[{"text_idx": "#000001", "text": "Aita\u0308h teile mo\u0303ttevahetuse ja\u0308tkamise ja ku\u0308simuste kogumise eest. Meile on va\u0308ga ta\u0308htis, et saaksime anda inimestele rohkem infot plaanitava puidurafineerimistehase mo\u0303jude kohta. Peale selle, et jagame teavet kohtumistel ja vastame kirjadele, kogume sel suvel ka Tartumaa inimeste ku\u0308simusi ja ettepanekuid, et saaksime neile uuringute ka\u0308igus vastused leida."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Praegu aga palume mo\u0303istvat suhtumist \u2013 saame paljudele kirjas olevatele ku\u0308simustele vastuse anda alles analu\u0308u\u0308si ja\u0308rgmises etapis ehk ko\u0303ige varem hilissu\u0308gisel. Alles siis selguvad rahandusministeeriumi eestvedamisel la\u0308biviidava ja asukohaplaneeringu osaks oleva tehase mo\u0303jude hindamise esimese etapi tulemused ja faktid. Esimesi teadusuuringute tulemusi on oodata tuleval kevadel. Sestap palume kannatlikku meelt, sest ko\u0303igile ku\u0308simustele ei ole ka\u0308esoleval etapil veel vo\u0303imalik vastata."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Mitmed teie kirjas toodud ku\u0308simused puudutavad rakendusuuringute keskuse CentAR tehtud sotsiaal-majanduslike mo\u0303jude hindamist ja selle eri tahke. Ehkki po\u0308o\u0308rasime ka oma esimeses avalikus kirjas eraldi ta\u0308helepanu mo\u0303jude hindamisele kui tervikule, kordame selle siin veel kord u\u0308le \u2013 tehase mo\u0303ju hindamisel on vo\u0303rdselt olulised nii majanduslikud, sotsiaalsed kui ka keskkonnamo\u0303jud."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Alustasime majanduslike mo\u0303jude analu\u0308u\u0308siga, kuid see ei ta\u0308henda, et majanduslik mo\u0303ju oleks ainus, mida uurime. Ka ei va\u0308henda see teiste mo\u0303jude hindamise olulisust ega pretendeeri andma projektile lo\u0303plikku hinnangut. Lo\u0303plikus hinnangus arvestame ko\u0303iki kolme mo\u0303ju koos. CentARi o\u0308konomistide uuring ei pretendeeri asendama rahandusministeeriumi korraldatavat keskkonnamo\u0303ju uuringut ega teisi vajalikke eksperthindamisi."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Majandusmo\u0303ju hinnanguga sooviti esmalt kindlaks teha tehase rajamise vo\u0303imalikkus, mida vajasid investorid, et otsustada, kas ideega on u\u0308ldse mo\u0303tet edasi minna. Makromajandusliku analu\u0308u\u0308si tasandil hindasid o\u0308konomistid tehase vo\u0303imalikku mo\u0303ju rahvamajandusele ja selle kaudu u\u0308hiskonnale. Esmalt ettevo\u0303tmise majanduslikku mo\u0303ju hinnata on loogiline \u2013 investeeringut ei ole mo\u0303tet teha siis, kui see ei ole majanduslikult tasuv. Analu\u0308u\u0308si tulemused na\u0308itavad, et on. Kaudselt kinnitab selliste projektide majanduslikku tasuvust veel see, et ka meie po\u0303hjanaabrid peavad sarnaste tehaste ehitamist Soome mo\u0303istlikuks. Kui majandusanalu\u0308u\u0308si tulemused on negatiivsed, siis ta\u0308hendaks see u\u0308htlasi ka seda, et u\u0308leja\u0308a\u0308nud analu\u0308u\u0308side peale pole mo\u0303tet raha kulutada. Kuna konkreetne projekt tasub end majanduslikult a\u0308ra, siis otsitakse vastust juba ja\u0308rgmistele ku\u0308simustele, hinnates tehase keskkonna- ja sotsiaalset mo\u0303ju. Alles seeja\u0308rel, kui ka ja\u0308rgmised etapid on la\u0308bitud, saab otsustada, kas tehast on vo\u0303imalik rajada vo\u0303i mitte."