[{"text_idx": "#000001", "text": "Ameerika ja Euroopa uuendatud ta\u0308helepanu kiibisektorile pakub ka Eestile ha\u0308id vo\u0303imalusi. Nende vo\u0303imaluste pu\u0308u\u0308dmiseks tuleb aga leida riiklik tahe ning enam ro\u0303hku panna reaalharidusele ja inimeste arendamisele."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Stanfordi u\u0308likooli vilistlane ja tehnoloogiapoliitika analu\u0308u\u0308tik"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Hollandi ettevo\u0303te ASML toodab masinaid, mis prindivad kiibidisainid fu\u0308u\u0308siliselt kiipidele. Ettevo\u0303tte on oma nis\u030cis ainulaadne, sest ASML-i toodangust so\u0303ltuvad ko\u0303ik edasijo\u0303udnud kiibitootjad. Reuters/Scanpix"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Silmale na\u0308htamatud integraallu\u0308litused ehk pooljuhid vo\u0303i lihtsustatult kiibid on iga elektroonikaseadme ajud. Need moodustavad ta\u0308nase tehnoloogiale tugineva eluviisi ja maailmamajanduse vundamendi. Kiipe sisaldavaid seadmeid ja rakendusi kasutame ja na\u0308eme iga pa\u0308ev, nutitelefonist ku\u0308lmkapini, aga ka na\u0308iteks viimasel ajal elevust tekitanud tehisintellektiga vesteldes. Kiipide laialdane kasutus ja u\u0308htlasi ka neist ravimatu so\u0303ltuvus on muutnud sektori ja selle tarneahelate kontrollimise u\u0308heks kuumemaks geopoliitiliseks ku\u0308simuseks."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Kiipide fu\u0308u\u0308siline tootmine on kapitalimahult intensiivne ja keeruline ning ja\u0308a\u0308b seega enamikele riikidele ka\u0308ttesaamatuks to\u0308o\u0308stusharuks. Taiwan ja Lo\u0303una-Korea on vo\u0303rdlemisi va\u0308ikeste riikidena suutnud end eranditena viimastel aastaku\u0308mnetel kiipide tootmises juhtivale positsioonile ma\u0308ngida. Siiski ka\u0308sitletakse tihtipeale sektori tulevikku analu\u0308u\u0308sides teemat kui suurriikide pa\u0308rusmaad, enneko\u0303ike USA ja Hiina vahelise geopoliitilise vastasseisu kontekstis."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Eestis tuleb juba olemasolevate tipptasemel ressurside ja teadmiste po\u0303hjal vastu vo\u0303tta riiklik kiibistrateegia."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Palju on ko\u0303neainet valmistanud Ameerika U\u0308hendriikide 2022. aasta augustis vastuvo\u0303etud seadusandlus kiipide tootmise ja arendusto\u0308o\u0308 toetamiseks (CHIPS and Sciences Act). See eraldab otseselt 53 miljardit dollarit ja erinevate toetuste na\u0308ol veel mitusada miljardit sektori arenguks. Hiina on arutanud sarnase, 143 miljardi dollari suuruse toetuspaketi loomist, mis ku\u0308ll Bloombergi andmetel on hetkel peatatud. Ka Euroopa Komisjon teatas eelmisel aastal 43 miljardi euro suuruse fondi loomisest Euroopa kiibima\u0308a\u0308ruse (ing. k European Chips Act) kaudu, mille esialgsetes tingimustes leppisid Euroopa No\u0303ukogu ja Euroopa Parlament 18. aprillil kokku."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Need arengud na\u0308itavad, et kiibisektor on maailma juhtivate jo\u0303udude selle ku\u0308mnendi u\u0308ks peamisi prioriteete nii poliitilises kui majanduslikus mo\u0303ttes. Kuidas peaks aga antud arengute raames talitama va\u0308ikeriik nagu Eesti? Kuigi USA ja Hiina suurenev vastasseis Vaikse ookeani piirkonnas ning samaaegne transatlantiliste majandussuhete pingestumine ka\u0308tkeb endas Eestile potentsiaalseid ohte, on meil targalt tegutsedes vo\u0303imalik kiibito\u0308o\u0308stuse arengutest ka endal majanduslikku ning julgeolekulist kasu lo\u0303igata. Selleks tuleb Eestis juba olemasolevate tipptasemel ressurside ja teadmiste po\u0303hjal vastu vo\u0303tta riiklik kiibistrateegia."