[{"text_idx": "#000002", "text": "Ta\u0308navuse kliimakonverentsi suurimaks to\u0308o\u0308vo\u0303iduks kuulutati fondi loomine, millega rikkad la\u0308a\u0308neriigid lubasid korvata kliimamuutuste all enim kannatavatele riikidele keskkonnakatastroofidest po\u0303hjustatud kahju."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Ta\u0308navu novembris toimunud COPi kliimakonverents lo\u0303ppes mo\u0303nevo\u0303rra u\u0308llatavate tulemustega, pakkudes u\u0308htaegu po\u0303hjust aktivistide ja huvikaitsjate aastatepikkuse pingutusega saavutatud to\u0308o\u0308vo\u0303idu ta\u0308histamiseks ning kinnitades ka vajadust hoida ja\u0308tkuvalt kriitilist pilku kliimapoliitikate arengutel. Aastaid kestnud la\u0308bira\u0308a\u0308kimiste tulemusena vo\u0303eti COP27 ka\u0308igus viimaks vastu otsus luua u\u0308leilmne kliimareparatsioonide fond, mille kaudu rikkamad riigid aitavad hu\u0308vitada kliimamuutuste po\u0303hjustatud kahjusid ko\u0303ige kriitilisemates regioonides. U\u0308ks o\u0303igel hetkel tehtud vajalik otsus ei anna paraku veel mingeid garantiisid, et kliimamuutustega toimetulek vo\u0303i nende kahjudest taastumine ma\u0308rgatavalt lihtsamaks muutuks, kuid esimene samm on sellegipoolest tehtud. Nu\u0308u\u0308d on oluline doonorriike ja\u0308tkuvalt vastutusele vo\u0303tta, et reparatsioonifond ka praktikas oodatud rolli ta\u0308idaks."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Kliimakonverentse on korraldatud mitu aastaku\u0308mmet. Juba 70ndate alguses kogunesid maailma liidrid U\u0308hinenud Rahvaste Organisatsiooni mandaadi all, et arutada, kuidas a\u0308hvardavat kliimakriisi leevendada. Tagantja\u0308rele on 1972. aastal Stockholmis toimunud tippkohtumine tuntud kui First Earth Summit. Ja\u0308rgnenud aastaku\u0308mnete jooksul toimunud kogunemistel to\u0308o\u0308tati va\u0308lja detailsed u\u0308leilmsed eesma\u0308rgid ja tegevusplaanid, millega kliimamuutusi pidurdada ja atmosfa\u0308a\u0308ris kasvuhoonegaase va\u0308hendada. Sellele vaatamata on lubaduste andmisest ja\u0308a\u0308nud va\u0308heks. Na\u0308eme iga-aastaste u\u0308levaadete pealt, et isegi Pariisi kokkuleppes vo\u0303etud eesma\u0308rk hoida kliimasoojenemine alla 2 \u00b0C vo\u0303is osutuda liialt ambitsioonikaks. 2022. aastaks oleme jo\u0303udnud juba 1,5 \u00b0C to\u0303usu juurde."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Nu\u0308u\u0308dseks on COPist saanud konverents, kus on esindatud pea ko\u0303ik maailma riigid nii poliitikakujundajate, ametnike, kodanikuu\u0308hiskonna kui ka muude oluliste sidusru\u0308hmadena. Sealjuures on saanud u\u0308heks oluliseks kriitikapunktiks ka korporatsioonide ja suurfirmade osalus, keda kannustavad keskkonnakaitse asemel tihtipeale pigem majanduslikud ambitsioonid. Nagu niivo\u0303rd suuremo\u0303o\u0303tmeliste ja kohati vastuoluliste huvidega poolte kogunemiste puhul paratamatu, on kliimakonverentsi u\u0308ks suurim va\u0308ljakutse pa\u0308riselt praktiliste muutusteni jo\u0303udmine. Kui eelmisel aastal Glasgow\u2019s toimunud COPi olulisteks tulemusteks olid uued ambitsioonikad lubadused \u2013 na\u0308iteks kliimasoojenemise pidurdamine 1,5 kraadi juures \u2013, siis ta\u0308navu oli keskseks ku\u0308simuseks, kuidas ka pa\u0308riselt nende lubaduste elluviimiseni jo\u0303uda."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Kliimareparatsioonide ku\u0308simus saigi ta\u0308navusel tippkohtumisel u\u0308heks olulisimaks arutelude keskpunktiks \u2013 ta\u0308psemalt see, kas ja kuidas peaksid maailma rikkamad riigid rahastama kliimamuutustega seotud kannatusi ja ha\u0308vingut maailma lo\u0303unapoolel. Siinkohal on maailma lo\u0303unapool, tuntud ka kui globaalne lo\u0303una ehk Global South, u\u0308sna paindlik termin. Kuigi kasutame geograafilisi mo\u0303isteid nii kliimamuutustest kui ka rahvusvahelisest arengukoosto\u0308o\u0308st ra\u0308a\u0308kides, jaotatakse maailm globaalseks \u201elo\u0303unaks\u201d ja \u201epo\u0303hjaks\u201d pigem sotsiomajanduslikku telge pidi. Ha\u0308sti lihtsustatult liigitatakse haavatavamad ning kehvema inim- ja majandusarenguga riigid globaalseks lo\u0303unaks ning suurema vastupanuvo\u0303ime ja majandusliku vo\u0303imekusega riigid globaalseks po\u0303hjaks. Eesti kuulub siinkohal selgelt maailma privilegeeritumate riikide hulka ja nii rahvusvahelises arengukoosto\u0308o\u0308s kui ka kliimamuutuste pidurdamises on meil pigem doonori kui kasusaaja roll."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Ajalooliselt on seisnud reparatsioonidele ha\u0308a\u0308lekalt vastu mitmed la\u0308a\u0308neriigid, kes on uute finantskohustuste vo\u0303tmise suhtes ettevaatlikud olnud."