[{"text_idx": "#000000", "text": "Inimesed tutvuvad isemoodi. Saatuse tahtel olid aastate eest Raplamaal u\u0308hes kaunis Aru talus vabana veel kaks koerakutsikat. Kumma paneme karpi, ku\u0308sis perenaine. Loomulikult vo\u0303tsin mo\u0303lemad vennakesed ja nii sain tuttavaks peremehe Rein Einastoga."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Kodune plaadikogu juhatas muusikamaailma avarustesse ja su\u0308gavustesse. Ema luulehuvi viis Rein Heinasto pisut ka poliitikasse, osalema Harald Habermani ja Viktor Hioni (ENSV minister ja raadioha\u0308a\u0308l Ene Hioni isa) juhtimisel peetud maailmavaatelistest mo\u0303ttevahetustest, mis hiljem kahjuks ka perekonnale ka\u0308tte maksis. Nimelt Saksa okupatsioonile ei sobinud selline koolijuhist pereisa, kelle poeg kahtlasi u\u0308ritusi ku\u0308lastas."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Samas oli isa nii vabameelne oma kasvatuses, et Rein la\u0308ks kooli oskamata lugeda! Algul oli ka o\u0303ppimine vastumeelne ja hinded u\u0308sna kehvad. Siis ja\u0308rgnes isapoolne \u201epedagoogiline harimine\u201d ja seepeale ka hinded paranesid."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Pa\u0308rast Tartu Treffneri keskkooli lo\u0303petamist o\u0303ppis 1952\u20131957 Tartu u\u0308likoolis matemaa\u00adtika-loodusteaduskonna geoloogia osakonnas ja lo\u0303petas erialal geoloogiline kaardistamine ja maavarade otsimine. Lisaks sellele 1959 \u2013 1962 o\u0303ppis ENSV TAGI (Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituut) aspirantuuris litoloogia erialal, samal ajal ka Tallinna Kultuuriu\u0308likooli muusika\u00adosakonnas."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Paekivisse armus Rein enda jutu ja\u0308rgi u\u0308likooli lo\u0303pus. Oli 1950. aasta u\u0308ldlaulupidu ja peomelu asemel paelus teda hoopis majesteetlik Maarjama\u0308e paesein! Vaat siis, Tartu poiss sattus pealinna! Ta\u0308na u\u0308tleb Rein, et kivimite vanust saab ma\u0308a\u0308rata ta\u0308psusega pool miljonit aastat. Miljon aastat geoloogias on vo\u0303rdne u\u0308he aastaga inimelus. Meil pole ma\u0308gesid ja seepa\u0308rast on kivimid kihiti ha\u0308sti sa\u0308ilinud. Ma\u0308gede tekkimine on kontinentide kokkupo\u0303rgete tagaja\u0308rg ja see keeras ko\u0303ik kivimite kihid segamini."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Rein Einasto algatusel on paekivi nimetatud Eesti rahvuskiviks. Seega siis kirjutan siin Eesti rahvuskivi ristiisast. Temaga looduses ka\u0308ia on huvitav. A\u0308kki istub maha ja hakkab ma\u0308rkmeid tegema. Vo\u0303i siis rabalaudadel ka\u0308ies, kummardub maha ja kosutab end laukaveega. See pidi olema puhtaim vesi. Looduse poolt filtreeritud."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Poeg Mart u\u0308tleb isa kohta:\u201d See on tema oskus talle ko\u0303ige armsamast erialast-geoloogiast niimoodi ra\u0308a\u0308kida, et see la\u0308heb hinge. Ta\u0308pselt niimoodi on minuga ka juhtunud, et eriala on ku\u0308ll teine aga armastus kivise looduse vastu on ja\u0308a\u0308nud alatiseks.\u201d"}, {"text_idx": "#000010", "text": "Geoloogia emeriitprofessor Rein Einasto on kaht\u00adlematult suurim asjatundja paekivi ja u\u0308ldse kivimite alal. Tema ekskursioonid paepealsetele on va\u0308ga populaarsed. Raplamaa Pakama\u0308gi on vaid u\u0308ks neist. Ko\u0303ige suuremaks saavutuseks tuleb kindlasti lugeda Eesti Rahvuskivi po\u0303h\u00adjendamist, sellele staatuse andmist ja edukat propageeri\u00admist: selleks sai teatavasti ko\u0303ikjal Eestis leiduv paekivi, seda klindina rannikuil, paljandeina paemurdudes vo\u0303i klibuna mererannal ja veeristena moreenis ja kruusas ko\u0303ikjal u\u0308le Eestimaa. Rein Einasto ettepanekute alusel korrigeeriti, piiritleti ja laiendati kaitsealuseid paljandeid, karsti- ja maastikuala\u00adsid."