[{"text_idx": "#000004", "text": "Arheoloogilised leiud na\u0308itavad, et La\u0308a\u0308nemeremaad on omavahel suhelnud tuhandeid aastaid. U\u0308lemererahvaid meri ei lahuta, vaid u\u0308hendab. Aastasadu so\u0303ideti merd u\u0308hepuupaatidega ja seeja\u0308rel so\u0303udelaevadega, kuid to\u0303eline murrang laevanduses toimus purje kasutuselevo\u0303tuga. Tuulejo\u0303u kasutamine muutis laevad oluliselt kiiremaks ja vo\u0303imaldas la\u0308bida varasemast tunduvalt pikemaid vahemaid."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Purjetamine sai alguse Mesopotaamias ja Egiptuses umbes 6000 aastat tagasi, mil sealsetel jo\u0303gedel so\u0303itvatele so\u0303udelaevadele lisati puri. Ka Vahemerel seilavad laevad, na\u0308iteks roomlaste kuulsad galeerid, olid kaua u\u0308hteaegu nii so\u0303ude- kui purjelaevad, enne kui mindi ta\u0308ielikult u\u0308le ainult tuule jo\u0303ul liikuvatele purjekatele."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Po\u0303hijoontes samamoodi arenes laevandus ka Po\u0303hja-Euroopas, ainult et sajandeid hiljem. La\u0308a\u0308nemerel esindasid rauaaegsete so\u0303udelaevade ja tuule jo\u0303ul so\u0303itvate keskaegsete kogede vahele ja\u0308a\u0308vat etappi viikingilaevad, mis liikusid nii aerude kui purje abil."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Kui Vahemere u\u0308mbruses on vanimad purjekate kujutised maalitud vaasidele, siis La\u0308a\u0308nemere a\u0308a\u0308res raiuti need kivist sammastele. Ojamaa pildikividel on kujutatud u\u0308he mastiga laevu, millel on mo\u0303lemas otsas ko\u0303rged kaarjad ta\u0308a\u0308vid, kuid madalad pardad tu\u0308u\u0308rmo\u0303laga ahtris. Laevaga risti olev raapuri on madal ja lai. Pikka aega olidki kujutised kividel ainsad to\u0303endid La\u0308a\u0308nemerel purjetamisest eelviikingiajal, 7.\u20138. sajandil."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Olukord muutus, kui Saaremaalt Salmelt leiti 2008. aastal kahe 8. sajandi keskpaigast pa\u0308rit laeva ja\u0308a\u0308nused. Neist suurem, mida nimetatakse Salme II laevaks, osutus vanimaks teadaolevaks La\u0308a\u0308nemere purjekaks. So\u0303iduvalmina on laev olnud 17,5 m pikk ja 3,4 m lai. Kere plangutus oli va\u0308hemalt kuue plangurea ko\u0303rgune. Laeva ehitamiseks on kasutatud 3 cm paksuseid ma\u0308nniplanke. Parda ko\u0303rgus vo\u0303is olla 1,1 m ja laeva su\u0308vis koos kiiluga 80 cm. Laeva veeva\u0308ljasurve oli arvutuslikult 9,5 tonni, tu\u0308hi laev kaalus 6\u20137,5 tonni ringis. Plangutust on toestanud 12 laevakaart. Laevas olnud aerude arvu on raske o\u0308elda, kuid teistel sarnaste mo\u0303o\u0303tmetega viikingite so\u0303jalaevadel on aerude taga olnud vajadusel 24\u201326 meest. Meeskonda vo\u0303is kuuluda 30 mehe ringis."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Otseseid ja\u0308lgi mastist ei ole, kuid mitmed konstruktsiooni isea\u0308rasused osutavad, et Salme II oli siiski purjekas. Laeval oli vertikaalne kiil, mis oli vajalik just purjelaevale tagamaks vajalikku stabiilsust ja takistamaks ku\u0308lgsuunas triivimist. Samuti olid laeva po\u0303hjas kiilujoonel suured raudklambrid, mille otstarve oli kinnitada masti altpoolt toetav pikitala ehk kiilson laevakiilu ku\u0308lge. Laeva ehituskoht ei ole teada, kuna aga sellesse maetud mehed olid Rootsist, vo\u0303ib oletada, et ka laev oli pa\u0308rit sealt."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Salme laevad esindavad Skandinaavia laevaehitustraditsiooni. 