[{"text_idx": "#000000", "text": "Eesti vaiba- ja tekstiilikunsti alguspunktiks on hakatud lugema kunstnik Oskar Kallise (1892-1918) vaibakavandeid aastast 1915. Need on teadaolevalt esimesed vaibakavandid, mis on loonud professionaalne kunstnik. U\u0308ks neist kavanditest on \u201cUssikuningas\u201d."}, {"text_idx": "#000001", "text": "Oskar Kallis o\u0303ppis aastatel 1906-1907 ning 1913-1917 Ants Laikmaa ateljeekoolis ja ta\u0308iendas end 1912-1913 Eesti Kunstiseltsi joonistuskursustel. Ta oli esimene kunstnik, kes omandas kunstihariduse Eestis. Enim on ta tuntud kui maalikustnik. Lisaks vaipadele on ta kavandanud ka muid tekstiilesemeid \u2013 laudlinasid, ukse- ja aknaeesriideid, patju, ka\u0308ekotte. Samuti on ta teinud mo\u0308o\u0308blikavandeid. 1915. aastal ilmusid tema kavandid must-valgetena na\u0308dalakirjas \u201cTallinna Kaja\u201d. Va\u0308rvilised tekstiilide kavandid on Eesti Kunstimuuseumi kogus ja neid saab vaadata MuIS-is. Oskar Kallisest kui vaibakavandite loojast on kirjutanud Erika Pedak raamatus \u201cEesti professionaalse tekstiilikunsti su\u0308nd ja kujunemine 1940. aastani\u201d (Tartu 2008)."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Seinavaiba \u201cUssikuningas\u201d kavand ilmus \u201cTallinna Kaja\u201d 1915. aasta 12. numbris rubriigis \u201cPerekond ja kodu\u201d. Lisaks olid seal kavandid va\u0308ikesele so\u0308o\u0308gitoa seinavaibale ja kolmele sohvapadjale. Selgituseks on juurde kirjutatud: Tubade ehtimise katsed Eesti stiilis. Eesti Rahwa Museumi kogude ainetel O. Kallis. Eesti rahvakunsti mo\u0303ju on neis kavandites va\u0308he ma\u0308rgata. Olulisemad mo\u0303jutajad on olnud juugend ja rahvusromantism. Esemete valmistamise tehnikat ei ole a\u0308ra ma\u0308rgitud. Ku\u0308ll aga on vaibakavandi kirjelduses lause Ko\u0303ik a\u0308a\u0308rjooned rohekas-pruuni niidiga o\u0303mmelda, mis paneb oletama, et kavand oli mo\u0303eldud tikkimiseks."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Ei ole teada, kui palju \u201cUssikuninga\u201d kavandi ja\u0308rgi vaipasid valmistati. U\u0308ks legend ra\u0308a\u0308gib, et valmistati kolm vaipa: Selliseid vaipu tehti u\u0308ldse 3. U\u0308ks neist oli president K.Pa\u0308tsu omanduses, mis ilmselt ha\u0308vis so\u0303ja ajal, u\u0308he asukoht on teadmata, u\u0308ks kuulus Sella ja Aleksander Veilerile, mlle nad kinkisid oma tu\u0308trele Lea Veiler-Silversonile /.../. (ERM vaibakogu, A831:127) Olen uurinud vaipasid, mis Konstantin Pa\u0308tsile kingiti (neist mitmest olen siinses ajaveebis kirjutanud). Selle kohta, et ta omanduses oleks olnud vaip \u201cUssikuningas\u201d, ei ole ma seni leidnud u\u0308htegi ma\u0308rget. Vo\u0303imalik, et selline legend tekkis seeto\u0303ttu, et K. Pa\u0308tsile valmistati ja kingiti mitmeid vaipasid ning seda kajastati pa\u0308ris palju ka ajakirjanduses. Muidugi oleks iseenesest tore, kui selguks, et olemas on olnud vo\u0303i isegi sa\u0308ilinud K. Pa\u0308tsile kingitud vaip \u201cUssikuningas\u201d, kuid seni selle kohta mingisugust teavet ei ole. To\u0303si mo\u0303neski kirjatu\u0308kis va\u0308idetakse seda kindlas ko\u0303neviisis, kuid oma va\u0308ite to\u0303enduseks to\u0303siasju ei nimetata. Ilmselt korratakse lihtsalt ERM-i vaibakogus kirjas olevat teksti.Siiani ei ole teada, kui mitu \u201cUssikuninga\u201d vaipa Oskar Kallise kavandi ja\u0308rgi teostati. Pisut teavet annavad meile vanad fotod ja u\u0308lesta\u0308hendused ajakirjanduses."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Foto ajakirjast \u201cNaiste Ha\u0308a\u0308l\u201d, 1926, nr. 1."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Samuti on vaip na\u0308ha 1927. aasta fotol osau\u0308hisus \u201cKoduka\u0308sito\u0308o\u0308\u201d 2. korruse a\u0308riruumist."