[{"text_idx": "#000000", "text": "Tegevused ehk toimkonnad ja komisjonid"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Johannes-Emmanuel Allas: seadus vastuvo\u0303etud \u2013 mis siis edasi?"}, {"text_idx": "#000004", "text": "12. detsembril 2022 Riigikogu kiitis heaks Haridus- ja Teadusministeeriumi eelno\u0303u, millega tehakse u\u0308leminekuks vajalikud muudatused po\u0303hikooli- ja gu\u0308mnaasiumiseaduses, koolieelse lasteasutuse seaduses, kutseo\u0303ppeasutuse seaduses, erakooliseaduses ning keeleseaduses. Samas aga tekitab ku\u0308simusi, kas selline kiirkorras u\u0308leminek on koosko\u0303las ta\u0308napa\u0308eva reaalsusega?"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Esiteks tuleb alustada sellest, et pakutud u\u0308lemineku programm ei soodusta o\u0303petajate juurdekasvu. Palka suurendamine antud valdkonnas on to\u0303epoolest u\u0308ks vajalikumatest aspektidest, kuid palk ei pruugi olla see motivaator, mis lu\u0308kaks inimesi o\u0303petajateks o\u0303ppimaminna. Raha suu sisse toppimine ei lisa atraktiivsust o\u0303petaja to\u0308o\u0308positsioonile. Siinkohal vo\u0303ib tekkida tagurpidine effekt, o\u0303petajateks la\u0308hevad need inimesed, kes ei ole huvitatud laste va\u0308lja harimisest. Selline la\u0308htumine hoopis soodustab pakutava hariduse kvaliteedi langemist. Ta\u0308helepanu va\u0308a\u0308rt on ka haridus- ja teadusministeeriumi vastus ku\u0308simusele \u201cKuidas motiveeritakse o\u0303petajaid va\u0308ljaspool Ida-Virumaad?\u201d \u2013 \u201cVa\u0308ljaspool Ida-Virumaad eraldab riik koolipidajatele o\u0303pilaste arvu po\u0303hist pearaha, mida saab kasutada o\u0303petajatele lisatasu maksmiseks.\u201d. Tuleb kahjuks ro\u0303hutada, et haridus- ja teadusministeeriumi vastus on must-valge ja ta\u0308napa\u0308eva kontekstis naeruva\u0308a\u0308rne. Postimehes ka\u0308sitletud uuringus on selgunud, et vo\u0303imalikud tulevased o\u0303petajad hindavad ta\u0308napa\u0308eval ko\u0303ige rohkem paindlikust, arenguvo\u0303imalusi ja et to\u0308o\u0308 oleks huvitav. Senini nii haridus- ja teadusministeerium, kui ka valitsus ei ole po\u0308o\u0308ranud sellele mitte mingit ta\u0308helepanu. Kui riik soovib haridust mo\u0303jutada, siis seda tuleks teha mitte ainult rahaga, vaid ka eeskujuga."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Samuti ta\u0308helepanu va\u0308a\u0308rt on Ida-Virumaa ja sellele rakendavat eelised. Nagu ka endine haridus- ja teadusminister Liina Kersna on o\u0308elnud \u201cHaridus peaks andma ko\u0303igile vo\u0303rdsed vo\u0303imalused, kuid meie praegune su\u0308steem on tootnud aastaku\u0308mneid ebavo\u0303rdsust\u201d. Tuleks to\u0303deda, et pakutud programm ei anna ko\u0303igile vo\u0303rdseid vo\u0303imalusi haridusevaldkonnas. Hoopis teistpidi, antud programm suurendab ebavo\u0303rdsust maakondlikul tasemel. O\u0303petajate va\u0308hese juurdekasvu to\u0303ttu o\u0303petajaid hakatakse lihtsalt u\u0308mber ostma, pakutud programm ilusti vo\u0303imaldab seda teha Ida-Viru maakonnal. Postimehe poolt viidud ku\u0308sitluse ja\u0308rgi 3 saame teada, et o\u0303petajaid on to\u0303esti puudu ning see ei ole u\u0308he-kahe kaadri ku\u0308simus \u2013 see on ku\u0308mnete, isegi sadade kaadrite ku\u0308simus. Selline o\u0303petajate u\u0308mber tassimine u\u0308hest taskust teise probleemi ei lahenda. Maakonndadele peab olema tagatud riigi poolt vo\u0303rdne kohtlemine hariduse pakumisel."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Ta\u0308napa\u0308eval o\u0303petajate puudus ei ole nii suur, kui ta vo\u0303ib olla. Vaadates Statistikaameti poolt tehtud 2021. aasta statistikat u\u0308ldhariduskoolide o\u0303petajate vanuse ja soo ja\u0308rgi me na\u0308eme, et umbes 33% o\u0303petajatest on peaaegu pensioni vanuses. Kuna pakutud programmi plaanitakse ellu viia 2030 aastaks, siis selleks ajaks pensioni vanuses on juba ca 40% o\u0303petajatest. Eeldame, et need 40% la\u0308hevad pensiole. Mis saab Eesti haridusest, kui see juhtub? Keeruline ku\u0308simus. Inimene ei ole masin, mis saab elualgselt to\u0308o\u0308tada, ko\u0303ik omab oma piiri."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Kolmandaks, riik on pannud o\u0303petajaid sellise olukorra, kus nemad peavad u\u0308he aastaga omama ko\u0303rgeima eesti keele teadmise kategooriat \u2013 C1. Kuna suurim osa o\u0303petajatest u\u0308ldhariduskoolides on 40+, siis selline ta\u0308htaeg on absurdne. Va\u0308he sellest, et o\u0303petajad peavad to\u0308o\u0308tama ta\u0308napa\u0308eval lisakoormusega kaadrite puuduse to\u0303ttu, nendele pandi ka lu\u0308hike ta\u0308htaeg keele juurde o\u0303ppimiseks. Kas see ei ole omakorda ebainimlik? Kas see ei soodusta omakorda o\u0303petajate la\u0308bipo\u0303lemist? Antud programm ei anna meile vastusi nendele ku\u0308simustele."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Kokkuvo\u0303tteks u\u0308lemineku programm on poolik ja ei soodusta probleemi lahendamist. Siinkohal meil tekib hoopis tagurpidine efekt \u2013 ebao\u0303iglust tuleb juurde, la\u0308bipo\u0303lemise oht kasvab ja o\u0303petajate arv va\u0308heneb. Riik peab mo\u0303tlema ka teiste aspektide peale, mitte ainult raha peale."}, {"text_idx": "#000010", "text": "O\u0303ppetoetuste to\u0303stmine on oluline samm u\u0308lio\u0303pilaste heaolu tagamiseks"}, {"text_idx": "#000011", "text": "Valentina Bortnovski: munitsipaalkoolide nimede u\u0308mbernimetamine: kas vajalik so\u0303nako\u0303lks vo\u0303i praktiline lahendus?"}, {"text_idx": "#000012", "text": "Vo\u0303ta u\u0308hendust Narva mnt. 31-M1, Tallinn"}]