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Ajalooliselt on seisnud reparatsioonidele ha\u0308a\u0308lekalt vastu mitmed la\u0308a\u0308neriigid, kes on uute finantskohustuste vo\u0303tmise suhtes ettevaatlikud olnud. Ta\u0308navune COPi kliimakonverents oli seega ajalooliselt ta\u0308henduslik, kui maailma riigipead no\u0303ustusid viimaks kliimareparatsioonide fondi loomisega. Eesolevatel aastatel selgub, milline saab ta\u0308psemalt olema nii Euroopa riikide kui ka Eesti roll reparatsioonide tegemisel ja kliimamuutustega seotud ebavo\u0303rdsuste tasandamine."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Arengumaade ja kliimamuutustega tegelevad eksperdid toovad reparatsioonide kriitikana va\u0308lja, et pelgalt kahjude katmine ei ole oma olemuselt reparatsioon."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Arengumaade ja kliimamuutustega tegelevad eksperdid toovad reparatsioonide kriitikana va\u0308lja, et pelgalt kahjude katmine ei ole oma olemuselt reparatsioon. Selles vaates peaksid reparatsioonid olema paindlikumate tingimustega rahalised vahendid, mida kliimamuutuste tekitajad maksavad nende all kannatajatele, ehk raha, mida rikkad po\u0303hjariigid panustavad globaalsesse lo\u0303unasse. Taoline paindlikum la\u0308henemine reparatsioonidele tundub mo\u0303istlik, sest kas peame tingimata ootama a\u0308ra ulatuslikud humanitaarkatastroofid, enne kui oma tarbimisega tekitatud kahju eest vastutuse vo\u0303tame? See ju ongi reparatsioonide peamine eesma\u0308rk: panna kliimamuutustesse panustajad vastutama ja luua vahendeid piirkondadele, kus kahjud on ko\u0303ige suuremad. To\u0303ena\u0308osus, et sellist la\u0308henemist toetavad la\u0308hiaastatel ka U\u0308RO mandaadi all olevad riikide esindajad, ei ole aga mainimisva\u0308a\u0308rselt suur, nimelt ta\u0308hendaks see tunduvalt ulatuslikumat rahalist panust, kui kaasneks rangelt ainult materiaalsete kahjustuste hu\u0308vitamisega. Kuna reparatsioonifondiga seotud kulud panid la\u0308a\u0308neriike niigi kahtlema, ei ole panuste suurendamine va\u0308hemalt mo\u0303nda aega silmapiiril. Pigem panevad nii riigipead, diplomaatilised esindused, keskkonnaorganisatsioonid kui ka muud pooled la\u0308hiajal peamise ro\u0303hu so\u0303nadest tegudeni jo\u0303udmisele, et reparatsioonifond liialt bu\u0308rokraatlikesse protsessidesse ei takerduks ja rakendusmeetmed juba hiljemalt tuleval aastal kinnitatud saaks."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Ta\u0308navuse kliimakonverentsi suurimaks to\u0308o\u0308vo\u0303iduks kuulutati fondi loomine, millega rikkad la\u0308a\u0308neriigid lubasid korvata kliimamuutuste all enim kannatavatele riikidele keskkonnakatastroofidest po\u0303hjustatud kahju...."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Septembri viimasel na\u0308dalal New Yorgis toimunud U\u0308RO peaassambleel oli teiste teemade hulgas erilise ta\u0308helepanu all arengumaade tulevik ja globaalne sa\u0308a\u0308stev..."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Kliimamuutustega kohanemine arengukoosto\u0308o\u0308s: vo\u0303idud ja kaotused"}, {"text_idx": "#000021", "text": "Mida kliimamuutuste konverentsil (COP) otsustatakse?"}, {"text_idx": "#000022", "text": "Katowices toimub just praegu suure ta\u0308htsusega kliimakonverents COP 241, mis toob kokku riigid, et arutada kliimapoliitika tuleviku u\u0308le. COP 24..."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Estonian Roundtable for Development Cooperation (AKU\u0308) is an independent not-for-profit coalition of non-governmental organisations that work in the field of development cooperation, global citizenship education or sustainable development."}, {"text_idx": "#000025", "text": "AKU\u0308 is a strategic partner for Estonian Ministry of Foreign Affairs as a consultant the state in field of development cooperation, global citizenship education or sustainable development."}, {"text_idx": "#000026", "text": "AKU\u0308 also provides workshops and consultancy for private sector companies as well as for wider public on sustainable development goals and global issues."}, {"text_idx": "#000027", "text": "The highest decision-making body is the General Assmebly. AKU\u0308\u2019s legal representative is the Board, which is also responsible for managing the organisation\u2019s staff."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Estonian Roundtable for Development Cooperation"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Agne Kuimet \u2013 member of management board, agne@terveilm.ee"}]