[{"text_idx": "#000000", "text": "Veebruaris sai suhteliselt va\u0308he retkedel ka\u0308idud, s.t. kaugeltki mitte iga pa\u0308ev. Kuu alguses valitsenud pakasega eriti va\u0308lja minna ei tahtnudki. Veebruari viimasel na\u0308dalal oli aga juba la\u0308henevat kevadet tunda \u2013 hommikused metsad olid ra\u0308hnide trummeldamist ta\u0308is, kakud hakkasid huikama ja la\u0308a\u0308nerannikule jo\u0303udsid esimesed po\u0303ldlo\u0303okesed, kiivitajad ja o\u0303o\u0303netuvid. Samas nii soojaks siiski ei la\u0308inud, et arvukalt veelinde oleks saabuma hakanud."}, {"text_idx": "#000001", "text": "Minu aastanimekirja lisandus veebruaris 14 linnuliiki, kokku on neid nu\u0308u\u0308d 119. Peaagu ko\u0303ik kohustuslikud talveliigid on juba a\u0308ra na\u0308htud ja kuna ka o\u0303ige mitmed varased saabujad (talvitama ja\u0308a\u0308nud isendid) on juba nimekirjas, siis ilmselt ma\u0308rtsis eriti palju liike juurde ei lisandu. Kohustuslikest talveliikidest on puudu veel vaid ma\u0308gi-kanepilind, kelle vaatlusi on ka\u0308esoleval aastal Eestis teada ainult 2, aga keda ongi palju lihtsam hoopis hilissu\u0308gisel leida. Pigem hakkab muret tegema rohera\u0308hni puudumine ja seda just sel po\u0303hjusel, et kas to\u0303esti on liik meilt kadumas. Veebruarikuise po\u0303hjaliku otsimise tulemusena ei leidnud Saaremaalt, kus see liik regulaarselt veel esineb, mitte u\u0308htegi isendit. Aprilli alguse retked na\u0308itavad, kas rohera\u0308hn Eestis veel u\u0308ldse pesitseb. Loodetavasti ikka leiame mo\u0303ne paari."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Ma pole varem eriti usin talvepunktide korjaja olnud, aga huvi pa\u0308rast lo\u0303in kokku ko\u0303ik mo\u0308o\u0308dunud talve jooksul (01.12.2011 \u2013 29.02.2012) kohatud linnuliigid ja sain tulemuseks 131 liiki. Kuna detsember oli va\u0308ga soe, siis sain talvepunktideks terve rea kahlajaid (nt heletilder, punajalg-tilder, plu\u0308u\u0308, leeteru\u0308di, merisk, liivatu\u0308ll) ja veelinde (nt mustlagle, soopart, luitsnokk-part), keda u\u0308ldjuhul talvekuudel meil ei kohta. Kuna varem ei ole u\u0308he talve vo\u0303istlust peetud, siis ei oska hetkel kindlalt u\u0308telda, et kas 131 liiki on ehk u\u0308he talve jooksul kohatud liikide rekord Eestis? Kui oleks teadnud, et korralik rekord on tulemas, siis oleks vo\u0303inud tegelikult va\u0308he rohkem talvepunkte bongamas ka\u0308ia. Va\u0308hemalt ku\u0308mmekond suhteliselt lihtsat liiki oleks detsembris vabalt veel vo\u0303inud na\u0308ha. Aga, talveliikide pa\u0308rast ei hakanud ma rapsima, eesma\u0308rgiks on ikka kogu kalendriaasta tulemus."