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Enne Eestile keskendumist on vajalik aga lahti seletada mikrokiipide kui majandusharu toimimist, et paremini mo\u0303ista seal peituvaid vo\u0303imalusi ja u\u0308htlasi ka u\u0308mber lu\u0308kata valearusaam, et Eesti-sugusel va\u0308ikeriigil ei ole sellesse sektorisse asja."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Ja\u0308tkuva digiteerimise ja tehnoloogiliste uuenduste ajastul kiipide olulisus ainult kasvab. Konsultatsioonifirma McKinsey raporti andmetel mu\u0308u\u0308di 2021. aastal mikrokiipe rohkem kui 600 miljardi dollari ulatuses ning see summa u\u0308letab 2030. aastaks suure to\u0303ena\u0308osusega triljoni dollari piiri \u2013 ennustus, millega no\u0303ustub ka Valge Maja."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Need mu\u0308u\u0308giarvud sisaldavad erinevaid kiibitu\u0308u\u0308pe, mille saab jagada peamiselt kolmeks. Ko\u0303ige odavamad ja \u201ckergemini\u201d toodetavad on analoogkiibid, mida kasutavad na\u0308iteks elektriso\u0303idukid, kodumasinad, lennukid, aga ka taastuvenergia seadmed. Keerukuselt ja hinna poolest kallimad on ma\u0308lukiibid, mis salvestavad andmeid, na\u0308iteks telefonide ja arvutite vahema\u0308ludes vo\u0303i andmekeskustes. Ko\u0303ige edasijo\u0303udnumad ning seega ka ko\u0303ige kallimad on loogikakiibid, millele tuginevad arvutite keskprotsessorid (CPU\u2019d) ja graafikaprotsessorid (GPU\u2019d). Just ta\u0308nu neile on vo\u0303imalik ehitada superarvuteid ja tehisintellektil po\u0303hinevaid rakendusi nagu ChatGPT."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Kiibisektor on maailma juhtivate jo\u0303udude selle ku\u0308mnendi u\u0308ks peamisi prioriteete nii poliitilises kui majanduslikus mo\u0303ttes"}, {"text_idx": "#000013", "text": "Olgu tegemist mis tahes tu\u0308u\u0308pi mikrokiibiga, kulub selle tootmiseks Valge Maja andmetel keskmiselt kolm kuud ja u\u0308le 700 erineva sammu. Mikrokiipide tarneahel koosneb lisaks aga paljust muust kui ainult nende fu\u0308u\u0308silisest tootmisest. Ra\u0308niorus pikalt tegutsenud ettevo\u0303tja, investor ja Stanfordi u\u0308likooli o\u0303ppejo\u0303ud Steve Blank on kirjeldanud mikrokiipide o\u0308kosu\u0308steemi kui kaheksast erinevast astmest koosnevat pu\u0308ramiidi, kus igat astet domineerivad erinevad ettevo\u0303tted ja geograafilised piirkonnad. Selguse huvides kirjeldan ja\u0308rgnevalt antud pu\u0308ramiidi kompositsiooni."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Mikrokiipide tarneahela erinevad lu\u0308lid (autori illustratsioon Steve Blanki andmete po\u0303hjal)"}, {"text_idx": "#000015", "text": "Pu\u0308ramiidi esimesed kaks astet puudutavad mikrokiipide tootmiseks vajalike meetodite rajamist. Esimeseks astmeks ehk vundamendiks on pooljuhtide intellektuaalomandi tuumasid (IP core) disainivad ettevo\u0303tted, mis neid edasi mu\u0308u\u0308vad ja litsentseerivad. Selles valdkonnas kuuluvad esirinda U\u0308hendkuningriigi ettevo\u0303te Arm ning USA ettevo\u0303tted Synopsys ja Cadence. Teisel astmel paiknevad disainimise tarkvara (electronic design automation \u2013 EDA) loovad ettevo\u0303tted. Siin domineerib lisaks eelmainitud ettevo\u0303tetele ka kolmas firma Mentor Graphics, mille ostis ameeriklastelt 2017. aastal a\u0308ra Saksa to\u0308o\u0308stushiid Siemens."