[{"text_idx": "#000000", "text": "Eesti Looduse novembrinumber: lindude ja inimeste sarnane ka\u0308itumine, Paganamaa ja maastikupildid"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Eesti Looduse novembrinumbris vaatleme ta\u0308psemalt, mida na\u0308itavad inimese ja lindude geeniuuringud. Ajakirja po\u0303hiloost leiab vastuse ku\u0308simusele, kuidas geenid mo\u0303jutavad meie edukust ja majandamisoskust."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Eesti ko\u0303ige metsasem maakond on Hiiumaa. Paljud ilmselt ei tea, et nende metsade vahel peitub Eesti suurim liivava\u0308li: Kaibaldi liivik. Saare la\u0308a\u0308neosas asub aga kogu La\u0308a\u0308ne-Eesti ko\u0303rgeim koht. Ja\u0308rgmisel korral, kui satute Hiiumaale, minge vaadake need paigad oma silmaga u\u0308le!"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Liikudes Hiiumaa la\u0308a\u0308netipust diagonaalis Kagu-Eestisse, leiame Paganamaa matkaraja, millega on seotud palju legende. Ajakirjas jagame ka soovitusi, kuidas ku\u0308lmemal ajal matkal riietuda. Reisikirjarubriik viib aga huvilised kaugele po\u0303hja: Lofootide saarestikku, mis kuulub Norrale."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Maastikku on mo\u0303nikord keerulisem ja\u0308a\u0308dvustada kui taime vo\u0303i looma. Loodusfotode to\u0308o\u0308juhendite sarjas jagame seekord no\u0303uandeid, kuidas maastikust teha ha\u0308id u\u0308lesvo\u0303tteid ja mida tuleb ja\u0308lgida, valides kirjutise juurde maastikupilte."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Intervjuu on eesti rahva muuseumi direktori To\u0303nis Lukasega. Veel saab ajakirjast teada, et Eestist on avastatud uus puravikuliik. Uurime ka ko\u0303rvitsate mitmekesist maailma ja ku\u0308sime, miks kartulimardikas so\u0308o\u0308b vahel hoopis midagi muud kui kartulit."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Eesti Loodus on saadaval ka meie e-poes!"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Telli ajakirjad ja vo\u0303ida maitsvaid auhindu!"}, {"text_idx": "#000009", "text": "Iga na\u0308dala teisipa\u0308eval loosime ko\u0303igi na\u0308dala jooksul tellimuse esitanute vahel va\u0308lja 5 pakki Po\u0303hjala Teetalu teed. Ko\u0303igi kampaania jooksul tellimuse esitanute hulgast selgub 19. detsembril 10 o\u0303nnelikku, kes saavad ajakirjade ko\u0303rvale nautida Loodusva\u0308e eestimaiseid mahetooteid. Kinkepakist leiab ho\u0303rgud tatrajahust piparkoogid (120 g), mee mustikaga (300 g), astelpajusinepi (180 ml) ja marineeritud kukeseened (200 g). Kinkepaki va\u0308a\u0308rtus on 23 eurot."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Esita tellimus meie e-poe kaudu vo\u0303i saada e-kiri loodusajakiri@loodusajakiri.ee. Uudisena on nu\u0308u\u0308dsest vo\u0303imalik tellida ka digiajakirju!"}, {"text_idx": "#000013", "text": "Meenutame Kukus Iraani s\u030cahhi ammust visiiti"}, {"text_idx": "#000014", "text": "Kuku raadio igana\u0308dalase saate \u201eLoodusajakiri\u201c intervjueeritav on sel neljapa\u0308eval TU\u0308 usuteaduskonna doktorant Andreas Johandi, kes ra\u0308a\u0308gib Iraani s\u030cahhi Mohammad Reza Pahlavi toona rohket ta\u0308helepanu pa\u0308lvinud ku\u0308laska\u0308igust Eesti NSVsse 1972. aasta su\u0308gisel. Andreas Johandi on ise su\u0308ndinud 11 aastat pa\u0308rast s\u030cahhi visiiti, aga tema isal ja vanaemal on sellest su\u0308ndmusest ka isiklikke ma\u0308lestusi. Juttu tuleb nii mo\u0303nestki no\u0303ukogulikust veidrusest, mis kaasnes ko\u0303rgete ku\u0308laliste ka\u0308iguga. Intervjuu on teinud Toomas Ju\u0308riado."