8. sajandiks oli seal lisaks purje kasutusele vo\u0303tmisele tehtud veel mitu olulist muudatust, mille tulemusena viikingite laevad nii head olidki. Skandinaavia laevad ehitati klinkerplangutusega, mille puhul kere moodustavad plangud paiknesid astmeliselt nii, et u\u0308he plangu serv ulatus teisest veidi u\u0308le. Omavahel olid plangud kinnitatud rauast neetidega. Seestpoolt toestasid laevakeret kaared ja nende kohal olevad risttalad. Selline ehitusviis muutis aluse elastsemaks. Samuti hakati kasutama uut, radiaalset palgilo\u0303hestamise tehnikat, millega saadi o\u0303hukesi, kuid samas painduvaid ja tugevaid planke. Neist ehitatud laevad olid korraga nii kerged kui ka vastupidavad."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Viikingilaevu oli mitut tu\u0308u\u0308pi. Omaette kauba- ja so\u0303jalaevad vo\u0303eti kasutusele 10. sajandil. Enne seda oli laevadel pigem mitu otstarvet, neid kasutati nii so\u0303jaka\u0308ikudel kui ka kaubaveoks. Siiski on ka varaseid viikingilaevu mitut tu\u0308u\u0308pi, mida eristati eeska\u0308tt ta\u0308a\u0308vi kuju ja\u0308rgi. Kahjuks olid Salme mo\u0303lema laeva puidust kered a\u0308ra ko\u0303dunenud ja laevade pealmised osad, nagu ta\u0308a\u0308vid ja u\u0308lemised planguread, ta\u0308ielikult ha\u0308vinud. Enamik infost Salme laevade kuju ja ehituse kohta saadi laevakerest liiva ja\u0308a\u0308nud ja\u0308ljendi ja laeva rauast kinnitusosade \u2013 neetide, naelte ja klambrite \u2013 asendi ja mo\u0303o\u0303tmete po\u0303hjal."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Viikingite laevad olid oma aja kohta suurepa\u0308raste so\u0303iduomadustega: kiired ja ha\u0308sti mano\u0308o\u0308verdatavad. Ta\u0308nu kiilule said laevad va\u0308lja tulla ka su\u0308gavast kreenist. Madal su\u0308vis lubas randuda madalates vetes ja so\u0303ita mo\u0308o\u0308da jo\u0303gesid. Kuna laevad olid suhteliselt kerged, sai neid vajadusel maismaad pidi vedada."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Salme II laeva kiirus purje all so\u0303ites oli soodsa tuule korral maksimaalselt 13 so\u0303lme (24 km/h). Keskmine so\u0303idukiirus oli siiski palju va\u0308iksem ja so\u0303ita sai ainult hea ilmaga, kuna laev ei olnud tormiko\u0303lbulik. Katsed Salme II laevast tehtud mudeliga na\u0308itasid, et laev vo\u0303is end merel vastu lainet so\u0303ites tunda kindlalt kuni meetriko\u0303rguse lainega. La\u0308a\u0308nemerel on tormise ilmaga laine aga 2\u20133,5 m ko\u0303rge."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Ko\u0303ige vanemad purjed olid papu\u0308u\u0308rusest vo\u0303i loomanahkadest. Viikingilaevadel oli puri valmistatud villasest riidest. Purjed o\u0303mmeldi kokku umbes meetrilaiustest kangapaanidest, mis kooti pu\u0308stistel kangastelgedel. Pealt kaeti purjed rasva, to\u0303rva ja rauaoksiidi seguga, mis muutis need veekindlamaks ja kaitses u\u0308htlasi so\u0308o\u0308dikute vastu. Purjede valmistamine oli va\u0308ga ressursi- ja to\u0308o\u0308mahukas. U\u0308he Salme purjekale sobiva suurusega raapurje valmistamiseks kulus umbes 150 lambalt pa\u0308rit 75 kilo villa ja ku\u0308mnel inimesel neli kuud to\u0308o\u0308d."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Lisaks purjeriidele oli laeva ehitamiseks muidugi vaja ka palju puitu, rauda laevaneetide valmistamiseks ja to\u0303rva laevade to\u0303rvamiseks. Viikingiajaks, kui laevastikud koosnesid juba sadadest laevadest, oli laevaehitus muutunud Skandinaavias u\u0308heks olulisimaks majandusharuks."}, {"text_idx": "#000018", "text": "La\u0308a\u0308nemere vanima purjeka mudelit na\u0308eb Lennusadamas na\u0308itusel \u201eViikingid enne viikingeid\u201c."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Noorte teadusmaleva to\u0308o\u0308d toetavad kosmoseteadlasi"}, {"text_idx": "#000025", "text": "Tartu Loodusmaja uus o\u0303ppeprogramm uurib, kuidas su sa\u0308rk su\u0308ndis"}, {"text_idx": "#000028", "text": "Tartu U\u0308likooli muuseum aitab ellu ja\u0308a\u0308da"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Veebiseminar \u201cKust ja kuidas alustada \u2013 Rohelise kooli programm\u201d"}]