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Ja\u0308rgmised kaks astet tegelevad tootmiseks fu\u0308u\u0308siliste eelduste loomisega. Pooljuhte toodetakse puhastest elementidest, tavaliselt ra\u0308nist vo\u0303i germaaniumist, millele lisatakse to\u0308o\u0308tlemise ka\u0308igus muid elemente ja muudetakse seela\u0308bi elektrit juhtivaks. Kolmas tase koosnebki ettevo\u0303tetest, kes to\u0308o\u0308tlevad tootmiseks vajalikku toormaterjali ja valmistavad selleks vajalikke seadmeid. Sellel astmel muutub ettevo\u0303tete pilt juba kirjumaks ning siit vo\u0303ib leida nii Prantsusmaa, Saksamaa, USA kui ka Jaapani firmasid. Neljandalt astmelt leiame kiipe valmistavate masinate (wafer fab equipment \u2013 WFE) tootjad. Sinna kategooriasse kuulub ka Hollandi ettevo\u0303te ASML, kes valmistab u. 200 miljonit eurot maksvaid seadmeid (extreme ultraviolet litography machines), mis prindivad kiibidisainid fu\u0308u\u0308siliselt kiipidele. ASML-i toodangust so\u0303ltuvad sisuliselt ko\u0303ik edasijo\u0303udnumad kiibitootjad."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Alles ja\u0308rgmised kolm astet koosnevad kiibitootjatest, kellest tavaliselt meedias ko\u0303ige rohkem kuuleme. Ka siin on olulised nu\u0308ansid. Viiendalt astmelt leiame tehaseta kiibitootjad, kellel puudub fu\u0308u\u0308siline tootmisvo\u0303imekus. Ku\u0308ll aga tegelevad nad mikrokiipide disainimisega ja kellegi teise poolt valmistamise ja\u0308rel lo\u0303pptoodangu edasimu\u0308u\u0308misega. Antud ettevo\u0303tted kasutavad eelnevatel tasemetel teiste poolt va\u0308ljaarendatud intellektuaalomandi tuumasid ning disainimise tarkvara. Siin tegutsevate ettevo\u0303tete hulka kuuluvad nt Apple, Nvidia, IBM ja AMD. Mo\u0303ned neist kasutavad enda disainitud mikrokiipe ka ainult enda jaoks, na\u0308iteks Apple M1 ja M2 mikrokiibid Apple\u2019i arvutites."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Tehaseta kiibitootjatest ja\u0308rgmisel, kuuendal tasemel, on integreeritud kiibitootjad (integrated device manufacturers \u2013 IDMs), kellel on nii disaini kui ka tootmisvo\u0303imekus, ent samas lastakse allhanke korras enda disainitud kiipe tihtipeale ka teistel toota. No\u0303nda talitavate firmade hulka kuuluvad na\u0308iteks Lo\u0303una-Korea Samsung ja Hynix ning USA Intel ja Micron."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Pu\u0308ramiidi tipu la\u0308hedal, seitsmendal tasemel, on puhtad tootjad (foundries), kes tegelevad teistele ettevo\u0303tetele kiipide tootmisega. Neil puudub kiipide disainimise vo\u0303imekus, ku\u0308ll aga disainivad nad neid protsesse, kuidas kiipe edukalt ja vo\u0303imalikult kiirelt toota. Puhaste tootjate hulgas on nii mahtude kui oskuste poolest vaieldamatuks liidriks Taiwani ettevo\u0303te TSMC (2022. aasta viimase kvartali seisuga 58.5% turuosa Statista andmetel), millele ja\u0308rgnevad Samsung (15.8%), Taiwani suuruselt teine kiibitootja UMC, Abu Dhabi kontrollitud ettevo\u0303te Global Foundries (6.2%) ja Hiina suurim kiibitootja SMIC (4.7%)."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Viimasel, ent tihtipeale ta\u0308helepanuta ja\u0308a\u0308val astmel paiknevad kiibitootjate poolt valmistatud kiipide testijad, verifitseerijad ja pakendajad (outsourced semiconductor assembly and test \u2013 OSAT). Need ettevo\u0303tted liigendavad tehastest saabunud kiibivahvlid (wafer) individuaalseteks kiipideks, testivad nende fu\u0308u\u0308silist korrasolekut (nt. defektide avastamine) ja verifitseerivad nende disaini toimimist ja funktsionaalsust. Pakendamise ja\u0308rel saadavad selle kategooria ettevo\u0303tted kiibid edasi lo\u0303pptarbijale ehk tellijale."