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Novembrikuu neljas pa\u0308ev on la\u0308inud ajalukku sellega, et siis jo\u0303ustus u\u0308lemaailmne Pariisi kliimakokkulepe. See on esimene mitmepoolne siduv leping, mille eesma\u0308rk on ohjeldada ohtlikke kliimamuutusi."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Mo\u0308o\u0308dunud aasta detsembris so\u0303lmitud ja nu\u0308u\u0308dseks jo\u0303ustunud Pariisi kokkuleppe ja\u0308rgi peavad riigid va\u0308hendama kasvuhoonegaaside heidet. Kokkulepe tuleb riikidel ratifitseerida, praeguse seisuga on seda teinud 103 riiki 197st, Eesti ratifitseeris leppe 31. oktoobril."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Eesti pikaajaline siht on saavutada va\u0308hese su\u0308sinikuheitega majandus; selleks tuleb majandus- ja energiasu\u0308steem etapiviisi u\u0308mber kujundada to\u0303husamaks, tootlikumaks ja keskkonnahoidlikumaks. See ta\u0308hendab muutusi energiatootmises, transpordis ning metsa- ja po\u0303llumajanduses, aga ka inimeste igapa\u0308evastes harjumustes. Aastaks 2050 on meil plaanis kasvuhoonegaaside heidet va\u0308hendada ligi 80% vo\u0303rreldes 1990. aasta tasemega. Hinnangute ja\u0308rgi on see siht saavutatav. Kui need suunised suudetaks ellu viia, va\u0308heneb kasvuhoonegaaside heide aastaks 2050 enim energeetikas ja to\u0308o\u0308stuses, seeja\u0308rel transpordis: vastavalt 67% ja 52%."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Pariisi kokkulepe on esimene kliimamuutusi ho\u0303lmav mitmepoolne leping, mis ka\u0308sitleb peaaegu kogu maailma kasvuhoonegaaside heidet (sh Hiina, USA, Venemaa). Kokkuleppe po\u0303hisiht on hoida keskmise temperatuuri to\u0303us pikemas perspektiivis tunduvalt alla 2 \u00b0C (vo\u0303rreldes to\u0308o\u0308stusrevolutsioonieelse ajaga) ja seela\u0308bi hoida kontrolli all ohtlikke kliimamuutusi. Muu hulgas on Pariisi kokkuleppega ma\u0308a\u0308ratud kindlaks kasvuhoonegaaside va\u0308hendamise sihttasemed ja aruandlussu\u0308steem ning paindlikud moodused, mis vo\u0303imaldavad vo\u0303etud kohustusi aja jooksul hinnata ja suurendada, samuti asjaomane rahastamine ja kliimamuutustega kohanemise pikaajaline kava."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Lodutarjak (Rigidoporus crocatus ) on seeneliik, keda Po\u0303hjamaades leiab enamasti vaid kaitsealustest po\u0303lismetsadest, muudes metsades kohtab teda haruharva. Seevastu Eestis vo\u0303ib lodutarjakut (veel) kohata ka majandusmetsades (foto: Urmas Ojango)"}, {"text_idx": "#000020", "text": "Agar kuusikute raie ohustab haruldasi puiduseeni"}, {"text_idx": "#000021", "text": "TU\u0308 looduskaitsebioloogide hiljutise uuringu ja\u0308rgi ilmnes, et mida rohkem soovime metsi majandades ja\u0308rgida Po\u0303hjamaade eeskuju, seda enam oleneb elustiku seisund kaitstavate po\u0303lismetsade pindalast ja kvaliteedist. Enim ohustatud on vanades kuusikutes elavad liigid."