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Leidsite, et investoritega tehtud intervjuud tulnuks sotsiaal-majanduslike mo\u0303jude analu\u0308u\u0308si sisendmaterjalidest va\u0308lja ja\u0308tta. Pakume ka teise seisukoha: ainult investorid saavad anda teadmise, millist tehast ja millistel tingimustel nad ehitada soovivad ning kelleltki teiselt ei ole vo\u0303imalik seda infot saada. Investorite ku\u0308sitlemine on sellistes analu\u0308u\u0308sides tavapa\u0308rane. Mis puudutab teiste huvigruppide kaasamist, siis majanduslikke mo\u0303jusid analu\u0308u\u0308sivad u\u0308ldjuhul majandusteadlased. Keskkonnateadlaste arvamust ku\u0308sitakse keskkonnamo\u0303jude hindamiseks ja selle uuringu korraldamine ootab oma ja\u0308rge pa\u0308rast asukoha valiku esimest etappi ning selle korraldab valitsuse u\u0308lesandel rahandusministeeriumi planeeringute osakond. Vastupidiselt teie kirjas va\u0308idetule ei va\u0308lista tehase majandusmo\u0303ju uurimine keskkonnauuringuid, need tehakse kindlasti. Keskkonna- ja sotsiaalmo\u0303ju saabki alles po\u0303hjalikult hinnata konkreetses tehase asukohas, kui on tehtud Eestis kehtiva planeeringuprotsessi osaks olev asukoha eelvalik."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Eelvaliku ka\u0308igus hinnatakse keskkonnamo\u0303jusid ja arvestatakse ka eelvaliku piirkonda puudutavaid sotsiaalseid tegureid. Lisaks korraldatakse avalikud va\u0308ljapanekud ja arutelud, projekti kohta ku\u0308sitakse ettepanekuid. Kuna tehase rajamine on suure mo\u0303juulatusega projekt, siis kaasatakse planeerimisprotsessi loomulikult ka u\u0308hiskonnateadlased, kohalikud elanikud ja ettevo\u0303tjad. Juba praegu on selge, et projektil on nii pooldajaid kui ka vastaseid. Mo\u0303lema poole po\u0303hjendatud arvamustega tuleb arvestada. Planeeritava tehase saab rajada ainult dialoogis erinevate osapoolte, ametnike ja avalikkusega."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Tehase asukoha valiku kriteeriumeid (ala suurus, mageveekogu la\u0308hedus, raudtee- ja maanteeu\u0308henduse olemasolu) hinnates leidsime, et tehase saaks rajada Tartu- vo\u0303i Viljandimaa piirkonda. Kokku on neid teoreetiliselt sobivaid paiku praeguse eelanalu\u0308u\u0308si alal mituku\u0308mmend ning ko\u0303iki neid tuleb riigil kaaluda, enne kui saab edasi minna ta\u0308psemate ku\u0308simuste juurde.\nSiis saab hakata ku\u0308sima ka kavandatava to\u0308o\u0308stuse mo\u0303juva\u0308lja ja\u0308a\u0308vate inimeste arvamusi ja uurima mo\u0303ju tehase u\u0308mber ja\u0308a\u0308va piirkonna kinnisvarahindadele, samuti mo\u0303ju turismiettevo\u0303tjatele ja teistele puiduto\u0308o\u0308stusega konkureerivatele majandusvaldkondadele."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Ro\u0303hutame, et teeme rohkem, kui seadus no\u0303uab \u2013 uurime ise ka toorme pikaajalist ja ja\u0308tkusuutlikku ka\u0308ttesaadavust Eestis ja La\u0308tis ning seda, kuidas tehas aitab ta\u0308ita Eesti kohustusi CO2 heitkoguste va\u0308hendamisel."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Tehase mo\u0303ju metsa majandamisele ja raiemahtudele"}, {"text_idx": "#000017", "text": "Viitate oma kirjas, et oleme majandusmo\u0303ju hinnates kirjeldanud Baltimaid kui tooraine varasalve, kuid sellest lausest on kaduma la\u0308inud teine pool \u201cPo\u0303hjamaade jaoks\u201d. Tehase rajamise u\u0308ks eesma\u0308rk ongi see, et praegu Baltimaades raiutav ning odavalt Soome ning Rootsi va\u0308lja veetav puit va\u0308a\u0308rindada ise Eestis ning mitte seda va\u0308lja vedada. Sellise tehase ehitus vo\u0303imaldaks metsaomanikel saada ka suuremat, Po\u0303hjamaadega sarnast tulu oma vara majandamisest."