}, {"text_idx": "#000021", "text": "So\u0303ltuvus teiste riikide kiibitootjatest on ta\u0308naseks ameeriklastele majandusliku ja poliitilise julgeoleku seisukohalt vastuvo\u0303etamatuks muutunud."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Tulles tagasi kolme erineva kiibitu\u0308u\u0308bi juurde, on oluline ma\u0308rkida, et ko\u0303ige edasijo\u0303udnumate ehk loogikakiipide tootmises on Taiwani edu veelgi suurem, sest saareriigi erinevad ettevo\u0303tted omavad Valge Maja andmetel sellest turusegmendist TSMC juhtimisel u\u0308le 90%. Kuigi Ameerika firmade turuosa moodustab kolme kiibitu\u0308u\u0308bi kokkuvo\u0303ttes maailma toodangust 12% (1990ndatel ligi 40%), puudub neil pea ta\u0308ielikult ko\u0303ige edasijo\u0303udnumate kiipide iseseisev tootmisvo\u0303imekus."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Kuidas USA ja u\u0308leja\u0308a\u0308nud la\u0308a\u0308neriigid sellisel olukorral kulude kokkuhoiu po\u0303hjustel tekkida lasid, seletab ilmekalt lahti Tallinna Tehnikau\u0308likooli arvutiteaduste professor ja kiibiekspert Jaan Raik Postimehes. Praeguseks on sa\u0308a\u0308rane so\u0303ltuvus teistest riikidest aga ameeriklastele majandusliku ja poliitilise julgeoleku seisukohalt vastuvo\u0303etamatuks muutunud. Seda to\u0303siasja vo\u0303ib lugeda ka u\u0308heks po\u0303hiliseks motivaatoriks uue rahvusliku kiibistrateegia ja seda vedava CHIPS and Science Act\u2019i algatamisel."}, {"text_idx": "#000024", "text": "ELi turuosa moodustab hetkel 9% maailma kiibitoodangust, mida loodetakse 2030. aastaks Euroopa kiibima\u0308a\u0308ruse abil va\u0308hemalt 20% juurde viia."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Lugejale vo\u0303ib veel silma hakata, et kogu eelneva alapeatu\u0308ki jooksul on va\u0308ga va\u0308he juttu olnud Euroopast. Kuigi U\u0308hendkuningriigi ettevo\u0303te Arm\u2019i disainitud kiibid on ligikaudu 95% maailma nutitelefonides ja hollandlaste ASMLi tootmisseadmeteta kukuks sisuliselt kogu sektor kokku, ei hiilga ei U\u0308K ega Euroopa Liit tootmise enda poolest. ELi turuosa moodustab hetkel 9% maailma kogutoodangust, mida loodetakse 2030. aastaks Euroopa kiibima\u0308a\u0308ruse abil va\u0308hemalt 20% juurde viia."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Kas see eurooplaste ambitsioonikas plaan Ameerika ja Hiina kemplemise ning Venemaa ja\u0308tkuva Ukraina-vastase so\u0303jategevuse taustal ka ellu suudetakse viia, ja\u0308a\u0308b vastust ootama. Ku\u0308ll aga ei tohi ootama ja\u0308a\u0308da Eesti, vaid peab pigem leidma endale u\u0308lal kirjeldatud pu\u0308ramiidis kindla nis\u030cs\u030ci ja seal tugevalt kanda kinnitama. Millele selle saavutamisel keskenduda, lahkan ja\u0308rgnevalt."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Euroopa on hetkel nii mo\u0303neski mo\u0303ttes ainulaadses olukorras. Kuigi kestab Ukraina-vastane agressioon, on see ELi pannud varasemalt u\u0308htsemalt ja otsustavamalt tegutsema. Eesti on Euroopas enda pa\u0308devate seisukohtade ja praktiliste Ukrainat abistavate tegevustega saavutanud varasemalt to\u0303siseltvo\u0303etavama positsiooni, kus meid kuulatakse, vaatamata meie geograafilisele ja majanduslikule va\u0308iksusele. Kombineerides selle juba varasemalt tuntud edasipu\u0308u\u0308dliku ja uuendusmeelse digiriigi mainega, on Eesti ka suurepa\u0308rases positsioonis, et haarata juhtroll Euroopa kiibima\u0308a\u0308ruse elluviimisel ja rakendamisel, aga ka vastavate investeeringute ja talendi Eestisse toomiseks."