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Puitu lagundavatel seentel on metsao\u0308kosu\u0308steemis ta\u0308htis roll: eelko\u0303ige nende tegevuse tulemusena jo\u0303uab puit taas mulla aineringesse. Ajakirjas Fungal Ecology ilmuvas artiklis vo\u0303rdlevad TU\u0308 looduskaitsebioloogid puiduseente levikut 112 Eesti metsaeraldises (po\u0303lismetsades, ku\u0308psetes majandusmetsades ja raiesmikel). Uurimuses selgus, et erinevalt Po\u0303hjamaadest, kus majandusmetsad on juba ulatuslikult vaesunud, leidub Eestis enamikule liikidele elupaiku ka va\u0308ljaspool po\u0303lismetsa. Seda vo\u0303imaldavad mo\u0303ned eelnenud aastaku\u0308mnete metsamajandustavad. Ko\u0303igepealt raieja\u0308rgne looduslik uuenemine: kujunevates segapuistutes elab palju po\u0303lismetsale omaseid lehtpuuseeni. Teiseks ei ole harvendusraiet meil tehtud kuigi intensiivselt, misto\u0303ttu leidub puistutes vo\u0303rdlemisi palju lamapuitu."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Uurimuse po\u0303hjal on ko\u0303ige ohustatum elupaik ja\u0308medad kuuse lamatu\u0308ved. Nendega seotud liigid on Eestiski pigem haruldased ja leidnud elupaiga vaid po\u0303lismetsades. Uuringu u\u0308he koostaja, juhtteadur Asko Lo\u0303hmuse so\u0303nul tuleb kuusikute majandamine juba praegu muuta loodussa\u0308a\u0308stlikumaks. Sa\u0308ilikpuuna tormihella kuuske ju ei ja\u0308eta, kaitsealadel kaitstavate viljakate kuusikute pindala on aga liiga va\u0308ike ja majandusmetsas soovitakse kuusikuid raiuda u\u0308ha nooremas eas."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Novembri alguses alanud hundijahi eesma\u0308rk on hoida vaos huntide arvukus ja seela\u0308bi va\u0308hendada nende po\u0303hjustatud kahjustusi, u\u0308ksiti ja\u0308lgides hundipopulatsiooni tervikseisu. Samamoodi kui varasematel aastatel on ku\u0308ttimislimiit maakonniti erinev. Harju-, Ja\u0308rva-, La\u0308a\u0308ne-, Pa\u0308rnu-, Tartu-, Saare- ja Viljandimaal on maakond jagatud kaheks vo\u0303i kolmeks ja igale alale on ma\u0308a\u0308ratud oma ku\u0308ttimisnorm, mis oleneb huntide arvukusest. Hundijahti on lubatud pidada varitsus- vo\u0303i hiilimisjahina 1. novembrist kuni 28. veebruarini."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Esialgu tohib ku\u0308ttida kokku 67 isendit. Ent see hulk vo\u0303ib muutuda, sest hundijahihooaja alguses ei ole veel ta\u0308it u\u0308levaadet, kui palju on asurkond aasta jooksul suurenenud. Keskonnaagentuur kavatseb laekuvate andmete po\u0303hjal ku\u0308ttimisnormid u\u0308le vaadata ja vajaduse korral muuta (suurendada). Siin on ta\u0308htis roll jahimeestel, kellelt oodatakse operatiivselt infot ku\u0308titud isendite ja ja\u0308ljevaatluste kohta."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Seireandmete po\u0303hjal on huntide arvukus ta\u0308navu va\u0308hemalt 10% kahanenud. See on po\u0303hiliselt tingitud mo\u0308o\u0308dunud hooaja vo\u0303rdlemisi suurest jahilimiidist ja laialt levinud ka\u0308rnto\u0303vest. Mullusel jahihooajal ku\u0308titi Eestis 103 hunti lubatud 116st. Va\u0308iksem arvukus kajastub ka hundikahjustuste statistikas. Vo\u0303rreldes mulluse oktoobri alguse seisuga on sel aastal lambaid murtud peaaegu kolmandiku vo\u0303rra va\u0308hem. Mo\u0303nes maakonnas, na\u0308iteks Harju-, La\u0308a\u0308ne-, Po\u0303lva-, Valga- ja Vo\u0303rumaal, on kiskjakahjustused siiski suuremad kui eelmisel aastal. Huntide ku\u0308ttimismahu maakonniti saab teada keskkonnaameti kodulehelt."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Eesti ornitoloogiau\u0308hingul on ilmunud 2017. aasta seinakalender \u201eEestimaa linnud\u201c. Kalendri fotode autor on hobifotograaf ja linnuhuviline Kilvar Kessler. Tavapa\u0308raste pu\u0308hade, ta\u0308htpa\u0308evade jm ko\u0303rvalt leiab sellest kalendrist linnuvaatluspa\u0308evade jm lindudega seotud su\u0308ndmuste toimumisajad ning tavalisemate linnuliikide keskmised saabumisajad. Kalendrit saab osta suurematest raamatupoodidest. EOU\u0308-st on vo\u0303imalik kalendrit soetada soodushinnaga ja tellida ka postiga koju: nii toetad u\u0308hingu tegevust ja Eesti linnukaitset. Uuri la\u0308hemalt EOU\u0308 kodulehelt."