[{"text_idx": "#000000", "text": "Kylauudis.ee on kodanikualgatuse korras su\u0308ndinud infoportaal, mis vahendab kodukandi uudiseid ja elulist infot inimeselt inimesele. Loe la\u0308hemalt!\npalume saata e-posti aadressil info@kylauudis.ee"}, {"text_idx": "#000001", "text": "on kodanikualgatuse korras su\u0308ndinud infoportaal, mis vahendab kodukandi uudiseid ja elulist infot inimeselt inimesele. Loe la\u0308hemalt!"}, {"text_idx": "#000002", "text": "palume saata e-posti aadressil info@kylauudis.ee"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Ku\u0308lauudised ja\u0308tkab koos Sindi Naisliiduga ekskursioonil na\u0308htud ja kuuldud vaatamisva\u0308a\u0308rsustest u\u0308levaate tegemist Toila-Oru kaitsealal."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Oru lossi park. Foto: Urmas Saard"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Buss peatus Toila-Oru lossipargi servas ja Sindi Naisliidu matkajad suundusid Tammealleele. Ko\u0303hkluste hajutamiseks, et ikka minnakse ko\u0303ige otsemat teed la\u0308bi pargi kunagise Oru lossi asukohta, vedas bussijuht Ervin Pukk na\u0308ppu mo\u0308o\u0308da kaardile joonistatud ka\u0308a\u0308nulist rada. Ervin ise viis bussi pargi teise otsa lossiaia va\u0308ravate la\u0308hedale ja lubas sealt meie seltskonnale vastu tulla."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Toila poolset va\u0308ravat valvavad kaks ja\u0308a\u0308karu skulptuuri. La\u0308bisime Ja\u0308a\u0308karu va\u0308rava. Oru pargi maastikukaitseala suurus on 75 ha, kus avaneb ku\u0308llaga nii looduslikke kui inimka\u0308tega loodud vaatamisva\u0308a\u0308rsusi ja mille kohta leidub rohkelt ka kirja pandud teavet. Hea u\u0308levaate saab na\u0308iteks Eesti Looduse 2007. a septembri numbrist, kus kunagine Oru pargi metsnik Maire Uustal kirjutab asjatundlikult Oru pargist ja promenaadist. \u201eOru park Toilas on ku\u0308llap u\u0308ks kuulsamaid Eesti parke oma va\u0308rvika ajaloo ja kauni maastikuga,\u201c vo\u0303ib lugeda loodusajakirjast. Uustal u\u0308tles, et kuigi Oru loss ootab endiselt u\u0308lesehitamist, ei ja\u0308a\u0308 nu\u0308u\u0308disaegne Oru park alla kunagistele hiilgeaegadele 19. sajandi lo\u0303pul ning enne Teist maailmaso\u0303da."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Vene suurkaupmees Grigori Jelissejev ostis 1897. aastal endale lossi ehitamiseks Pu\u0308hajo\u0303e mo\u0303isa, karjamo\u0303isa ja kahe talu maad. Oru parki asuti kaitsma juba 1936. aastal ja 1957 asutati Saka\u2013Ontika\u2013Toila paekalda maastikuline keeluala. Nu\u0308u\u0308dsed piirid kehtivad aastast 1997. Kaitstakse lossi u\u0308mbritsenud ajaloolisi ja kultuurilisi va\u0308a\u0308rtuseid ning mitmekesise haljastuse ja pinnamoega parki, kus kasvab ligemale 300 taksonit puittaimi."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Tammealleest vasakut ka\u0308tt ja\u0308a\u0308b pilku pu\u0308u\u0308dev lauluva\u0308ljak. Edasi sammusime Pu\u0308hajo\u0303ge u\u0308letaval sillal. Jo\u0303e nime saamise kohta on avaldatud mitmeid arvamusi. Ristiusu jo\u0303udmisel Maarjamaale olevat inimesi selles jo\u0303es ristitud. Teise jutu ja\u0308rgi voolanud ammusel ajal muinaspiirijo\u0303gi eestlaste ja vadjalaste valduste vahelt la\u0308bi. Aga sama jo\u0303e vool mo\u0308o\u0308dub ka mitmetest pu\u0308hadest hiiekohtadest. Nime saamise lugusid on veel teisigi."