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Euroopa kiibima\u0308a\u0308ruses eesma\u0308rgiks vo\u0303etud 43 miljardit eurot plaanitakse kaasata avaliku ja erasektori rahadest, et keskenduda kolmele suurele prioriteedile:"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Euroopa kiibialgatus (Chips for Europe) toetamaks tehnoloogilise vo\u0303imekuse rajamist ja sellega seonduvat uurimis- ja arendusto\u0308o\u0308d;\nUue raamistiku rajamine kindlustamaks kiipide tarneahela vastupidavuse investeeringute ligito\u0303mbamise abil;\nUue mehhanismi loomine kiipide tarneahela monitoorimiseks ja kriisiolukordade koordineerimiseks."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Kui ta\u0308pne rahajaotus ja\u0308a\u0308b veel lahtiseks, on siiski teada, et Euroopa kiibialgatusele on mo\u0303eldud va\u0308hemalt 3,3 miljardit eurot ELi eelarvest. Just see osa Euroopa kiibima\u0308a\u0308rusest vo\u0303iks ka Eestile esialgu enim huvi pakkuda. Nimelt kuuluvad initsiatiivi eesma\u0308rkide hulka na\u0308iteks uuenduslike tehnoloogiate ja disainide testimine, projekteerimisplatvormide arendamine, oivakeskuste rajamine ja eraldi fondi loomine varases faasis ettevo\u0303tete toetuseks."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Selle mo\u0303istmiseks naaseme hetkeks kiipide tarneahela pu\u0308ramiidi ja ku\u0308simuse juurde, millisel pu\u0308ramiidi astmel vo\u0303iks olla Eesti nis\u030cs\u030c? Hiinale poliitiliselt varba peale astunud Leedu on viimastel aastatel Taiwaniga suhteid soojendanud ja ta\u0308nuta\u0308heks enda firma Teltonika kaudu so\u0303lminud Taiwani partneriga 14 miljoni euro suuruse lepingu viimase kiibitootmistehnoloogiale ligipa\u0308a\u0308semiseks. Selle tehnoloogia abil plaanib Leedu hakata ise kiipe tootma, mida Teltonika juht nimetas kuldmune munevaks haneks."}, {"text_idx": "#000032", "text": "Eesti peamiseks tugevuseks on just kiipide testimine, verifitseerimine ja turvalisuse hindamine, mille tegijaid pole Euroopas palju."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Meie nis\u030cs\u030ci leiame hoopis tarneahela pu\u0308ramiidi tipust. Professor Jaan Raik on kirjutanud, et Tallinna Tehnikau\u0308likooli loodi juba u\u0308heksaku\u0308mnendatel nu\u0308u\u0308dseks emeriitprofessor Raimund Ubari juhtimisel elujo\u0303uline teaduskeskus, mille peamiseks tugevuseks on just kiipide testimine, verifitseerimine ja turvalisuse hindamine, mille tegijaid pole Euroopas palju. Siin on ruumi ka oluliseks kasvuks. Kui tippfirmad nagu Arm ja Intel kulutavad miljoneid enda disainide testimiseks, siis u\u0308ha enam populaarsust koguv avatud la\u0308htekoodiga kiibi disainimise tarkvaral RISC-V po\u0303hinevate kiipide testimist ja seega turvalisemaks muutmist vo\u0303iks just Eesti oma ekspertiisiga juhtida."}, {"text_idx": "#000035", "text": "TTU\u0308 omab Europractice\u2019i liikmena ka maailmatasemel kiibidisainimise tarkvara (EDA) litsentse, sealhulgas Ameerika tipptegijatelt Cadence ja Synopsys, mille abil to\u0308o\u0308tatakse u\u0308likoolis va\u0308lja va\u0308hemalt mitu uut kiipi aastas. Oluline on ka ma\u0308rkida, et Raiki so\u0303nul on Eesti kiibiteadlased maailmas ko\u0303rgelt tunnustatud ja tuntud, mis on tehnilistes valdkondades rahvusvahelise edu saavutamiseks kriitilise ta\u0308htsusega."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Kombineerides Eestis olemasoleva testimise, verifitseerimise ja disainimise ekspertiisi ning vastava infrastruktuuri Euroopa kiibialgatuse prioriteetidega, ei pea kaua mo\u0303tlema, et seal seost na\u0308ha \u2013 tuleb vaid otsustavalt tegutseda ja vajalikud eeldused ta\u0308ita."