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Maailma looduse fond (WWF) koos Eestimaa looduse fondi (ELF) ja teiste partnerorganisatsioonidega avaldasid mo\u0308o\u0308dunud reedel analu\u0308u\u0308si (loe analu\u0308u\u0308si), millest selgub, et La\u0308a\u0308nemere riigid ei ole meie merd kaitstes piisavalt pingutanud. Eesti peab La\u0308a\u0308nemeres looma juurde eluta\u0308htsaid kaitsealasid ja parandama kaitsekorraldust. ELF-i mereprogrammi juhi Aleksei Lotmani so\u0303nul aitavad kaitsealad hoida mere elurikkust ja suurendada selle vastupidavust inimtegevusele."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Analu\u0308u\u0308sis on hinnatud, mil moel on iga La\u0308a\u0308nemere riik aidanud kujundada kogu merd katvat looduskaitsevo\u0303rgustikku, sh on toodud esile, kui palju kaitsealasid on loodud ja kui to\u0303husalt seal kaitset korraldatud. Eestil on vajakaja\u0308a\u0308misi nii piisava ja sidusa vo\u0303rgustiku kujundamisel kui ka kaitse korralduses. \u201eJuba ammu tehtud kaitse-ettepanekute (Ko\u0303pu, Apollo, Neugrund jt) menetlemine on veninud liiga pikalt, samuti pole astutud samme merealade kaitseks majandusvo\u0308o\u0308ndis. Paraku on tagamata ka juba kaitse all olevate alade hea seisukord, kuna siiani pole lo\u0303plikult loobutud neid ohustava taristu, na\u0308iteks Suure va\u0308ina silla loomise kavadest,\u201d selgitas Lotman."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Riikide tegevust analu\u0308u\u0308sides on keskendutud bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni ja La\u0308a\u0308nemere piirkonna merekeskkonna kaitse konventsiooni ta\u0308itmisele. Euroopa Liidu liikmesriikide puhul on antud hinnang ka asjaomaste o\u0303igusaktide (merestrateegia raamdirektiiv, loodusdirektiiv ja linnudirektiiv) rakendamise kohta."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Keskkonnaministeeriumi ta\u0308navu avaldatud Eesti elanike keskkonnateadlikkuse uuringu ja\u0308rgi arvab enamjagu elanikkonnast, et loodust sa\u0308a\u0308stmata pole vo\u0303imalik ja\u0308rjepidevalt majandust arendada (sellega no\u0303ustub 92%). Seega on ministeeriumil rahva mandaat korraldada mere kaitset senisest to\u0303husamalt."}, {"text_idx": "#000032", "text": "Ta\u0308na kell 18 ra\u0308a\u0308gib bioloog Aveliina Helm Tartu loodusmajas (Lille 10) looduskaitsest ja elurikkusest linnakeskkonnas. Ko\u0303ne all on linnade roll elurikkuse sa\u0308ilimisel ja kas on u\u0308ldse ta\u0308htis, et linnad oleks elurikkad. Uuritakse, millised liigid saavad linnas hakkama, kas loodus linnas on ka inimesele kasulik ja kuidas leida tasakaal soovitud ja soovimatu elurikkuse vahel."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Rajakaamera pilt Tammesoo karust (allikas: )"}, {"text_idx": "#000035", "text": "O\u0308o\u0308kulli akadeemias ra\u0308a\u0308gitakse rajakaameratest ja metsaasukatest"}, {"text_idx": "#000036", "text": "Homme, 10. novembril kell 18 on Eesti loodusmuuseumi O\u0308o\u0308kulli akadeemias ku\u0308las zooloog Peep Ma\u0308nnil. Juttu tuleb rajakaameratega ja\u0308lgitud huntidest, s\u030caakalitest, metssigadest, ma\u0308grast, metsisest jne ning sellekohasest uuringust. Akadeemias na\u0308eb ka rajakaamerate tehtud salvestisi eri paikadest."