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Arvatavasti on neil kahel fotol sama vaip. O. Kallise kavandist erineb see vaip esmalt selle poolest, et on peegelpildis, kuid erinevusi on ka detailides."}, {"text_idx": "#000009", "text": "1927. aastal pidas osau\u0308hisus \u201cKoduka\u0308sito\u0308o\u0308\u201d Tallinnas oma ruumides Kullasepa ta\u0308nav nr. 9 jo\u0303ululaata. Seal olid mu\u0308u\u0308gil ka \u201cUssikuninga\u201d vaibad. Ajalehest \u201cPostimees\u201d vo\u0303ime lugeda: Siis huvitavad seinavaibad, ilustus \u2013 kolm kroonitud madu. Kunstnik Kallisse joonistuse ja\u0308rgi walmistatud. U\u0308he on omandanud tuntud soomlane Hella Wuolijoki; waip ra\u0308ndab Helsingisse; teise on omandanud Rakvere kodanik. Kui ajalehte uskuda, siis u\u0308ks vaip vo\u0303is ehtida Hella Woulijoki kodu. Kes oli nimetatud Rakvere kodanik, ei ole teada."}, {"text_idx": "#000010", "text": "1928. aastal oli vaip \u201cUssikuningas\u201d va\u0308ljas osau\u0308hisuse \u201cKoduka\u0308sito\u0308o\u0308\u201d na\u0308itusel Tallinnas bo\u0308rsihoones (Suurgildi hoone vanalinnas Laial ta\u0308naval \u2013 ta\u0308napa\u0308eval Eesti Ajaloomuuseumi na\u0308itusemaja). Uskudes ajalehes kirjutatut, et jo\u0303ululaadalt osteti kaks sellist vaipa, peaks sel fotol olema va\u0308hemalt kolmas \u201cUssikuninga\u201d vaip."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Legendi kohaselt on vaip valmistatud osau\u0308hisuses \u201cKoduka\u0308sito\u0308o\u0308\u201d. L. Silverton oli vaiba saanud oma vanematelt Stella ja Aleksander Veilerilt, kes olid o/u\u0308 \u201cKoduka\u0308sito\u0308o\u0308\u201d osanikud. Aleksander Veiler oli ajakirjanik, tru\u0308kito\u0308o\u0308stur ja poliitik. Huvitava to\u0303siasjana olgu siinkohal nimetatud, et tema o\u0303de Marta oli Eduard Taska abikaasa ning o\u0303de Johanna oli Eesti naisliikumise tegelane ja Voldemar Pa\u0308tsi abikaasa. 1944. aastal lahkus Veilerite pere Rootsi ning neli aastat hiljem Kanadasse. Vaip oli Lea Silvertoni kodu seinal kuni maja mu\u0308u\u0308gini 1992. aasta kevadel. Seeja\u0308rel otsustasidki o\u0303ed kinkida vaiba ERM-ile.Veilerite perekonna vaip on ku\u0308ll kootud Oskar Kallise kavandi ja\u0308rgi, kuid selles on tehtud muudatusi. Sellele viitab ka Erika Pedak oma raamatus: Kerrato\u0303mbunud ussisabad moodustavad kavandil palju jo\u0303ulisema kujundi kui kudumil. (lk. 41). Ka see vaip on teostatud kavandiga vo\u0303rreldes peegelpildis."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Veilerite pere vaibaga koos jo\u0303udis meieni eelpool nimetatud legend kolmest vaibast. Lugudel on kahjuks komme muutuda ebata\u0308pseks ja sageli ka vo\u0303imenduda. Eriti juhtub seda ajakirjanduse veergudel, kuid kurvastavalt tihti ka va\u0308a\u0308rikates kunstiteaduslikes va\u0308ljaannetes. Pidev fakti- ja interpretatsioonikontroll on tekste lugedes va\u0308ltimatu."}, {"text_idx": "#000016", "text": "No\u0303nda siis ei ole ta\u0308pset selgust, kui palju Oskar Kallise \u201cUssikuninga\u201d vaipasid valmistati ja kelle kodusid need kaunistasid. Tore, et u\u0308ks neist sa\u0308ilinud on ning seda on vo\u0303imalik aeg-ajalt na\u0308itustel na\u0308ha."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Oskar Kallise \u201cUssikuningas\u201d elab oma elu edasi mitte ainult kavandi ja vaibana. Mo\u0303ningate muudatustega, kuid a\u0308ratuntavana on O. Kallise ussikuningat kujutatud Eesti Kaitseva\u0308e strateegilise kommunikatsiooni keskuse embleemil."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Strateegilise kommunikatsiooni keskuse lipp(Pilt Strateegilise kommunikatsiooni keskuse kodulehelt \u2013 viide tekstis)"}, {"text_idx": "#000019", "text": "Pilk ajalukku 5. Wilhelmine Jaigi pa\u0308ikesevaip"}, {"text_idx": "#000020", "text": "Seekord ei kirjuta ma midagi uut. Kogun siia vaid kokku teabekillud u\u0308he Eesti Rahva Muuseumi kogus oleva toreda ja ta\u0308helepanuva\u0308a\u0308rse vaiba kohta. 