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Kui aus olla, siis rapsimist on aasta alguses ikka pa\u0308ris palju olnud. Kuna mitmed linnuvaatlejad on ku\u0308sinud, et kui palju retkekilomeetreid ja \u2013tunde on mul juba kogunenud, siis olgu need siin ka a\u0308ra toodud: retketunde jaanuaris 154 ja veebruaris 93 (suuremaid u\u0308leso\u0303ite pole aja sisse arvestatud), so\u0303idukilomeetreid jaanuaris 5229 ja veebruaris 3544, jalgsi retkekilomeetreid jaanuaris 146 ja veebruaris 42. Peab kahjuks tunnistama, et autoga on liiga palju so\u0303idetud ja jalgsi ehk liiga va\u0308he. Samas on linnuvaatlemine pigem u\u0308he koha peal staiamine, mitte matkamine ja ilmselt jalgsi la\u0308bitavate kilomeetrite hulk oluliselt ei kasva. U\u0308ritan edaspidi aga va\u0308hem so\u0303ita ja rohkem tunde vaatlemas olla. Pa\u0308evad la\u0308hevad pikemaks ja vaatlustunde koguneb aprillis ja eriti mais kindlasti palju rohkem. Mai lo\u0303pus parimal ajal tulevad taas ka mo\u0303ned 24 tunnised pa\u0308evad."}, {"text_idx": "#000005", "text": "So\u0303rve sa\u0308a\u0308rel oli kogu pa\u0308eva jooksul mo\u0303nus kevadilm \u2013 tuulevaikus ja pa\u0308ike ku\u0308ttis ko\u0303vasti. Aga ra\u0308nne oli pea olematu, vaid mo\u0303ni u\u0308ksik luik ja koskel oli seda na\u0308gu, et nad on just La\u0308ti poolt tulnud. U\u0308htegi uut saabujat, s.t. uut liiki ei ma\u0308rganud, ehkki sai 4-5 tundi merepunkril staiatud. Pa\u0308eva po\u0303nevaimaks linnuks oli ra\u0308ts, kes lendas merepunkrist la\u0308a\u0308nes olevalt Suurrahult ilmselt otse La\u0308tti va\u0308lja. Nii palju, kui toruga na\u0308ha oli, lind kusagile ko\u0303rvale ei kaldunud. Kahjuks oli ta ta\u0308psemaks ma\u0308a\u0308ramiseks liiga kaugel. Pa\u0308evasel ajal vo\u0303iks nagu pigem soora\u0308tsu kohata, aga ta vo\u0303is siiski ka ko\u0303rvukra\u0308ts olla. Ka\u0308itumise ja\u0308rgi soora\u0308tsuks ma\u0308a\u0308ramine oleks aga ilmselge va\u0308a\u0308namine. Ehkki reeglite ja\u0308rgi saab ka ma\u0308a\u0308ramata linnu eest punkti, kui sama liigipaari vo\u0303i ru\u0308hma u\u0308htegi ma\u0308a\u0308ratud lindu veel kirjas ei ole, ei hakka ma oma aastanimekirja selle ma\u0308a\u0308ramata ra\u0308tsuga solkima. Ko\u0303rvukra\u0308tsu kohtan ma sel aastal kindlasti veel ehk isegi ku\u0308mneid kordi. Soora\u0308ts on ku\u0308ll palju raskemini leitav liik, aga saan temagi vast suurema vaevata na\u0308htud."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Ilusa ilmaga toimus mo\u0303ningaid muutusi ka lindude toitmiskohtades. Rannas oli sajast hangelinnust alles vaid paarku\u0308mmend ja suuremast po\u0303ldlokeste parvest oli ja\u0308rel vaid ku\u0308mmekond lindu. Ilmselt ra\u0308ndasid edasi po\u0303hja poole. Samas oli kolmele o\u0303o\u0303netuvile lisa tulnud, nu\u0308u\u0308d oli neid ja\u0308a\u0308 peal juba viis. Linnujaama toidulaua juures ka\u0308is kogu aeg ko\u0303va mo\u0308ll. Suure vintlaste ja tihaste massi sees ilmus a\u0308kki kaamera ette ka u\u0308ks hele-urvalind. Sai u\u0308ks klo\u0303ps tehtud ja la\u0308inud ta oligi. Seda liiki polegi ma varem vist Saaremaal na\u0308inud."}, {"text_idx": "#000008", "text": "O\u0303liga ma\u0308a\u0308rdunud aule oli ta\u0308na So\u0303rve sa\u0308a\u0308re u\u0308mbruse randades na\u0308ha kokku 9, lisaks ka 1 rohukoskel. Ko\u0303ik nad ilmselt hukkuvad la\u0308himate pa\u0308evade jooksul, soojem ilm kahjuks vaid pikendab nende piinu. O\u0303nneks pole uusi o\u0303liseid linde eriti juurde tulnud ja loodetavasti enam ei tulegi."