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Analu\u0308u\u0308s ei ja\u0308relda, et arvestataks vo\u0303imalusega Eesti raiemahte suurendada \u2013 see on nii investorite kui o\u0308konomistide hinnangul va\u0308heto\u0303ena\u0308oline. Algusest peale on arvestatud sellega, et osa vajaminevast toormeressursist tuuakse teistest riikidest ning raudtee la\u0308hedus on seeto\u0303ttu saanud oluliseks tehase asukohale esitatavaks no\u0303udmiseks. Toormeallikate hajutatus on ka investori huvi \u2013 vaja on tagada tehase tegevuse so\u0303ltumatus u\u0308he riigi raiemahtudest ja metsapoliitikast. Osutame ka sellele, et investeeringu horisont on pikk ning oleks lu\u0308hina\u0308gelik tehase piirkonnas raiuda rohkem, kui on ja\u0308tkusuutlik."}, {"text_idx": "#000020", "text": "La\u0308ti ekspordib paberipuitu juba praegu, riigi ekspordimahtude statistikat na\u0308eb raportist (vt joonist 11). 2010.\u20132015. aastail oli La\u0308ti u\u0308marpuidu ekspordimaht 2,4\u20134 mln tihumeetrit."}, {"text_idx": "#000021", "text": "La\u0308ti on valmis puitu ka edaspidi eksportima, kuna sarnaselt Eestile puudub seal kohalik paberipuitu va\u0308a\u0308rindav to\u0308o\u0308stus. Sarnaselt Eestile ootavad ka La\u0308ti metsaomanikud oma metsale suuremat, po\u0303hjamaadega sarnast tulubaasi. Pikaajaline toormevajadus on edasise toormeuuringu teema \u2013 Est- For Investi plaan on uurida toorme pikaajalist ka\u0308ttesaadavust nii Eestis kui La\u0308tis."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Kui La\u0308tis tekib to\u0303esti olukord, kus mingil po\u0303hjusel osutub kasulikumaks eksportida paberipuitu Kesk-Euroopasse ja mitte La\u0308tile oluliselt la\u0308hemal asuvasse Eestisse, siis on samas olukorras ju ka Eesti metsaomanik, kes peaks samuti eelistama oma metsa eksportimist Kesk-Euroopasse. See ta\u0308hendab, et tehas peab to\u0303stma oma kokkuostuhinna tasemele, kus ta suudab vajaliku paberipuidu La\u0308tist, Eestist, aga miks mitte osaliselt ka Valgevenest ja Leedust varuda. Oluline on mo\u0303ista, et La\u0308ti puidu mu\u0308u\u0308ki Eestisse ei dikteeri mu\u0308stilised jo\u0303ud, vaid seda ma\u0308a\u0308ravad ainult majanduslikud po\u0303hjused. Suurte transpordikulude to\u0303ttu saab Kesk-Euroopa vaevalt pakkuda Po\u0303hja-La\u0308ti paberipuule paremat hinda kui sellest vaid paarisaja kilomeetri kaugusel asuv rajatav puidukiutehas. Va\u0308hegi pikemas perspektiivis ei ole sellised arengud realistlikud. See on ka ko\u0303ige olulisemaks po\u0303hjuseks, miks planeeritakse tehast just potentsiaalse toormeressursi keskele."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Konkreetse toormeturu tarneraskuste riski saab maandada mitte Eesti raiemahtude suurendamisega, vaid toormeturgude hajutamisega \u2013 see ta\u0308hendab, et a\u0308riplaanis tuleb arvestada tooraine osalise impordiga mitte ainult Po\u0303hja-La\u0308tist, vaid ka kaugemalt, na\u0308iteks Valgevenest ja Leedust. Seeto\u0303ttu on ta\u0308htis, et tehas asuks raudtee la\u0308hedal."