[{"text_idx": "#000005", "text": "O\u0303pilasuurimus vaatas Eesti looduses va\u0308hetuntud fotosu\u0308nteesivaid vetikaid"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Samblikud on u\u0308ks isepa\u0308rane ja unikaalne kooseluvorm looduses, kus u\u0308hise organismina elavad koos seen (nn mu\u0308kobiont) ja fotosu\u0308nteesiv vetikas vo\u0303i tsu\u0308anobakter (nn fotobiont). Eestis on leitud ligikaudu 950 liiki samblikke moodustavaid ehk lihheniseerunud seeni, samas kui fotobiondi mitmekesisusest on palju va\u0308hem teada."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Sambliku moodustavad enamasti kottseened (Ascomycota) koos seeneniitide vahele po\u0303imitud u\u0308herakulise rohevetika vo\u0303i tsu\u0308anobakteriga. Selle su\u0308mbiootilise suhte domineerivamaks pooleks on seenkomponent, mis toitub rohevetika vo\u0303i tsu\u0308anobakteri fotosu\u0308nteesiproduktidest, kuid mis ise pakub samal ajal oma partnerile kaitset va\u0308listingimuste ja kuivamise eest."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Harilik korpsamblik on kergesti a\u0308ra tuntav oma kuldkollase va\u0308rvuse poolest ning rohkearvuliste tumekollaste kuni oranz\u030cide viljakehade poolest, mis pisikeste ketastena katavad sambliku pinda."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Eestis on see samblik va\u0308ga levinud ning kasvab liibuvalt erinevatel pindadel, sh puukoorel, puidul, kividel, aga ka betoonil. Erinevalt paljudest teistest samblikest on korpsamblik o\u0303husaaste suhtes va\u0308hem tundlik ning seeto\u0303ttu on ta linnas ning teede a\u0308a\u0308res u\u0308ks sagedasemaid liike."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Hariliku korpsambliku fotosu\u0308nteesiv partner on rohevetikas perekonnast Trebouxia. Perekonna Trebouxia esinadajad on u\u0308herakulised u\u0308mara kujuga rohevetikad, kellest mitu on vo\u0303imelised kasvama ka looduses iseseisvalt, kuid vabalt elavana on neid siiski leitud va\u0308ga harva."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Fotobiondi varieeruvuse peamisteks mo\u0303juteguriteks arvatakse olevat olemasoleva liigifondi rikkus keskkonnas ning mu\u0308kobiondi spetsiifilisus oma partneri suhtes. Rolli ma\u0308ngib ka sambliku paljunemisstrateegia - mittesugulisel paljunemisel kanduvad uude po\u0303lvkonda mo\u0303lemad partnerid koos, kuid sugulisel paljunemisel peab seeneeos kokku sattuma sobiliku fotosu\u0308nteesiva partneriga, et saaks tekkida uus po\u0303lvkond."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Molekulaarsed meetodid vo\u0303imaldasid autoril tuvastada nende hulgast kahe erineva liigi esindajad - Trebouxia arboricola Puymaly ja T. decolorans Ahmadjian. Kuigi mo\u0303lemate liikide puhul on tegu levinud samblike su\u0308mbiontidega, na\u0308itab to\u0308o\u0308 autori esmama\u0308a\u0308rang nendele liikidele Eestile selgelt valdkonna va\u0308hest uuritust Eestis."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Lisaks liigilisele varieeruvusele leidus fotobiontide hulgas ka olulist liigisisest geneetilist varieeruvust. Kuigi autor uurimisto\u0308o\u0308s praeguse valimiga olulisi seoseid fotobiondi varieeruvuse ja elupaiga vahel ei leidnud, siis teema edasine uurimine oleks oluline samm va\u0308hetuntud elurikkuse kirjeldamisel Eestis ning u\u0308ldisemalt mo\u0303istmaks paremini samblikukoosluste kujunemise mustreid."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Samblike uurija Trevor Goward on o\u0308elnud, et samblikud on seened, mis on avastanud po\u0303llunduse.Ajalooliselt on samblikke ka\u0308sitletud kru\u0308ptogaamidena ehk taimedena, mis ei paljune seemnetega. Alles ta\u0308napa\u0308evase mikroskoopia arenguga avastati nende dualistlik kooseluvorm.Samblike klassifikatsioon po\u0303hineb nende seenkomponendil ning samblikke moodustavaid seeni nimetatakse lihheniseerunud seenteks.Samblikud vo\u0303ivad moodustuda ka kolme organismi vahel - seenkomponent, fotosu\u0308nteesiv rohevetikas ja la\u0308mmastikku siduv tsu\u0308anobakter.U\u0308ks mu\u0308kobiont vo\u0303ib moodustada va\u0308limuselt identseid samblikke erinevate fotobiondi liikidega.Rohevetikad perekondadest Asterochloris ja Trebouxia on ko\u0303ige sagedasemateks fotosu\u0308nteesivateks partneriteks samblikes."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Improteater Eestis: ettearvamatu ja austajaid koguv kunstivorm"}, {"text_idx": "#000022", "text": "Astronoom: virmalisi na\u0308eb sageli veel kolm-neli aastat"}, {"text_idx": "#000023", "text": "Ornitoloog: praegu on ha\u0308sti mitmekesine ra\u0308ndeaeg"}, {"text_idx": "#000025", "text": "\"Pealtna\u0308gija\": kukkurhuntide ellu a\u0308ratamine ku\u0308tab kirgi ja kombib eetikapiire"}, {"text_idx": "#000026", "text": "Geneetikutel o\u0303nnestus ja\u0308rjestada va\u0308ljasurnud tasmaania tiigrite RNA-d"}, {"text_idx": "#000027", "text": "Lillepo\u0303ldude liigirikkusega tasub piiri pidada"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Maa ko\u0303ikuv telg on Sahara aeg-ajalt rohetama lo\u0308o\u0308nud"}, {"text_idx": "#000031", "text": "Tihaseliikide rohkuse salgas ma\u0308a\u0308rab kisklusrisk"}, {"text_idx": "#000032", "text": "Galerii: testi end, kas tunned neid Eesti seeni?"}, {"text_idx": "#000033", "text": "Staatiline elekter aitab puukidel ohvreid tabada"}, {"text_idx": "#000036", "text": "Uuring: enamik Eesti linnapuuke kannab ohtlikke haigustekitajaid"}, {"text_idx": "#000037", "text": "Tehisaru hakkab so\u0303naja\u0308rjestuste ko\u0303rval inimka\u0308itumist ennustama"}, {"text_idx": "#000040", "text": "Tartu U\u0308likooli teadlased aitasid avastada mullas ka\u0308iva globaalse so\u0303ja"}, {"text_idx": "#000041", "text": "Kas o\u0308o\u0308liblikat peibutasid to\u0303esti Ronaldo pisarad?"}, {"text_idx": "#000043", "text": "Virtuaaltuur: Tallinna loomaaia ja\u0308a\u0308karud said viimaks uue kodu"}, {"text_idx": "#000046", "text": "Inimeste peeniseluule andis viimase hoobi monogaamia"}, {"text_idx": "#000047", "text": "Hiiglaslik viirus tekitas tulise vaidluse"}]