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Osavo\u0303tuks ei ole vaja registreeruda, sisse pa\u0308a\u0308seb muuseumipiletiga (3 eurot / 5 eurot). Eesti loodusmuuseum asub Tallinna vanalinnas Lai 29a."}, {"text_idx": "#000038", "text": "algab homme kell 18: tihastest ra\u0308a\u0308gib tihaseaasta eestvedaja Margus Ots. Tasuta u\u0308ritus toimub Jo\u0303hvis Kersti Vo\u0303lu koolituskeskuses (Kooli 7)."}, {"text_idx": "#000039", "text": "Eesti ornitoloogiau\u0308hingu 95. tegevusaasta puhul peetakse 11. novembril Tartus Dorpati konverentsikeskuses linnukonverents, kus Eesti teadlased ra\u0308a\u0308givad oma valdkonna uuematest uuringutest ja teadmistest. Muu hulgas on ko\u0303ne all meditsiiniabi looduslikele linnuliikidele ja ikka veel tundmatu metsis. Ta\u0308psema pa\u0308evakava leiab u\u0308hingu veebilehelt. Osaleda saab tasuta. Konverentsi ja EOU\u0308 tegevuse toetuseks on oodatud annetused."}, {"text_idx": "#000040", "text": "Merefoorum: ra\u0308nnak mo\u0308o\u0308da viikingite idateid"}, {"text_idx": "#000041", "text": "Uue na\u0308dala teisipa\u0308eval, 15. novembril kell 18\u201220 tuleb meremuuseumi merefoorumile ko\u0303nelema Venemaa teaduste akadeemia slaavi-soome arheoloogiaosakonna vanemteadur Pjotr Sorokin. Jututeema on viikingiaegsed mereso\u0303idud: tolleaegsed laevad, meeskonnad, seilamiseripa\u0308rad ja idapoolsed laevateed. Arheoloog Pjotr Sorokini ajaloolisi teadmisi ta\u0308iendavad vahetud kogemused eksperimentaalarheoloogina: ta on uurinud viikingite kaubateid. U\u0308ritus on vene keeles ja ko\u0303igile tasuta. Kogunetakse lennusadama kassa juures. Registreeruda saab meremuuseumi veebilehel."}, {"text_idx": "#000042", "text": "Na\u0308dala pa\u0308rast, 16. novembril kutsuvad geograafid ja geoinformaatikud GIS teabepa\u0308evale Tallinna Eesti rahvusraamatukokku. Sel korral on peaesineja tehnoloogiaajakirjanik Henrik Roonemaa. Varem on ta olnud tegev ajakirjas Digi, praegu to\u0308o\u0308tab tehnoloogiauudiseid vahendava portaali geenius.ee peatoimetajana. Henrik Roonemaa ra\u0308a\u0308gib sellest, kuidas me oleme oma fu\u0308u\u0308silise maailma va\u0308ga kiiresti virtuaalseks muutnud, saamata sellest vo\u0303ib-olla ise arugi. U\u0308ritus kestab 10\u201217, ta\u0308psema ajakava leiab GIS pa\u0308eva internetilehelt. Soovitatav on registreeruda hiljemalt 14. novembril GIS pa\u0308eva portaalis. U\u0308ritus on tasuta!"}, {"text_idx": "#000043", "text": "Muuga sadam ja laht: uuringus selgus, et enim on reostunud Muuga lahe kalad (foto: Wikipedia)"}, {"text_idx": "#000044", "text": "Merereostuse ja o\u0303husaaste uuringute tutvustuspa\u0308evad"}, {"text_idx": "#000045", "text": "Keskkonnainvesteeringute keskus (KIK) korraldab koos Eesti maau\u0308likooli ja Tartu u\u0308likooliga novembris ja detsembris kaks teabepa\u0308eva, kus tutvustatakse keskkonnaprogrammi kaudu rahastatud uuringuid."}, {"text_idx": "#000046", "text": "Neljapa\u0308eval, 17. novembril kell 11\u201214 ra\u0308a\u0308gitakse Tartus Eesti maau\u0308likooli Metsamaja auditooriumis D-143 uuringust \u201eEesti rannikumere reostuse hindamine kalade bioloogiliste kahjustuste kaudu\u201c. Aastatel 2014\u20132016 koguti vee reostust na\u0308itavate biomarkerite kaudu andmeid Eesti rannikumeres elutseva ra\u0308ime, lesta ja ahvena toksilisuse kohta. Selgus, et enim on reostunud Muuga ja Tallinna lahe kalad. Purtse jo\u0303e suudmeala kaladel ilmnes aga po\u0303levkivireostuse ma\u0308rke, isea\u0308ranis hakkas silma pu\u0308reeni metaboliitide suurem sisaldus kalade sapis."