}, {"text_idx": "#000009", "text": "[pullquote]Sama kivi juurest olevat alguse saanud traagiline armastuslugu[/pullquote]Pa\u0308rast jo\u0303e u\u0308letamist vo\u0303ib ilma teejuhita ja\u0308a\u0308da hiiglama suur ra\u0308ndrahn ma\u0308rkamatagi, sest enamik sellest asub maa sees. Keskkonnaagentuuri infolehe andmeil on tolle graniitlahmaka mo\u0303o\u0303tmed 10,7 x 5,6 x 2,0 m, u\u0308mbermo\u0303o\u0303t tervelt 26,2 m. Ta\u0308helepanuva\u0308a\u0308rselt suurest rahnust ulatub maapinnale umbes meetri ko\u0303rgune tasapinnaline osa. Pargi rajamisel raiuti kivisse vanaslaavikeelne tekst. Sama kivi juurest olevat alguse saanud traagiline armastuslugu kena noormehe ja kaupmehe tu\u0308tre vahel, mis saatuse sekkumise to\u0303ttu katkenud. Ra\u0308ndrahnu peetakse eestlaste muistseks ohvrikiviks ja on vo\u0303etud looduskaitse alla."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Vastu ruttav Ervin soovitas teelt mo\u0303ne sammu ko\u0303rvale astuda, et vaadata ka Ho\u0303beallika koobast, mis vo\u0303etud arvele u\u0308rglooduse objektina. Liivakivipaljandi allosas asuva koopa ava on kolmnurkse kujuga, millel laiust 1,7 m, ko\u0303rgust 1,4 m. Koopa pikkus ulatub 6 meetrini. Varem olnud koobas oluliselt pikem ja avaram. Aastal 1956 toimus varing u\u0308mbruskonnast koopasse kokkuveetud so\u0303jaaegse laskemoona lo\u0303hkamise tagaja\u0308rjel. Ho\u0303beallikas voolab va\u0308lja koopa tagumistest kaljulo\u0303hedest. Koopa u\u0308mbrus kujundati lossiaegadel varjuliseks puhkenurgaks, mille trepist u\u0308lespoole astudes ilmub na\u0308htavale omaaegse lossi piirdeaed."}, {"text_idx": "#000011", "text": "[pullquote]13. augustil su\u0308u\u0308tasid minema plagavad punava\u0308elased hoone, mis suures mahus ha\u0308vis[/pullquote]Kahjuks kaunist ehitust ennast enam pole, sest 1940. aastal toimunud no\u0303ukogude okupatsiooni ja\u0308rel algas lossi laastamine ja va\u0308a\u0308rtuslikum vara kanti Venemaale. Ja\u0308rgmise aasta 13. augustil su\u0308u\u0308tasid minema plagavad punava\u0308elased hoone, mis suures mahus ha\u0308vis. 1944. aastal lasksid sakslased miinilaona kasutuses olnud varemed o\u0303hku."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Sku\u0308u\u0308tlikult ha\u0308vitatud hoone projekteeris Itaalia arhitekt Gavril Baranovski. Peterburi suurkaupmehe kolmekorruseline 57 toaga puhkemaja valmis 1899. aastal. Lossi ja pargi rajamise va\u0308idetav maksumus olnud 5 miljonit kuldrubla. Bols\u030cevike vo\u0303imuhaaramise ja\u0308rel lahkus Jelissejev Pariisi. Ta polnud no\u0303us lossi mu\u0308u\u0308ma eraisikule, vaid u\u0308ksnes riigile. 1934. aastal mu\u0308u\u0308s Jelissejev lossikompleksi 100 000 krooni eest Eesti to\u0308o\u0308stusringkondadele, kes omakorda kinkisid selle Eesti Vabariigile riiklikuks kasutamiseks. Lossi uuendamine kestis 1936. aastani ja vo\u0303eti seeja\u0308rel kasutusele Eesti riigipea suveresidentsina."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Valaste joa vaatamine no\u0303uab ettevaatlikust"}, {"text_idx": "#000014", "text": "Kui Vello Kolnese kinomuuseum sai u\u0308heteistku\u0308mneseks"}]