[{"text_idx": "#000000", "text": "Eesti ettevo\u0303tete konkurentsivo\u0303ime ja Eesti valitsuse vo\u0303ime katta riigi halduskulud kiiresti muutuvas maailmas on langemas. Mida saaks teha olukorra parandamiseks?"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Eesti oma digiriigi arendustega oli edukas, kuid see ja\u0308i eelmisesse aastaku\u0308mnesse. Reformierakond lubas 2019. aastal kehtestada korra, et riik ku\u0308sib oma kodanikelt andmeid vaid u\u0308ks kord, kuid lubaduseks see ongi ja\u0308a\u0308nud."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Turumajanduse ajaloo uurijad on pannud ta\u0308hele, et edu vo\u0303tmeks on:"}, {"text_idx": "#000005", "text": "sajandi kolmandal ku\u0308mnendil on suurimaks rikkuse allikaks saanud majanduse digitaliseerimine ja sellest tekkivate andmete efektiivne haldamine. Asjadest ja protsessidest digitaalsete kaksikute loomine, majandustegevust kirjeldavate digitaalsete andmete standardiseerimine ja nende automaatne liikumine ettevo\u0303ttes, ettevo\u0303tete vahel ja suhetes riigiga panevad aluse reaalmajandusele. U\u0308ha suurem osa ettevo\u0303tete ja ka riigi haldustegevusest on vo\u0303imalik automatiseerida. Tulem \u2013 kasvav la\u0308bipaistvus ja va\u0308henev kontrolli vajadus!"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Kui nu\u0308u\u0308d ku\u0308sida, mis takistab meid selles suunas liikumast, siis vastus on lihtne: ebakompetentsus ja lu\u0308hina\u0308gelik kasuahnus. Sa\u0308testades seadusega isikuandmete kaitse ja no\u0303udes a\u0308rialane teabe salstamist, kahjustame me u\u0308hiskondlikku turvalisust, riigi ja\u0308tkusuutlikkust ja majandusliku lisava\u0308a\u0308rtuse loomise vo\u0303imet. Nii vo\u0303imendatakse inimeste vastutustundetut ka\u0308itumist ning luuakse ideaalne tegevuskeskkonna kuritegevusele. Ehk u\u0308helt poolt kulutame me raha teabe salastamisele ja teiselt poolt peame u\u0308leval erinevaid institutsioone, mis peavad kaitsma meid seda salastatud infot uurides."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Eestile on maailmas palju tuntust toonud edasilu\u0308katud ettevo\u0303tlustulu maksustamise kord. Klassikalises maksusu\u0308steemis esitavad ettevo\u0303tted maksuhaldurile majandusaruande laekunud tuludest, kantud kuludest, amortisatsiooni ja tulevaste kulude eraldistest ning tavapa\u0308rasest erinevalt ajastatud tehingutest, mille alusel ma\u0308a\u0308ratakse ettevo\u0303tte kasumi suurus ja maksustatakse see. Selle aruande koostamine ja nende kontrollimine tekitavad suure to\u0308o\u0308jo\u0303ukulu nii ettevo\u0303tetele kui ka riigile. Majanduslikult arenenud riikides on maksuhalduskulu (suhtes kogutud maksutulusse) Eesti omast 2-5 korda suurem (Sic!)."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Palgakonto juurutamine, praegu juba olemasoleva ettevo\u0303tluskonto loogikast la\u0308htudes, oleks esimene samm reaalajas maksustamisele u\u0308leminekuks. Praktikas ta\u0308hendaks see, et ettevo\u0303te kannab to\u0308o\u0308tasu to\u0308o\u0308taja poolt na\u0308idatud pangakontole, millele laekunud summast teeb panga poolt hallatav programm kohe eraldised pensioni-, haigus- ja to\u0308o\u0308tuskindlustuse fondidele ning tulumaksueraldise Riigikassa eelarvesse. Ja\u0308releja\u0308a\u0308nud summa kannab pank isiku isiklikule arvelduskontole."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Ettevo\u0303tete ja riikliku maksuhalduri to\u0308o\u0308jo\u0303ukulud va\u0308heneks oluliselt, sest kogu tulumaksudeklaratsioonide (TSM) esitamise ja kontrollimise protseduur poleks enam vajalik;Inimene vo\u0303ib samaaegselt teha to\u0308o\u0308d erinevatele to\u0308o\u0308andjatele ilma mingite piiranguteta, tervisekindlustuse saamiseks peab ta vaid kindlustama, et palgakontole laekunud summa u\u0308letaks miinimumpalga summat;Kui bruopalga asemele la\u0308htutakse to\u0308o\u0308andja palgakulu kogusummast, siis oleks ametlik sotsiaalmaksuma\u0308a\u0308r 25% ja tulumaksuma\u0308a\u0308r 15%, kui tulumaksuvaba osa ei arvestata, vo\u0303i kui seda arvestatakse siis oleks see alla 10%. Vaata artikli pa\u0308ises olevat pilti selgituseks: selle u\u0308lemine osa kirjeldab praegust maksukohustuse ma\u0308a\u0308ramise loogikat ja alumine osa palgakonto po\u0303hist arvestust.Rahvusvahelises vo\u0303rdluses langeks Eesti riiklik maksukoormus praeguselt 34,1%-lt umbes 20%-le, kuna sotsiaalkindlustusmaksud laekuvad otse vastavatesse fondidesse ilma makshalduri vahenduseta. See oleks EL madalaim na\u0308itaja!"