgitud veepiir on u\u0308le ujutatud, on kallasrajaks kahe meetri laiune kaldariba ajutise veeseisu piirist.\nVeekogua\u0308a\u0308rse maa omanik ei tohi u\u0308ldjuhul keelata vo\u0303i piirata kallasraja kasutust. Muu hulgas ei tohi kallasraja kasutajaid ohustada maaomaniku koduloomad, na\u0308iteks koerad vo\u0303i agressiivsed kariloomad. Kui maaomanik neid no\u0303udeid rikub, vo\u0303ib keskkonnainspektsioon talt no\u0303uda kallasraja vabastamist vo\u0303i karistada trahviga. Maaomanikul pole aga kohustust hoida kallasrada puhas na\u0308iteks tormimurrust vo\u0303i tihedast vo\u0303sast.\nKui maaomanikul leidub mo\u0303istlik po\u0303hjus kallasrada to\u0303kestada, na\u0308iteks rajada kuivenduskraave vo\u0303i piirata veepiirini ulatuvat karjamaad, tuleb tal tagada inimestele la\u0308bipa\u0308a\u0308s. Na\u0308iteks kuivenduskraavile tuleb rajada matkajatele ohutu sild vo\u0303i purre ja karjaaiale va\u0308ravad.\nErandjuhtudel vo\u0303ib maaomanik kallasraja mo\u0303ne lo\u0303igu sulgeda, na\u0308iteks kui veepiiri la\u0308hedal paikneb ehitis ning leidub mo\u0303juv po\u0303hjus, miks selle juures ei tohi olla vo\u0303o\u0303raid. To\u0303si, u\u0308ldjuhul ei tohigi ehitada veepiiri la\u0308hedale, kui just keskkonnaamet ja kohalik omavalitsus pole andnud selleks eraldi luba.\nMo\u0303juv po\u0303hjus vo\u0303o\u0303raid oma ehitise la\u0308hedalt kallasrajalt eemal hoida ei saa olla u\u0308ksnes maaomaniku privaatsussoov, ku\u0308ll vo\u0303ib selleks osutuda na\u0308iteks olulise a\u0308risaladuse kaitsmine, ko\u0303rge riigiametniku julgeolek vms. Isegi kui mo\u0303juv po\u0303hjus leidub, tohib kallasrada sulgeda vaid nii va\u0308ikses ulatuses kui vo\u0303imalik ning matkajatele tuleb tagada mo\u0303istlik ja ho\u0303lbus mo\u0308o\u0308dapa\u0308a\u0308s suletud osast. U\u0308ldiselt tuleb otse veekogu kaldale ehitajal arvestada, et tegemist on igau\u0308hele avatud piirkonnaga."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Kallasrada saab mo\u0303istagi kasutada vaid siis, kui sinna ja sealt a\u0308ra pa\u0308a\u0308seb mo\u0303istlikul moel. Ho\u0303lpsa pa\u0308a\u0308su veekogu a\u0308a\u0308rde peab tagama kohalik omavalitsus. Eriti hoolikas tuleb omavalitsusel olla siis, kui veekogu a\u0308a\u0308ristavad tihedalt la\u0308bipa\u0308a\u0308sukeeldudega eramaad. Vee a\u0308a\u0308rde peab pa\u0308a\u0308sema parajate vahemaade tagant, sh paadiga."}, {"text_idx": "#000015", "text": "U\u0308ldised juhtno\u0308o\u0308rid on sellega u\u0308le vaadatud.\nEt reeglid toimiksid, on ilmselgelt vaja ko\u0303igi osaliste, s.o matkajate, maaomanike, riigiametite ja kohalike omavalitsuste asjatundlikkust ja head tahet vo\u0303i va\u0308hemalt mo\u0303istlikku suhtumist. Ei maksa absurdini reeglites na\u0308puga ja\u0308rge ajada. Esmata\u0308htis on austada u\u0308ksteist ja loodust, hoida so\u0303bralikkust ja ro\u0303o\u0303msat meelt. Toredat suve!"}, {"text_idx": "#000017", "text": "Pihel Sarv (1984) on riigikohtu halduskolleegiumi no\u0303unik, \u201eKeskkonnaseadustiku u\u0308ldosa seaduse kommentaaride\u201d (2014) kaasautor."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Artikkel on avaldatud Eesti Loodus juuni-juuli numbris, kust leiate veel palju huvitavat lugemist! Saadaval ka e-ajakiri."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Eesti Looduse 24. fotovo\u0303istlus ootab pilte"}, {"text_idx": "#000024", "text": "Jo\u0303gede veetaimestiku pu\u0308siseire na\u0308itab veekogu seisundit"}, {"text_idx": "#000027", "text": "Kas Eesti vajab suurkiskjate geneetilist seiret?"}]