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Mitmed teie ku\u0308simused puudutavad tehase ka\u0308ivitamise mo\u0303ju ku\u0308ttepuidu hindadele ja ka\u0308ttesaadavusele Lo\u0303una-Eestis. Puu koosneb eri osadest \u2013 need on eri omaduste ja hinnaga \u2013 ning iga sortimenti, mis metsast tuleb, kasutatakse erineval eesma\u0308rgil. Puidust energia tootmine va\u0308a\u0308rtustab tooret va\u0308hem kui puidukiu tootmine ning ku\u0308tteks kasutatakse teistsuguseid puidusortimente, kui puidurafineerimistehas tarvitab. Puidu ku\u0308ttesortiment tehasele ei sobi, tehas ei plaani seda kasutada ega mo\u0303juta seega ku\u0308tteturgu. Seega ei vaja ku\u0308ttepuidu hinna mo\u0303ju ta\u0308iendavat po\u0303hjalikku analu\u0308u\u0308si."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Ku\u0308site ka, kuidas hindade kujunemist prognoosime. Majandusmo\u0303ju raportis on va\u0308lja toodud, et puidurafineerimistehase rajamise tulemusena mo\u0303jutavad saepalgi hinda erisuunalised tegurid. Na\u0308iteks on vo\u0303imalik, et saeto\u0308o\u0308stuse kasumlikkuse kasv (mis tuleneb sellest, et to\u0308o\u0308stustes tekkivale puiduhakkele tekib stabiilne no\u0303udlus) toob kaasa saepalgi mo\u0303ningase hinnato\u0303usu. Teisalt on vo\u0303imalik, et kuna metsaomanikul on vo\u0303imalik pa\u0308rast tehase ka\u0308ivitamist saada paberipuidu eest praegusest ko\u0303rgemat hinda, siis surve saepalgi hinnale hoopis langeb. Kokkuvo\u0303tvalt ei ole u\u0308hte selgelt domineerivat argumenti, mille alusel va\u0308ita, et saepalgi hind kindlasti kasvab vo\u0303i va\u0308heneb. Pikemas perspektiivis vo\u0303ib ennustada toormehindade u\u0308htlustumist kogu La\u0308a\u0308nemere regioonis."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Samuti lisame, et energia tootmine ei ole lisa puiduressurssi vajav tegevus \u2013 energiat tekib tootmisprotsessis rohkem kui puidukiu tootmiseks vajalik, mis tuleneb kasutatava tehnoloogia iseloomust."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Lu\u0308kkame u\u0308mber ka va\u0308ite, nagu loobunuks meie lo\u0303unanaabrid sarnase tehase rajamisest. Tehase rajamine pole kunagi olnud La\u0308ti valitsuse projekt \u2013 seega pole nad saanud sellest ka loobuda, nagu oma kirjas va\u0308idate. Projektist loobusid va\u0308lisinvestorid, sest nende u\u0308ks taotlusi oli 100% tagatis kogu vajaminevale toormeressursile, mida La\u0308ti valitsus meediaallikatele tuginedes ei soostunud andma."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Tehasesse kavandatav tehnoloogia ning mo\u0303ju looduskeskkonnale, majandusele ja inimeste elukeskkonnale"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Kinnitame veelkord, et investorid peavad puidurafineerimistehase rajamise eelduseks asjaolu, et tehase ehitus, tehnoloogia ja ka\u0308itamine vastaks Eestis ja Euroopa Liidus kehtivatele keskkonnano\u0303uetele ja parimale vo\u0303imalikule tehnikale (PVT). PVT pole lihtsalt ilus ta\u0308hekolmik, vaid kindel normide kogum, mille puhul ja\u0308rgitakse to\u0308o\u0308stusheite seadust ja Euroopa Liidu 2014. aastal jo\u0303ustunud PVT ja\u0308reldusi (Euroopa Komisjoni rakendusotsus 2014/687/EU 26. septembrist 2014. a). Parimale vo\u0303imalikule tehnikale vastavus ta\u0308hendab, et tehase tootmisprotsessi kontroll on automatiseeritud, tehas on lo\u0303hnavaba ja madala mu\u0308ratasemega. Saasteainete heited va\u0308liso\u0303hku ja veekeskkonda peavad vastama PVT normidele ja Eesti o\u0303igusaktidele."