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Kiipide vajalikkus igapa\u0308evaelu seadmetes on muutnud sektori kontrollimise kuumaks geopoliitiliseks ku\u0308simuseks. Reuters/Scanpix"}, {"text_idx": "#000038", "text": "Ko\u0303ige kriitilisem komponent Eestile kiibiedu tagamiseks on vastavalt haritud inimesed. Kui Eestis on pikalt ra\u0308a\u0308gitud juba minevikku ja\u0308a\u0308nud digisaavutuste ja e-tiigri maine peal loorberitele puhkama ja\u0308a\u0308misest, siis reaalteaduslikus hariduses, millele ko\u0303ik kiibinduse arengud tuginevad, on olukord kahjuks veel nutusem. Kuigi Eestis pakutakse tipptasemel inseneriharidust, on reaalteaduste o\u0303ppekavade vastu kahjuks huvi ja\u0308rjest kahanenud. Raido Lember on A\u0308ripa\u0308eva arvamusrubriigis tabavalt kirjutanud, et innovatsioonilaest la\u0308bimurdmiseks ja teadus- ja arendustegevuse, innovatsiooni ning ettevo\u0303tluse arengukava 2035 eesma\u0308rke saavutamiseks on Eestil vaja tagada pealekasv lisaks IT-tehnoloogia vallas ka tehnika ja teaduse erialadel."}, {"text_idx": "#000039", "text": "Olukorra parandamiseks pakub Lember va\u0308lja veelgi suuremas mahus STEM-huviringide ka\u0308ivitamist, vastavasisulisi telesaateid ja sotsiaalmeediaprogramme, teaduse ja inseneeria kulutuuripa\u0308randi ning viimase aja saavutuste vo\u0303imendatud esiletoomist avalikus meedias ja avalikus ruumis. Kiibinduse kontekstis vo\u0303iks siia na\u0308itena lisada juba po\u0303hikoolis o\u0303petatava aine, kus o\u0303pilased vo\u0303tavad juhendaja abil na\u0308iteks vana nutitelefoni vo\u0303i arvuti tu\u0308kkideks. See aitaks o\u0303pilastele juba noorelt tekitada huvi ja veendumuse, et u\u0308kski tarkvara ei toimiks vastava riistvarata ning suurendaks vo\u0303imalust, et nad soovivad seotud valdkonnas ka karja\u0308a\u0308ri teha."}, {"text_idx": "#000040", "text": "Va\u0308lismaised talendid o\u0303petatakse kalli raha eest va\u0308lja, ent suurel hulgal lo\u0303petanutel ei ole elamislubade piirangute to\u0303ttu vo\u0303imalik u\u0308likooliriiki to\u0308o\u0308le ja\u0308a\u0308da."}, {"text_idx": "#000041", "text": "Ku\u0308ll aga ei saa ainult kodumaisele talendile ja inimressursile loota. Juba praegu tuginevad nii TTU\u0308 kui paljude teiste La\u0308a\u0308ne u\u0308likoolide, sealhulgas Stanfordi inseneeriaprogrammid Aasiast ja La\u0308his-Idast tulnud o\u0303pilastele, mis kinnitab seda, et huvipuudus reaalainete vastu on laiem probleem La\u0308a\u0308ne u\u0308hiskondades. Vestlustes nii TTU\u0308 kui Stanfordi professoritega joonistub va\u0308lja u\u0308hine joon \u2013 va\u0308lismaised talendid o\u0303petatakse kalli raha eest va\u0308lja, ent suurel hulgal lo\u0303petanutel ei ole viisa ja elamislubade piirangute to\u0303ttu vo\u0303imalik sihtkohariiki to\u0308o\u0308le ja\u0308a\u0308da ja seega antud riigi arengusse ja teadmistesse edasi panustada. Eestisse o\u0303ppima tulnutele osutub tavaliselt ka probleemiks topeltkodakondsuse lubamatus, mille to\u0303ttu suundutakse pigem edasi Soome vo\u0303i Rootsi. Seega on reaalteadusliku talendi Eestisse ja\u0308a\u0308miseks vaja ka kodakondsus- ja immigratsioonipoliitika ta\u0308psemalt la\u0308bi mo\u0303elda."