}, {"text_idx": "#000047", "text": "Teisipa\u0308eval, 6. detsembril kell 13.30\u201217 esitletakse Tallinnas rahvusraamatukogu kuppelsaalis Tartu u\u0308likooli uuringut \u201eMaapinnala\u0308hedase osooni o\u0303husaaste ekspositsiooni analu\u0308u\u0308s ja tervisemo\u0303jude hinnang\u201c. Selle projekti siht oli va\u0308lja selgitada, kuivo\u0303rd on Eesti inimesed ohustatud maapinnala\u0308hedasest osoonist ja milline on selle mo\u0303ju tervisele ja majanduslikud tagaja\u0308rjed. Uuringu ja\u0308rgi saavad elanikud olulist teavet ko\u0303nealusest saastest tingitud terviseohtudest ja ohu suurusest nende elukohas. U\u0308htlasi on kirjas abino\u0303ud, mis aitavad ohtusid va\u0308hendada."}, {"text_idx": "#000048", "text": "Uuringute tutvustusele on oodatud ko\u0303ik, kellele teemad huvi pakuvad. Osalus on tasuta, kuid tuleb enne registreeruda: viite registreerimisvormile leiab KIKi portaalist."}, {"text_idx": "#000049", "text": "Meie jahiuluk on ka s\u030caakal (foto: keskkonnaagentuur)"}, {"text_idx": "#000050", "text": "Keskkonnaagentuur ootab huvilisi 23. novembril Tartusse: Ahhaa teaduskeskuses peetakse seirefoorum \u201eJahiulukid \u2013 elu, olu ja mo\u0303ju\u201c. Vo\u0303imalus on saada va\u0308rskeimat teavet jahiulukite uuringute ja seireto\u0308o\u0308de tulemuste kohta. Antakse u\u0308levaade jahiulukite seisundist; selgitatakse, mis nende elu praegusel ajal enim mo\u0303jutab ja kuidas nemad meid mo\u0303jutavad."}, {"text_idx": "#000051", "text": "Seirefoorumil saab peale levinuimate jahiulukite kuulda ka hallhu\u0308lgest kui uuest jahiloomast, samuti s\u030caakalist, keda alguses peeti vo\u0303o\u0303rliigiks, kuid nu\u0308u\u0308d on tunnistatud omaks. Ra\u0308a\u0308gitakse ka seakatkust: mida see o\u0303igupoolest endast kujutab ja mil moel sellest vabaneda. Tegu on avaliku u\u0308ritusega, kuhu oodatakse ko\u0303iki neid, kellele la\u0308heb korda ulukite seisund ja kes tahavad sel teemal so\u0303na sekka o\u0308elda. Eelregistreeruda saab 16. novembrini vo\u0303i kuni kohtade ta\u0308itumiseni keskkonnaagentuuri veebilehel. Pa\u0308evakava on samuti agentuuri lehel."}, {"text_idx": "#000052", "text": "Neljapa\u0308eval, 24. novembril peetakse Tartus Dorpati konverentsikeskuse Baeri saalis kell 9.30\u201216.30 inspiratsiooniseminari \u201eEesti otsib teadussaadikuid\u201c."}, {"text_idx": "#000053", "text": "Et su\u0308vendada Eesti teaduse head mainet maailmas vajab Eesti teadussaadikuid. Seminaril otsitakse inspiratsiooni, et hakata ja\u0308rgmisel aastal teadusagentuuri algatuse \u201eResearch in Estonia\u201c raames ette valmistama Eesti teadussaadikute programmi. Kuulatakse teadlaste kogemusi, vaadatakse u\u0308le Eesti bra\u0308ndi pagas ja tutvutakse Eesti konverentsibu\u0308roo saadikute programmiga. Katja Lasch ra\u0308a\u0308gib Saksamaa teadussaadiku programmist (\u201eResearch in Germany\u201c)."}, {"text_idx": "#000054", "text": "Seminarile on kaasa mo\u0303tlema ja arutlema oodatud inimesed, kes peavad tihti tutvustama Eestit ja Eesti teadusmaastikku oma va\u0308lismaa partneritele ja -kolleegidele vo\u0303i teistele huvilistele ning tunnevad vajadust heade tutvustusmaterjalide ja\u0308rele. U\u0308ritust juhib Kristin Kraav Eesti teadusagentuurist, seminar on inglise keeles. Ta\u0308psema programmi ja registreerumisvormi leiab teadusagentuuri vo\u0303rgupaigast."