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Puiduto\u0308o\u0308tlemiseks on Kraft-meetodit eri tehastes kasutatud ligi sada aastat. Ehkki sama meetod on ka kaasaegse tehase su\u0308da, ei ole see enam vo\u0303rreldav tehnoloogiaga, mida kasutati 100, 50 vo\u0303i 30 aastat tagasi, samuti pole vanemad tehnoloogiad enam konkurentsivo\u0303imelised ega vasta ta\u0308napa\u0308eva keskkonnano\u0303uetele. Rohkem kui 30 aastat tagasi ehitatud tehaseid parendatakse ja kohandatakse uute no\u0303uetega pidevalt. Seega on keskkonnakoormuse kohta kogutud andmeid juba sada aastat ja Kraft-meetodi alusel toimiva tehnoloogia mo\u0303ju keskkonnale ta\u0308pselt teada. Seda mo\u0303ju peab uurima nu\u0308u\u0308d ka Emajo\u0303ele. Tuleb ma\u0308rkida, et igas paigas on mo\u0303ju erinev ja tehase asukohta arvestades tuleb valida ka sobiv tehnoloogia. Parima vo\u0303imaliku tehnoloogia valimine on teadlaste ja keskkonnatehnoloogide u\u0308lesanne. Lo\u0303pptulemus so\u0303ltub alati siseneva puidu ja vooluveekogu keemilisest koostisest ning kasutatava tehnoloogiast, sh veepuhastustehnoloogiast, seega enne eelprojekti koostamist ja uuringute lo\u0303ppu ei ole vo\u0303imalik ta\u0308pselt vastata ku\u0308simusele, milline on koormus Emajo\u0303ele. Pigem leiavad teadlased analu\u0308u\u0308simise ja modelleerimise ka\u0308igus maksimaalse koormuse, mida vesikond suudab vastu vo\u0303tta ilma selle kvaliteediklassi alandamata ja need heitekogused saavadki keskkonnaloa piirva\u0308a\u0308rtusteks, mida to\u0308o\u0308tav tehas ei tohi u\u0308letada."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Tehase tegevuse vo\u0303imalike mo\u0303jude ja riskide va\u0308ljaselgitamiseks tulebki teha erinevad mo\u0303juhindamised, uuringud ja anda eksperthinnangud, millest keskse ta\u0308htsusega on keskkonnamo\u0303jude hindamise protsess. Seda protsessi veab Eesti riik. Riigi eriplaneeringut tegev rahandusministeerium to\u0308o\u0308tab va\u0308lja planeeringu la\u0308hteseisukohtade ja mo\u0303jude hindamise va\u0308ljato\u0308o\u0308tamise kavatsuse eelno\u0303ud, mis sa\u0308testavad, milliseid kriteeriume arvestatakse tehasele sobiva asukoha valikul, milliseid mo\u0303jusid hinnatakse, kuidas toimub koosto\u0308o\u0308 ja kaasamine planeeringu koostamise ajal."}, {"text_idx": "#000032", "text": "Sarnaseid tehaseid ehitatakse mujal Euroopas palju va\u0308iksemate jo\u0303gede a\u0308a\u0308rde (maailma uusim puidutehas Soomes A\u0308a\u0308nekoskis) ning oluliselt tihedama asustusega aladele. Neid on rajatud ka looduskaitsealade la\u0308histele (na\u0308iteks Euroopa seni uusim, aastal 2005 ehitatud tehas Saksamaal Stendalis). Nii Soomes, Rootsis kui ka Saksamaal ja Austrias on ootused looduskeskkonnale ja elukvaliteedile Eestiga sarnased. Kui samalaadses keskkonnas olevad arenenud riigid ehitavad moodsaid keskkonnasa\u0308a\u0308stlikke puidurafineerimistehaseid, siis usume, et seda suudab ka Eesti riik ja u\u0308hiskond."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Liikluskoormusest. Alusetu on va\u0308ide, et liikluskoormuse ja sellega seonduva saaste mo\u0303ju on pu\u0308u\u0308tud ja\u0308tta ta\u0308helepanuta. Vastupidi, liiklusmahtude kasv on va\u0308lja toodud ka majanduslike mo\u0303jude analu\u0308u\u0308sis (peatu\u0308kk 6.3). Sellega seotud kulude ta\u0308pne analu\u0308u\u0308s ja\u0308a\u0308b aga edaspidiste uuringute teemaks, sest see so\u0303ltub olulisel ma\u0308a\u0308ral tehase asukohast. Samas peab ma\u0308rkima, et puidurafineerimistehasega seonduv Eesti teede liikluskoormus ei ole lisanduv, vaid toimub juba praegu seoses paberipuidu ekspordi transpordivoogudega. Kui tehas paikneb keset metsaressurssi, siis kindlasti on vo\u0303imalik vedusid paremini optimeerida kui vedusid merea\u0308a\u0308rsetesse sadamatesse."