}, {"text_idx": "#000042", "text": "Viimase faktorina on oluline ma\u0308rkida vajadust kasvatada u\u0308likoolide ja erasektori koosto\u0308o\u0308d. Isegi, kui na\u0308iteks luua TTU\u0308 juurde kiibindusele keskenduv magistriprogramm, milleks ko\u0303ik eeldused on juba praegu olemas, oleks vaja antud programmi lo\u0303petajatele ka vastavaid to\u0308o\u0308kohti, et va\u0308ljao\u0303petatud noored ei la\u0308heks meie naaberriikide majandust edendama, vaid Eestisse ja\u0308a\u0308ks. Taiwani kiibitootja TSMC on partnerluses Arizona riikliku u\u0308likooliga loonud programmi, kus o\u0303petatakse insenere va\u0308lja vastavalt sinna loodavate tehaste vajadustele. Samuti tagatakse o\u0303pilastele ka juba varakult ligipa\u0308a\u0308s erasektori ekspertiisile ja tootmisvahendite tundmao\u0303ppimisele. Kuigi on ilmselt vara ra\u0308a\u0308kida TSMC Eestisse meelitamisest, oleks ka TTU\u0308-l arukas leida endale sobiv ja vo\u0303imekas erasektori partner, kes on valmis kiibinduse o\u0303pilastele juba o\u0303ppe ka\u0308igus tuge ja hiljem ka to\u0308o\u0308kohta pakkuma."}, {"text_idx": "#000043", "text": "Ilma riikliku tahteta ei saa midagi juhtuda"}, {"text_idx": "#000044", "text": "Kiibinduse arenguks vajalike eelduste loomine ei saa aga toimuda riikliku tahteta, mida kummalisel kombel hetkel Eestis pole. Va\u0308rske koalitsioonilepe seab eesma\u0308rgiks investeerida riigi ja erasektori koosto\u0308o\u0308s teadus- ja arendustegevusse kokku 3% SKP\u2019st, mis u\u0308letab 2021. aastal investeeritud 1.75% ma\u0308rgiliselt. Selle saavutamine viiks Eesti Rootsi, Belgia, Austria, Saksamaa ja Soome ko\u0303rvale. Lisaks plaanitakse vo\u0303tta eesma\u0308rgiks, et 2% ko\u0303igist riigihangetest peab olema suunatud innovatiivsete lahenduste hankimisele, ka\u0308ivitada rakendusuuringute keskus koosto\u0308o\u0308s ettevo\u0303tjate ja teadusasutustega ning suurendada Ettevo\u0303tluse ja Innovatsiooni Sihtasutuse (EIS) finantsvo\u0303imekust suurprojektide ka\u0308endamiseks."}, {"text_idx": "#000045", "text": "Kahjuks ei na\u0308i hetkel Eesti ametkondades ja u\u0308hingutes olevat piisavalt tahtmist kiibindust arendada."}, {"text_idx": "#000046", "text": "Nende plaanide ta\u0308ideviimine aitaks kindlasti kaasa ka Eesti kiibinduse arengule. Kahjuks ei na\u0308i aga hetkel vastavates ametkondades ja u\u0308hingutes olevat piisavalt tahtmist sellega tegelemiseks. Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium (MKM) ei ole avaldanud u\u0308htegi dokumenti vo\u0303i tegevusplaani Euroopa kiibima\u0308a\u0308rusele adekvaatselt vastamiseks ja valmisoleku tekitamiseks. Probleemi keskmeks on to\u0303ena\u0308oliselt va\u0308hene teadlikkus kiibisektori kui majandusharu toimimisest ja seal peituvatest vo\u0303imalustest."}, {"text_idx": "#000047", "text": "Ka\u0308esolev artikkel aitab loodetavasti seda tu\u0308himikku mo\u0303nevo\u0303rra ta\u0308ita. Teadmiste kogumisel on aga oluline meeles pidada, et kiibinduses muutub olukord kiiresti, sealhulgas ka sektoriga seotud vo\u0303imalused ja va\u0308ljakutsed. Seega on vaja ametnikkondadesse pidevat ja pu\u0308hendunud ressurssi, kes teemaga ka iga pa\u0308ev tegeleks."}, {"text_idx": "#000048", "text": "Kui teadmatusega vo\u0303iks seletada ametnikkonna tahtmatust kiipidega tegeleda, siis Eesti Elektroonikato\u0308o\u0308stuse Liidu (EETL) kollektiivne ekspertiis vo\u0303iks ometi asjast huvitatud olla. Kahjuks on EETL seni na\u0308idanud teema vastu u\u0308les vaid leiget huvi. Lisaks ei ole EETLi visiooni dokumendis Eestist aastaks 2035 kordagi juttu mikrokiipidest ja vastavatest eesma\u0308rkidest. Ku\u0308ll aga ro\u0303hutab dokument positiivsena reaalhariduse ja inseneriteaduste olulisust."}, {"text_idx": "#000049", "text": "Oleks patt maha magada harukordne vo\u0303imalus, mil Euroopa Liit kuulab Eestit ning on lisaks valmis kiibinduse arenguks ka suuri rahasummasid jagama."