}, {"text_idx": "#000009", "text": "O\u0303liga ma\u0308a\u0308rdunud aulid u\u0308ritavad ennast puhastada (29.02.2012 So\u0303rve sa\u0308a\u0308r) / foto: Margus Ots"}, {"text_idx": "#000011", "text": "So\u0303rve linnujaamas olla juba kevadet na\u0308htud, aga hommikul ku\u0308ll merepunkrile staiama minna ei tahtnud, sest va\u0308ljas mo\u0308llas korralik lumetorm. Ja kuna ka So\u0303rve sa\u0308a\u0308re u\u0308mbruse meri oli o\u0308o\u0308ga uuesti ja\u0308a\u0308s, siis polnudki muud teha, kui linnujaama juures olevad lindude toitmiskohad u\u0308le vaadata. Ra\u0308ndel siia pidama ja\u0308a\u0308nud 30 po\u0303ldlo\u0303okest olid ko\u0303ik rannas endiselt alles, nendele seltsiks olev hangelindude parv oli aga juba 100 linnuni kasvanud. Linnujaama toidumaja juures tegutsesid lisaks rohevintide ja rasvatihaste hordidele ka 6 suurnokk-vinti, 15 po\u0303hjavinti, 10 metsvinti, 10 mustra\u0308stast, aga nemad pole saabujad, vaid on kogu talve siin olnud."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Minu aastanimekirja lisandus ta\u0308na kaks uut liiki. Lindude toitmisplatsil tegutses kaelustuvi ja rannas oli na\u0308ha kolme o\u0303o\u0303netuvi. Kui kaelustuvi on siinne talvitaja, siis o\u0303o\u0303netuvid on juba varased saabujad. Minu 2012.a nimekirjas on nu\u0308u\u0308d 119 linnuliiki."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Homme on viimane vo\u0303imalus talvepunkte koguda, sel aastal said linnuvaatlejad siis u\u0308he lisapa\u0308eva. Kuna o\u0303htuks sai lumetorm otsa ja muutunud tuuleolud viisid ja\u0308a\u0308 rannast taas eemale, vo\u0303ib homme ehk uusi saabujaid kohata ja hea o\u0303nne korral mo\u0303ne talvepunktigi juurde saada."}, {"text_idx": "#000014", "text": "So\u0303rve linnujaama pa\u0308evaraamatus oli juba eile juttu, et rannas on o\u0303liseid aule ja rohukosklaid na\u0308ha. Hommikuks oli neist 3 auli surnud ja lisaks oli veel va\u0308hemalt 5 o\u0303list auli na\u0308ha. Veelindude hukkumiseks pole sugugi mitte suurt o\u0303lireostust vaja. Va\u0308iksest kogusest o\u0303lisegusest veestki piisab, et ko\u0303ik sellega kokkupuutunud linnud hukkuksid. Kui veelinnu sulestikus on va\u0308ikegi o\u0303line koht, siis sealt pa\u0308a\u0308seb vesi ja ku\u0308lm linnule ligi ning ennast puhastades neelavad linnud o\u0303li ka alla. Sellised linnud on kahjuks ko\u0303ik hukule ma\u0308a\u0308ratud. Ainuke asi, mida teha saab, on kiiresti ko\u0303ik o\u0303lised linnud kokku koguda, et ro\u0308o\u0308vloomad ja \u2013linnud neid su\u0308u\u0308es omakorda mu\u0308rgitust ei saaks. Tahaks loota, et homme enam uusi o\u0303liseid linde ei leia."