}, {"text_idx": "#000055", "text": "Alanud on parimate keskkonnategude ja keskkonnahoidlike ettevo\u0303tete vo\u0303istlus"}, {"text_idx": "#000056", "text": "Aasta keskkonnateo ja aasta keskkonnaso\u0303braliku ettevo\u0303tte vo\u0303istluse siht on tunnustada neid, kes on oma tegudega enim panustanud keskkonna heaks, leidnud uudse lahenduse mo\u0303nele keskkonnaprobleemile vo\u0303i osanud majanduskasvu siduda keskkonnahoiuga. Mo\u0303lema tiitli kandidaate saab esitada 1. detsembrini. Ta\u0308psema teabe leiab keskkonnatunnustuste portaalist ja Facebooki-lehelt. Veebilehel on toodud ka osalemisankeet."}, {"text_idx": "#000057", "text": "Vo\u0303itjad kuulutatakse va\u0308lja 2017. aasta jaanuari keskpaigas. Parimate keskkonnahoidlike tegude ja ettevo\u0303tete va\u0308ljaselgitamisel saavad kaasa ra\u0308a\u0308kida ko\u0303ik inimesed, sest esitatud tegudele saab anda oma ha\u0308a\u0308le Delfi portaalis. Rahvaha\u0308a\u0308letus algab detsembri keskel."}, {"text_idx": "#000058", "text": "Keskkonnahoidlikke ettevo\u0303tteid tunnustatakse kolme alamkategooria po\u0303hjal: keskkonnajuhtimine, keskkonnaso\u0303braliku toote ja/vo\u0303i teenuse pakkumine ja keskkonnaso\u0303braliku tehnoloogilise protsessi juurutamine. Va\u0308lja antakse ka u\u0308ldpreemia ning esimest korda vo\u0303istluse ajaloos valitakse rahva lemmik."}, {"text_idx": "#000059", "text": "U\u0308ldvo\u0303itja saab keskkonnainvesteeringute keskuselt kuni 35 000 euro suuruse preemia, mille eest saab valida auhinna, et edendada keskkonnatulemuslikkust vo\u0303i ennast ta\u0308iendada. U\u0308htlasi saavad ko\u0303ik vo\u0303itjad o\u0303iguse kasutada keskkonnama\u0308rgist oma teabematerjalidel ja teenuste vo\u0303i toodete reklaamimisel. Vo\u0303itjatel ja tunnustatutel on vo\u0303imalus pa\u0308a\u0308seda u\u0308leeuroopalisele keskkonnavo\u0303istlusele. Aasta keskkonnateo auhind on 5000 eurot ja o\u0303igus kasutada keskkonnama\u0308rgist."}, {"text_idx": "#000060", "text": "Eelmisel aastal pa\u0308lvis aasta keskkonnaso\u0303braliku ettevo\u0303tte u\u0308ldvo\u0303idu aktsiaselts Baltic Fibres, kes toodab keskkonnahoidlikke tekke ja patju. Mullune parim keskkonnategu oli aga Eesti kalastajate seltsi korraldatud aktsioon kaitsta kudevaid kalasid ro\u0308o\u0308vpu\u0308u\u0308djate eest."}, {"text_idx": "#000062", "text": "Su\u0308sihappegaasi tase Maa atmosfa\u0308a\u0308ris on u\u0308letanud muret tekitava piirva\u0308a\u0308rtuse"}, {"text_idx": "#000063", "text": "USA ookeani- ja atmosfa\u0308a\u0308riadministratsioon (NOAA) teatas, et ta\u0308navu suvel on su\u0308sihappegaasi tase Maa atmosfa\u0308a\u0308ris u\u0308letanud muret tekitava piirva\u0308a\u0308rtuse 400 miljondikosa (ppm)."}, {"text_idx": "#000064", "text": "Igal aastal suureneb su\u0308sihappegaasi kogus atmosfa\u0308a\u0308ris talve jooksul ja kahaneb seeja\u0308rel po\u0303hjapoolkera kasvuperioodil, kui taimed tarbivad seda kasvuhoonegaasi fotosu\u0308nteesi ka\u0308igus. Sel aastal CO2 tase alla 400 ppm enam ei langenud. Veelgi enam, NOAA globaalse kasvuhoonegaaside referentsvo\u0303rgustiku juhtteadlase Pieter Tansi so\u0303nul on ebato\u0303ena\u0308oline, et meie oma eluajal veel na\u0308eme alla 400 ppm ja\u0308a\u0308vat CO2-taset."