}, {"text_idx": "#000037", "text": "To\u0308o\u0308kohtadest. Kirjas va\u0308ljendate muret to\u0308o\u0308kohtade pa\u0308rast. Esiteks arvna\u0308itajatest \u2013 me pole va\u0308itnud, et 200 loodavat to\u0308o\u0308kohta on vo\u0303rdsed 8000 uue to\u0308o\u0308kohaga \u2013, nagu raportis o\u0308eldud, on 200 loodavat to\u0308o\u0308kohta Eesti keskmise palga ekvivalendina vo\u0303rreldavad 500 to\u0308o\u0308kohaga, millele mujal majanduses lisandub 300\u2013400 to\u0308o\u0308kohta. Samas loodavat lisandva\u0308a\u0308rtust arvesse vo\u0303ttes kasvab kogu Eesti to\u0308o\u0308tlevas to\u0308o\u0308stuses arvestuslikult 8000 keskmist lisandva\u0308a\u0308rtust tootva to\u0308o\u0308taja vo\u0303rra. Kui loodavate to\u0308o\u0308kohtade arv on kriitikute arvates va\u0308ike, siis ja\u0308a\u0308me eriarvamusele \u2013 usume, et 200 ko\u0303rgepalgalist to\u0308o\u0308kohta va\u0308ljaspool pealinna piirkonda ei ole \u201cu\u0308sna marginaalne\u201d ning valitsuse ja ettevo\u0303tjate eesma\u0308rk peaks pigem olema madalapalgaliste to\u0308o\u0308kohtade asendamine ko\u0303rgemapalgalistega. Vaid nii saab toimuda meie elanike heaolu kasv ja u\u0308hiskonna areng tervikuna."}, {"text_idx": "#000039", "text": "Kui aga to\u0303epoolest vo\u0303rrelda tarkvaraettevo\u0303tte ja puidurafineerimistehase u\u0308hiskondlikke mo\u0303jusid, siis osutame arvukatele tarkvaraettevo\u0303tetele, kes ku\u0308ll Eestis oma tegevust alustasid, kuid kes ta\u0308naseks on siit lahkunud koos to\u0308o\u0308kohtade ja maksutuluga. Puidurafineerimistehas ja\u0308a\u0308b aga Eestiga seotuks kogu oma tegevuse va\u0308ltel. Ka jaguneb tehase loodav lisandva\u0308a\u0308rtus majanduses u\u0308htlasemalt \u2013 ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rne osa sellest ja\u0308a\u0308b metsaomanikule, kes saab seela\u0308bi ressurssi nii metsade paremaks majandamiseks kui ka lihtsalt tarbimiseks vo\u0303i ettevo\u0303tluse laiendamiseks."}, {"text_idx": "#000040", "text": "Umbes 90% tehase to\u0308o\u0308tajatest vo\u0303iks tulla tehase u\u0308mbruskonnast. Osa tippspetsialiste kutsutakse ka\u0308ivitusetapis va\u0308ljastpoolt Eestit \u2013 va\u0308ljao\u0303pe toimub alguses nende eestvedamisel. Plaanime ka oma stipendiumi toel saata Euroopa tippu\u0308likoolidesse doktorantuuri andekaid Eesti noori, kes pa\u0308rast o\u0303pingute lo\u0303ppu vo\u0303iksid saada to\u0308o\u0308d Eesti moodsas puidutehases."}, {"text_idx": "#000041", "text": "Puidu va\u0308a\u0308rindamisest. Lisandva\u0308a\u0308rtuse leidmisel on arvestatud ko\u0303iki tootmissisendeid \u2013 tooret, to\u0308o\u0308jo\u0303udu, teenuseid jm. Kasutatud metoodika on ma\u0308rksa keerukam kui tekstis toodud illustratiivne na\u0308ide, millele viitate. Mujal majanduses tekkiva lisandva\u0308a\u0308rtuse hindamiseks on kasutatud sisend- ja va\u0308ljundtabeleid (vt raportit, sh nt lisa 1). Maailmaturu kohta ka\u0308ivate andmete allikate otseviited on esitatud majandusmo\u0303jude raportis. Hindade stabiilsust ei saa mo\u0303istagi tagada keegi, see on ettevo\u0303tte omanike a\u0308ririsk. Optimism hindade osas aga po\u0303hineb senistel suundumustel ning pehmepaberi ja hu\u0308gieenivahendite turu ja e-kaubandusega seotud pakendituru perspektiivsel kasvul."