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Lisaks isiklikule teadusto\u0308o\u0308le korraldas Rein Einasto kaks u\u0308leliidulist paekonverentsi \u2013 \u201eKarbonaatkivimite faatsiesed ja geokeemia\u201d (1973) ja \u201eTsu\u0308klilisus ja stratigraafia\u201d (1978) ja on alates 1990. aastast iga-aastaste asutustevaheliste paekonverentside korraldaja Eestis. Lisaks veel u\u0308le 30 paena\u0308ituse ettevalmistamine Eesti eri paikades, 1994. aastal ka Kopenhaagenis. Samuti ka loengud Eesti Kunstiakadeemias, Akadeemias Nord ja Tartu U\u0308likoolis. Rein Einasto poolt on juhendatud neli magistranti ja seitseteist diplomandi."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Eesti Raadios oli ta hinnatud vestluskaaslane Toivo Maki loodussaadetes ja televisiooni \u201eOsoonis\u201d ja \u201eSpektris\u201d. Tasub a\u0308ra ma\u0308rkida ka arvukad kivi-ja fotona\u0308itused Tallinnas, Kopenhaagenis, Kuressaares, To\u0303rvas ja paljudest teistes Eesti paikades. Mitmete tunnustuste realt loeme : 1972. aastal ENSV riiklik preemia, 2007 aasta missiooniinimene, 2010 Eerik Kumari looduskaitsepreemia, 2012 Valgeta\u0308he IV klassi teenetema\u0308rk ja tunnustusi on Eesti Geoloogia Seltsi auliikmel paljugi veel."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Meenutaks u\u0308ht paepa\u0308eva, mis sai teoks ko\u0303rgkooli geoloogialaboris. Tookordne teema oli Poola, Slovakkia ja Ungari kivimid ja loodus. Rein Einasto reisiseltskond oli just matkalt tagasi jo\u0303ud\u00adnud ja kohe jagati ka palju po\u0303nevat kohaletulnud seltskon\u00adnale. Kivide kollektsioon oli ta\u0308ienenud ta\u0308nu auto \u201esirgete\u00adle\u201c tagavedrudele. Ko\u0303ik va\u0308hegi uurimist vajav ja huvi pak\u00adkuv toodi kaasa. Kes ka varem professori loenguid-vestlusi kuulnud tea\u00advad, et kogu kivide kaunidust ja ka omadusi ilmestavad tema enda va\u0308rsiread. Pea, et ko\u0303ik maailma ta\u0308htsamad kivimite na\u0308idised on laboris tudengitele vaatamiseks. Nii said sellest osa ka paepa\u0308evalised."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Paepa\u0308evad on saanud traditsiooniks ka Raplamaal ja seda alates 1999 aastast. Lisaks loengutele on alati kivina\u0308itused, mis kujundatud abikaasa Maie Kolditsi poolt. Kohilasse rajati Kiviait ja Maie Kolditsi idee po\u0303hjal asutati ka Kiviso\u0303prade Selts."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Tallinna Tehnikako\u0303rgkooli rektor Arvi Altma\u0308e u\u0308tles juba ku\u0308mme aastat tagasi: \u201eProfessor Rein Einasto va\u0308simatus, ideederikkus, po\u0303himo\u0303tte- ja ja\u0308rjekindlus vajab tulevastele po\u0303lvedele ja\u0308a\u0308dvustamist\u201d."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Rein Einasto na\u0308ol on tegemist paemehega, kellest pulbitseb lisaks geoloogia kutsumusele kirglik armastus muusika vastu ja suur soov so\u0303nu luulevormi sa\u0308ttida:"}, {"text_idx": "#000019", "text": "Kivis on elu ja mo\u0303tiskelu."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Kivis on ootus ja lootus,"}, {"text_idx": "#000023", "text": "Ma\u0308letan lastesaadet, kus na\u0308itasin lapsele kivisaadet Einasto tehtuna.\nLapsed olid suud ammuli. Ja\u0308relikult ra\u0308a\u0308kis ha\u0308sti.\nOle tubli ja ikka paemehena!"}, {"text_idx": "#000024", "text": "U\u0308ks neist uurib maakera u\u0308lapoolelt, taeva suunalt. Teine puurib auke maa sisse.\nKaugele ei saa, Austraaliani ei luba minna pekivikihid juba Eesti aladel.\nAga tore meenutus tegusast inimesest. Ja peamine, et meie tigedal poliitilisel kodumaal teistmoodi mees.\nEks sealt ikka midagi tuleb ka.\nKulda saab vist ainult Soomest.\nAga a\u0308kki on meil musta kulda?"}, {"text_idx": "#000025", "text": "U\u0308ks neist uurib maakera u\u0308lapoolelt, taeva suunalt. Teine puurib auke maa sisse.\nKaugele ei saa, Austraaliani ei luba minna pekivikihid juba Eesti aladel.\nAga tore meenutus tegusast inimesest. Ja peamine, et meie tigedal poliitilisel kodumaal teistmoodi mees."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Kui Heinasto pealinna tuli, na\u0308gi ilusat paekivi!\nNu\u0308u\u0308d na\u0308eb seda onu Nolan ja filmib seda paekanalit mitu pa\u0308eva jutti!\nVaat, mis juhtus Eestimaaga, kui me nirust Ukrainat siin imiteerime!"}, {"text_idx": "#000031", "text": "Elaks ka nii sisuka elu? Na\u0308eks maailma ja oskaks teisi o\u0303petada."}]