1933. aastal suri kirjanik Juhan Jaigi 3-aastane poeg Peep sarlakitesse. Leina leevendamiseks hakkas Juhan Jaigi abikaasa Wilhelmine (1898-1992) valmistama vaipa. Selleks o\u0303ppis ta a\u0308ra so\u0303lmtehnika. Sel ajal oli see tehnika Eestis ku\u0308llaltki populaarne...."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Pilk ajalukku 19. Po\u0303randavaip Tallinna raekojas"}, {"text_idx": "#000023", "text": "1936. aastal kinkis Kreenholmi puuvillasaaduste manufaktuuri valitsus Tallinna linnale raekoja saali kaunistamiseks so\u0303lmtehnikas idamaises stiilis po\u0303randavaiba. Vaiba suurus oli 4,5 x 5,5 (teistel andmetel 5 x 6) meetrit ning see oli tehtud Kreenholmi vabriku eritellimusel proua Riisbergi to\u0308o\u0308kojas. Valmistamiseks olid valitud tumedamates toonides lo\u0303ngad, et vaip oleks koosko\u0303las raekoja vana ajaloolise saali u\u0308ldilmega. Volikogu saalis,..."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Olen kirjutanud kahest Aarne Mo\u0303ttuse kavandatud vaibast. Nu\u0308u\u0308d tuleb juttu kolmandast. Kui eelmised olid seinavaibad, siis seekord on tegemist po\u0303randavaibaga. 1939. aasta novembris tellis Vabariigi Presidendi Kantselei Linda Risbergi po\u0303randa- ja seinavaibato\u0308o\u0308stuselt villase so\u0303lmtehnikas po\u0303randavaiba kantseleihoone koosolekutesaali eesruumi. Vaiba kavandi autor oli kunstnik Aarne Mo\u0303ttus. Teadaolevalt ei ole see vaip sa\u0308ilinud ja seeto\u0303ttu on selle..."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Sel kevadel oli vo\u0303imalus nautida Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis Eesti kunstnike loodud ru\u0308iuvaipasid. Kahte na\u0308itusesaali oli va\u0308lja pandud 53 ru\u0308iut muuseumi enda kogust. Vaid u\u0308ks vaip oli va\u0308ljastpoolt muuseumi \u2013 Anna Gerretzi \u201cSignatuur\u201d. Na\u0308itusesarja \u201cFookus\u201d eesma\u0308rk on na\u0308idata oma muuseumi kogus olevaid museaale. Eks see ongi oluline, et muuseum na\u0308itab eeska\u0308tt oma kogusid. Kes muu..."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Read More Muljeid ru\u0308iuvaipade na\u0308ituseltContinue"}, {"text_idx": "#000030", "text": "Pilk ajalukku 16. Presidendi to\u0308o\u0308kabineti seinavaibad"}, {"text_idx": "#000031", "text": "Presidendi kantselei hoone koosolekute ruumi ja kabineti seinad kaeti maja valmimise ajal Adamson-Ericu kavandatud ja Pa\u0308rnu Linakombinaadis kootud tekstiiltapeetidega. Koosolekute ruumi tapeet oli beez\u030ci va\u0308rvi ja sellel olid vapilo\u0303vide kujutised. To\u0308o\u0308kabineti seinakate oli sinine ning viikinglaeva ja mo\u0303o\u0303ga kujutisega. Nendest tapeetidest vo\u0303ib lugeda minu artiklist eelmisel aastal ilmunud \u201cMuinsuskaitse aastaraamatus\u201d (lk. 76).Paraku ku\u0308ll ei jo\u0303udnud..."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Pilk ajalukku 9. Mo\u0308o\u0308bel, tikitud katteriie ja tikkija-perenaine"}, {"text_idx": "#000034", "text": "Ta\u0308nane postitus on va\u0308ike aga oluline ko\u0303rvalepo\u0303ige vaipade juurest. Seekord kirjutan ma tikitud mo\u0308o\u0308blikangast. 1936. aasta 30. aprilli ajalehest \u201cUus Eesti\u201d saame teada: Raku\u0308 na\u0308itus to\u0303i vaataja silma ette ko\u0303ik nood kunstipa\u0308rased esemed, mis on ma\u0308a\u0308ratud selleks, et nad kaunistaksid meie kodusid ja meid endid, olles u\u0308hteaegu tarbe- kui ka kunstiesemeiks. Rakenduskunst tungib u\u0308ha rohkem..."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Sinu e-postiaadressi ei avaldata. No\u0303utavad va\u0308ljad on ta\u0308histatud *-ga"}, {"text_idx": "#000037", "text": "Salvesta minu nimi, e-posti- ja veebiaadress sellesse veebilehitsejasse ja\u0308rgmiste kommentaaride jaoks."}]