}, {"text_idx": "#000012", "text": "U\u0308heso\u0303naga \u2013 palgakonto juurutamine va\u0308hendaks reaalselt aruandluskohustust ja to\u0303staks Eesti taas maailma ta\u0308helepanu keskmesse oma efektiivse maksusu\u0308steemiga. Selle projekti negatiivse mo\u0303juna vo\u0303iks siiski ma\u0308rkida, et see muudaks to\u0308o\u0308lepingute so\u0303lmimise mittevajalikuks, millel oleks mitmesugused laiemad mo\u0303jud nii ettevo\u0303tlusele kui ka to\u0308o\u0308vo\u0303tjate heaolule. Samas ei keela keegi muutmast meie to\u0308o\u0308lepingutes vormi ja sisu."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Riigibu\u0308rokraatia va\u0308hendamise vajadust on oma 2023. aasta valimislubaduste programmides ma\u0308rkinud mitmed erakonnad, kuid konkreetseid lahendeid on nendest raske leida."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Reformierakonna programm ei ra\u0308a\u0308gi maksustamisest ja maksusu\u0308steemi haldamisest midagi. Kaudselt puudutab seda teemat lubadus reformida to\u0308o\u0308turu korraldust.EKRE lubab \u201epa\u0308a\u0308sta Eesti\u201c, kuid arusaamatuks ja\u0308a\u0308b, kelle ka\u0308est. Lubatakse riigi sekkumise va\u0308hendamist, kuid antud lubadused ei puuduta ettevo\u0303tlust.Keskerakonna maksunduse ja rahanduse valdkonna lubadustest ei ilmne, et su\u0308steemi lihtsustatakse ja riigibu\u0308rokraatiat va\u0308hendatakse.Isamaa lubab oma programmis piirata (9 kohas) riiklikku bu\u0308rokraatiat ja alandada sellest tulenevat halduskoormust.Sotsiaaldemokraadid lubavad piirata (3 kohas) riigi bu\u0308rokraatiat ja asjatut suhtlust ettevo\u0303tjatega, s.h digitaliseerimise la\u0308bi.Eesti 200 on riigibu\u0308rokraatia va\u0308hendamise vajadusest ra\u0308a\u0308kinud eriti palju (10 kohas), seostades selle personaalse riigi kontseptsiooniga. Samas ei julgenud nende programmi meeskond konkreetset ettepanekut sellesse lisada.Parempoolsed lubavad va\u0308hem riiki, seadusloome piiramist ja maksusu\u0308steemi lihtsustamist, kuid konkreetne tegevuskava puudub."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Ma\u0308rkus neile, kes tahavad taastada ettevo\u0303tte tulumaksu:"}, {"text_idx": "#000017", "text": "Ettevo\u0303tlusest teenitavat tulu maksustatakse klassikalises maksusu\u0308steemis kaks korda:"}, {"text_idx": "#000018", "text": "Ettevo\u0303tte (iga-aastase) tulumaksuga, mille kasumist maha arvamise ja\u0308rel tekib nn omanikutulu. Na\u0308iteks: ettevo\u0303tte kasum on 100 ja sellest 20% tulumaksu mahaarvamise ja\u0308rele ja\u0308a\u0308b omanikutulu 80 u\u0308hikut. Kapitali tulumaksuga, mis maksustab ettevo\u0303tte poolt omanikele va\u0308ljamakstavaid dividende. Na\u0308iteks: omanikutulu 80 ja sellest 20% tulumaksu mahaarvamise ja\u0308rele ja\u0308a\u0308b omanikule 64 u\u0308hikut kasu."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Eesti eripa\u0308raks on see, et ettevo\u0303tte tulumaksu tuleb tasuda mitte igal aastal, vaid alles siis kui dividendid va\u0308lja makstakse. Kuid maks tuleb tasuda lisaks va\u0308ljamakstavatele dividendidele, s.t va\u0308ljamakstav summa on neto ja bruto leidmiseks tuleb see esmalt jagada 0,8-ga (s.t tasumata tulumaksu indeksiga) ja seeja\u0308rel saadud summalt arvestada 20% ettevo\u0303tte tulumaksuks: 100 /0,8 = 125 > 125 x 20% = 25 > 125 \u2013 25 = 100."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Meie maksusu\u0308steemis loetakse need u\u0308ksteist katvateks, s.t kui ettevo\u0303tte tulumaks on tasutud, siis kapitali tulumaksu enam Eestis tasuma ei pea vo\u0303i siis vastupidi. Samas \u2013 ettevo\u0303tte kogukulu on 125, mitte 100, mis makstakse va\u0308lja omanikele."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Vabandust, kommenteerimiseks pead sisse logima."}]