}, {"text_idx": "#000015", "text": "O\u0303lise ku\u0308ljega aul, ka oluliselt va\u0308hem ma\u0308a\u0308rdunud linnud kindlasti hukkuvad (28.02.2102 So\u0303rve sa\u0308a\u0308r) / foto: Margus Ots"}, {"text_idx": "#000016", "text": "So\u0303rve linnujaama pa\u0308evaraamatust vo\u0303ib lugeda, et esimesed ra\u0308ndurid juba saabuvad. Suundun ka ise Saaremaale. Kuna tuuliste ja sajuste ilmade vahele sattus lo\u0303puks u\u0308ks vaikne ja pa\u0308iksepaisteline pa\u0308ev, siis otsustasin sihitu ringiso\u0303itmise asemel ta\u0308na va\u0308he kasulikumalt aega veeta ja rohera\u0308hni vanad leiukohad u\u0308le vaadata. Rohera\u0308hn on Mandri-Eestist peaaegu kadunud, vaid Saaremaal vo\u0303ibki teda veel regulaarselt kohata. Aga ka siin on teda ja\u0308rjest va\u0308hemaks ja\u0308a\u0308nud ja na\u0308iteks mo\u0308o\u0308dunud aastast on andmebaasidesse vaid u\u0308ks teade jo\u0303udnud. Ka\u0308isin pa\u0308eva jooksul Ida-Saaremaal ligemale 25-s kunagises rohera\u0308hni leiukohas ja ebameeldiva u\u0308llatusena mitte u\u0308htegi rohera\u0308hni ma ei leidnudki! Kas to\u0303esti on see liik juba ka Saaremaalt kadunud? Vo\u0303i on tema otsimiseks siiski veel liiga vara? Parim aeg rohera\u0308hni leidmiseks on tegelikult ku\u0308ll alles kuu aja pa\u0308rast, aga hea ilmaga peaks nad ennast ka veebruaris na\u0308itama. U\u0308hes kohas u\u0308ks ra\u0308hn ku\u0308ll tegi rohera\u0308hni moodi ha\u0308a\u0308lt, aga kuna lind ennast ei na\u0308idanud ja rohera\u0308hni \u201ekilkamine\u201d on va\u0308ga sarnane mustra\u0308hni omaga, siis vaid ha\u0308a\u0308le po\u0303hjal rohera\u0308hni ma\u0308a\u0308rata ei tohi. See koht, muidugi ka ko\u0303ik teised ta\u0308na ku\u0308lastatud kohad, tuleb ma\u0308rtsis-aprillis uuesti u\u0308le kontrollida, ehk on siis rohkem o\u0303nne."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Kuressaares sai taas Roomassaare veepuhastusjaama va\u0308ljavoolutoru roostik u\u0308le vaadatud. Siin on ka ko\u0303va pakasega vaba vett ja vo\u0303ib po\u0303nevaid talvitajaid leida. Kui jaanuaris tegutses siin u\u0308ks linava\u0308strik, siis nu\u0308u\u0308d hakkas laukude ja sinikaelte ko\u0303rval silma u\u0308ks rooruik. Tema on meil haruldane talvitaja. Seda peidulise eluviisiga lindu o\u0303nnestub u\u0308ldse harva na\u0308ha, nu\u0308u\u0308dki kadus ta kiiresti roostikku. Rooruik on minu 2012.a nimekirja 115. linnuliik."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Kuna o\u0303htuks oli ilm juba ta\u0308iesti tuulevaikne ja selge, siis vo\u0303is loota, et kakud hakkavad ha\u0308a\u0308lt tegema. Ka\u0308isingi mo\u0303ned varasemast ajast tuttavad kakukohad la\u0308bi ja aastanimekiri saigi ta\u0308iendust \u2013 o\u0303nnestus kuulda kahte karvasjalg-kakku ja ka kahte kodukakku. U\u0308llatav, et kodukaku alles nu\u0308u\u0308d oma aastanimekirja sain, ta ju ikkagi tavaline lind. Karvasjalg-kakk on aga juba va\u0308he raskem liik. Hea, et ta suurema vaevata varakult ka\u0308tte sain. Minu 2012.a nimekirjas on nu\u0308u\u0308d 117. linnuliiki."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Kui eile oli Ristnas paks udu ja mujal Hiiumaal selge ilm, siis ta\u0308na oli vastupidine olukord \u2013 kogu Hiiumaa oli tihedas udus, aga kerge meretuulega Ristna ninal paistis pa\u0308ike ja na\u0308htavus oli va\u0308ga hea. Esimese linnuna hakkas Ristnas silma u\u0308ks kiivitaja, tema peaks nu\u0308u\u0308d ku\u0308ll mitte siinne talvitaja, vaid esimene saabuja olema. Lisaks oli ra\u0308ndel na\u0308ha ka va\u0308hesel ma\u0308a\u0308ral aule, kosklaid, vaeraid, luiki ja kaure. Kevad pole enam kaugel!"