}, {"text_idx": "#000050", "text": "Maailmas avalduvaid trende ja\u0308lgides on selge, et ka Eestil on aeg mikrokiipide tarneahela pu\u0308ramiidis endale o\u0303igustatud koht valida ja see koordineeritud tegevusega va\u0308lja teenida. Ma\u0308ngus on nii poliitilised, majanduslikud kui julgeolekualased huvid. Loomulikult ka Eesti kui eduka tehnoloogiariigi kuvandi ja\u0308tkumine ja edaasiarenemine. Oleks patt maha magada harukordne vo\u0303imalus, mil Euroopa Liit kuulab ja usaldab Eestit rohkem kui kunagi varem ning on lisaks valmis kiibinduse arenguks ka suuri rahasummasid jagama."}, {"text_idx": "#000051", "text": "Et aga ka\u0308tte antud kaardid ka pa\u0308riselt eduks ma\u0308ngida, on vaja konkreetset riiklikku strateegiat vo\u0303i kiibimanifesti, nagu soovitas ka Jaan Raik. Antud strateegia vo\u0303iks koosto\u0308o\u0308s TTU\u0308 teadlaste ja erasektori ekspertidega va\u0308lja to\u0308o\u0308tada loodav majandus- ja IT-ministeerium, andes sellele no\u0303nda riikliku kaalu ja teaduslikul ekspertiisil po\u0303hineva sisu. Ainult eesma\u0308rgipa\u0308raselt toimetades saame ellu a\u0308ratada Eestis kaua vaka all olnud kiibinduse potentsiaali. Sellega koos saame kaasa ra\u0308a\u0308kida Euroopa tehnoloogilises arengus ja so\u0303ltumatuses. No\u0303nda kindlustame ja tugevdame ka ELi majanduslikku ja poliitilist u\u0308htsust, mida meie idanaabrit arvesse vo\u0303ttes pole kunagi piisavalt."}, {"text_idx": "#000053", "text": "Kasvava strateegilise ta\u0308htsusega Indo-Vaikse ookeani regiooni stabiilsuseks on vo\u0303tmeta\u0308htsusega Prantsusmaa eestvedaja roll Euroopa Liidus ning viimase u\u0308hine pingutus koos Ameerika U\u0308hendriikide ja teiste piirkonna partneritega."}, {"text_idx": "#000054", "text": "Kesk-Aasia keset Vene ja Hiina pingeid"}, {"text_idx": "#000055", "text": "Kesk-Aasia majandusruum ja geopoliitiline asend muudavad piirkonna nii Venemaale kui Hiinale hindamatuks. Kuna kahe suurjo\u0303u suhted tulevikus ilmselt halvenevad, ja\u0308tab see Kesk-Aasia keset pingeid. Euroopa Liit saaks pakkuda Kesk-Aasiale sel keerulisel ajal ha\u0308davajalikku partnerlust."}, {"text_idx": "#000057", "text": "Majanduslik, ideoloogiline ja so\u0303jaline vastasseis on kolinud Euroopast Aasiasse. 40 protsenti maailmamajandusest asub Aasias, demokraatia ja autoritaarne valitsemiskord ristavad piike ning Lo\u0303una-Hiina merelt ja Taiwanist vo\u0303ib alguse saada ja\u0308rgmine so\u0303da."}, {"text_idx": "#000058", "text": "ELi\u2013USA kaubandusleping \u2013 TTIP \u2013 vahekokkuvo\u0303te"}, {"text_idx": "#000060", "text": "Kas majanduskriisid on rahvusvahelise elu kujundajatena suured so\u0303jad asendanud?"}, {"text_idx": "#000062", "text": "Euroopa Liidu otsus, millal alustada liitumisko\u0303nelusi Ukrainaga, on uue poliithooaja kuumimaid teemasid. Selles kontekstis ja\u0308a\u0308b Ukraina liikmestaatuse to\u0303ena\u0308oline kulu ELi eelarvele mureku\u0308simuste nimekirja etteotsa."}, {"text_idx": "#000063", "text": "Kord kuus u\u0308levaade analu\u0308u\u0308sidest ja kommentaaridest ning Eesti va\u0308lis- ja julgeolekupoliitikast sinu e-postkasti."}, {"text_idx": "#000064", "text": "Diplomaatia mo\u0303testab Eesti va\u0308lis-, kaitse- ja julgeolekupoliitikat ning aitab su\u0308gavamalt mo\u0303ista maailmas toimuvat."}, {"text_idx": "#000065", "text": "Diplomaatia veebileht kasutab ku\u0308psiseid, et lehe sirvimine oleks mugavam ja isikupa\u0308rasem. Ta\u0308psem info meie privaatsustingimustes."}]