}, {"text_idx": "#000042", "text": "Investoritest. Oleme algusest peale andnud teada, et ko\u0303ik tehase idee algatajad on Eesti investorid, kuid neil on vaja kaasata strateegiline ja/vo\u0303i finantsinvestor, samuti mo\u0303tleme vo\u0303imalusele kaasata teisi Eesti investoreid. Idee algatajad pole no\u0303us koos to\u0308o\u0308tama partneritega, kes pole keskkonnateadlikud."}, {"text_idx": "#000043", "text": "Ta\u0308napa\u0308eva u\u0308hiskonnas ei saa inimest loodusest eraldada ega ettevo\u0303tluse huve seada ettepoole teiste elualade huvidest. U\u0308hiskonnas on palju arvamusi ja seisukohti ning u\u0308htki neist ei tohi ignoreerida, vaid tuleb leida ko\u0303igi osapoolte huve arvestav lahendus. Sestap otsime kompromissi- ja koosto\u0308o\u0308vo\u0303imalusi eri huviru\u0308hmade vahel ja meie seekordse kirja po\u0303hiso\u0303num on: seda tehast saab rajada ainult koosto\u0308o\u0308s erinevate osapooltega, sh keskkonnaorganisatsioonide, teadlaste, ametnike ja avalikkusega."}, {"text_idx": "#000045", "text": "Lo\u0303petuseks laename mo\u0303tte viimasest Maalehe juhtkirjast: \u201cMo\u0303ni aasta tagasi oli kultuursete inimeste seas heaks tavaks analu\u0308u\u0308sida olukordi, esitada ku\u0308simusi ja kujundada oma seisukohad nendele saadud vastuste po\u0303hjal. Praegu tuleb valida pool. Ja\u0308rgneb faktide eiramine, vastaspoole sildistamine, isiklikud solvangud, po\u0303hjendamatud su\u0308u\u0308distused. Metsadiskussioon peegeldab tendentsi, millest on palju ra\u0308a\u0308gitud, kuid mis ei paista lo\u0303ppevat. Sama lugu on teiste teravate teemadega \u2013 pagulaskriis, terrorism, Rail Baltic, linnade planeerimine jne. Need ko\u0303ik on komplekssed probleemid, mida ei saa ka\u0308sitleda lihtsustatult \u2013 pelgalt poolt valides. Ka metsandus on keerukas asi. Inimesed, kes peavad end hoolivaks ja kultuurseks, vo\u0303iksid poolte valimise asemel otsida realistlikku lahendust sa\u0308a\u0308stva metsanduse saavutamiseks, arvestades sellega kaasnevaid o\u0308koloogilisi, sotsiaalseid, o\u0303iguslikke, tehnoloogilisi ja majanduslikke aspekte.\u201d"}, {"text_idx": "#000046", "text": "Loodame, et edaspidises mo\u0303jude hindamise infovahetuses ja rahandusministeeriumi juhitud avalikus arutelus tehase mo\u0303jude ja vo\u0303imaliku asukoha u\u0308le juhindutakse rohkem soovist pidada dialoogi, mitte valida pooli. Omalt poolt pu\u0308u\u0308ame teha ko\u0303ik, et anda vastused, mis tuginevad objektiivselt mo\u0303o\u0303detud ja/vo\u0303i to\u0303estatud faktidele. Loodame, et suudame no\u0303nda teie skeptilist suhtumist leevendada ja va\u0308hendada hinnanguid, nagu tahaksime projekti tegelikkusest paremasse valgusse seada. Oleme algusest peale o\u0308elnud, et seda tehast ei saa rajada isolatsioonis ega jo\u0303uga, vaid la\u0308bipaistvalt ja avatult, kaasates eri osapooli ning kaaludes ko\u0303iki tegureid. Eesti u\u0308hiskonnast ja majandusest hoolivate ettevo\u0303tjatena on meie u\u0308lesanne anda vastused ku\u0308simustele ja veenda faktidega, et tehase rajamine on kestlik, tulevikku vaatav ja mo\u0303istlik ettevo\u0303tmine, mis loob va\u0308a\u0308rtust ko\u0303igile eestimaalastele. Eestisse pole mo\u0303tet ehitada tehast, mille tehnoloogia poleks parim ja energia- ja keskkonnamo\u0303jud poleks soodsaimad. See tehas peab olema teaduse ja innovatsiooni viimane so\u0303na nii keskkonnahoiu kui ka efektiivsuse mo\u0303ttes."}]