}, {"text_idx": "#000021", "text": "Ka ta\u0308na hakkas Ka\u0308rdla toidumajade juures silma 10 mustra\u0308stast, 4 kuldnokka, 2 metsvinti ja 1 po\u0303hjavint. Nendele va\u0308hestele talvitajatele peaks varsti saabujate na\u0308ol tublisti lisa tulema."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Kuna rannikul polnud uduga enam midagi teha, siis sai taaskord Ka\u0308rdlas Aia ja Pika ta\u0308nava piirkond po\u0303hjalikumalt u\u0308le vaadatud. Siinsetel allikatel hakkasid silma 2 vesipappi. Toitmiskohtades oli lisaks tavapa\u0308rastele tihastele ja rohevintidele veel u\u0308le ku\u0308mne mustra\u0308sta, mo\u0303ned kuldnokad ja paar metsvinti. Need ra\u0308ndlinnud ei ole varased saabujad, nad on siin toidumajade juures kogu talve kohal olnud."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Tormiste ja sajuste ilmade vahele sattus u\u0308ks ilus vaikne hommik ja sai kohe Ja\u0308rvselja kandi metsadesse suundutud, et ehk on la\u0308henev kevad ra\u0308hnid ha\u0308a\u0308lekamaks muutnud. Oligi nii, pa\u0308ikseto\u0303usu ajal oli mets igat sorti trummeldamist ta\u0308is. Kuulda oli hulganisti suur-kirjura\u0308hne, lisaks mo\u0303ned mustra\u0308hnid, valgeselg-kirjura\u0308hnid, hallpea-ra\u0308hnid ja laanera\u0308hnid. Kaugeltki mitte alati ei o\u0303nnestu tihedas metsas toksivat ra\u0308hni na\u0308ha, seeto\u0303ttu vo\u0303iks iga linnuhuviline ra\u0308hnide ha\u0308a\u0308led endale kindlasti selgeks teha. Eri ra\u0308hniliikide trummeldamine on erineva pikkuse ja ru\u0308tmiga ning kuna ra\u0308hne on meil vaid 8 liiki, siis pole o\u0303ppimine mitte just ko\u0303ige suurem vaev. Va\u0308ga hea linnuha\u0308a\u0308lte kogumik on na\u0308iteks Andreas Schulze: Die Vogelstimmen Europas, Nordafrikas und Vorderasiens. Kogumikus on kokku 819 linnuliigi ha\u0308a\u0308led ja lisaks lauludele on ko\u0303igi liikide puhul a\u0308ra toodud ka kutse- ja hoiatushu\u0308u\u0308ud ning emas- ja noorlindude ha\u0308a\u0308litsused. Ra\u0308hnide ma\u0308a\u0308ramise (sh trummeldamise jm ha\u0308a\u0308litsuste) kohta, saab lugeda ka na\u0308iteks TU\u0308 Loodusmuuseumi 2010.a huviteatmikust."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Ta\u0308na lisandus minu aastanimekirja ka u\u0308ks uus liik. Aardlapalu pru\u0308gila juurde oli taas ilmunud parv kanepilinde (va\u0308hemalt 37 lindu). Kui jaanuaris oli siin teiste hulgas ka u\u0308ks ma\u0308gi-kanepilind, siis nu\u0308u\u0308d rarisid ei ma\u0308rganud. Minu 2012.a nimekirjas on nu\u0308u\u0308d 114 linnuliiki."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Linnuvaatlejaga saab u\u0308hendust e-posti linnuvaatleja/at/linnuvaatleja.ee teel"}, {"text_idx": "#000028", "text": "Tekstide kasutamine lubatud viitamisega Linnuvaatleja kodulehele"}]