}, {"text_idx": "#000065", "text": "Miks on see piir nii ta\u0308htis? Nelisada osakest miljoni kohta on mo\u0303neti meelevaldne verstapost, aga see vo\u0303ib siiski anda vihje meie tuleviku kohta. Viimati oli su\u0308sihappegaasi tase nii ko\u0303rge ja\u0308a\u0308ajaeelse ajastu (pliotseeni) soojal ajavahemikul umbes kolm miljonit aastat tagasi. Paleokliima uuringute po\u0303hjal oletatakse, et tol ajal oli maakera jahutava ja\u0308a\u0308katte ulatus ma\u0308rksa va\u0308iksem ja merevee tase praegusest kuni 20 meetrit ko\u0303rgem. Po\u0303hjapoolsete tundrate asemel laiusid metsad ning troopilised vihmametsad u\u0308mbritsesid vaid kitsa vo\u0308o\u0308na ekvaatorit. NOAA teadlase Bruce Baueri so\u0303nul oli toona ku\u0308ll mandrite asetus ja Maa liikumisorbiit u\u0308mber Pa\u0308ikese teistsugune, kuid pliotseeni on siiski peetud peamiseks suunana\u0308itajaks tuleviku kliima kohta."}, {"text_idx": "#000066", "text": "Inimese evolutsiooni ajal on CO2 tase olnud pikka aega 278 ppm kandis. Suured muutused algasid 1850. aastatel, kui kogu maakera eri paikades asuti u\u0308ha agaramalt metsi raiuma. 1950. aastatest peale lisandus fossiilku\u0308tuste po\u0303letamine: aasta-aastalt aina suuremates kogustes."}, {"text_idx": "#000067", "text": "Va\u0308ga ilmekalt kajastavad CO2-sisalduse taset atmosfa\u0308a\u0308ris Hawaii Mauna Loa observatooriumis mo\u0303o\u0303detud kuu keskmised andmed (vt joonist): punane joon ta\u0308histab mo\u0303o\u0303detud ja must joon aastaaegade kaupa korrigeeritud andmeid. Observatoorium asub Mauna Loa vulkaani po\u0303hjaku\u0308ljel, 3400 meetri ko\u0303rgusel. Seega kirjeldavad mo\u0303o\u0303teandmed va\u0308ga suure ala seisundit. Su\u0308sihappegaasi taset hakati Mauna Loas mo\u0303o\u0303tma juba 1958. aastal: see on ko\u0303ige pikem mo\u0303o\u0303detud andmerida CO2 kohta."}, {"text_idx": "#000068", "text": "Loodetavasti suudab Rossi mere kaitseala tagada ka adeelia pingviini heaolu (foto: Wikicommons)"}, {"text_idx": "#000069", "text": "Antarktikas on loodud maailma suurim merekaitseala"}, {"text_idx": "#000070", "text": "Pa\u0308rast u\u0308le ku\u0308mne aasta va\u0308ldanud pingelist teadlaste, u\u0308ldsuse ja poliitikute veenmisto\u0308o\u0308d jo\u0303udis veerandsaja riigi esindajaid koondav Antarktika mereelustiku varude kaitse komisjon (CCAMLR \u2013 Commission for the Conservation of Antarctic Marine Living Resources) oktoobri lo\u0303pus kokkuleppele: 1,55 miljoni ruutkilomeetri suurusest piirkonnast Rossi meres saab merekaitseala (MPA \u2013 marine protected area). Teist nii suurt merekaitseala maailmas ei ole. U\u0308le 70 protsendil sellest alast on nu\u0308u\u0308d 35 aastaks keelatud to\u0308o\u0308nduslik kalapu\u0308u\u0308k."}, {"text_idx": "#000071", "text": "Esimest korda oli Rossi mere MPA loomine komisjonis pa\u0308evakorras 2012. aastal. See on ku\u0308mme aastat pa\u0308rast seda, kui teadlased ja looduskaitsjad oli teinud asjaomase ettepaneku. 2012. aastal toetas ideed u\u0308le poole komisjoni liikmesriike, aasta hiljem oli selle vastu ainult kolm riiki ja 2014. aastal ja\u0308id otsust blokeerima u\u0308ksnes Hiina ja Venemaa. Hiinlased suudeti no\u0303usse saada mullu, kui Rossi merest la\u0308a\u0308nes asutati krillipu\u0308u\u0308gipiirkond. Venemaa keeldus endiselt, muu hulgas ilmselt seeto\u0303ttu, et MPA asutamise ettepaneku oli teinud USA (koos Uus-Meremaaga)."}, {"text_idx": "#000072", "text": "Ajendiks, miks Venemaa no\u0303ustus just nu\u0308u\u0308d, kui Venemaa ja USA suhted on eriti halvad, peetakse venelaste soovi na\u0308idata ennast eestvedajana: Venemaa on ta\u0308navu komisjoni eesistuja, 2017. aasta on seal kuulutatud o\u0308koloogia-aastaks ja pealegi valmistutakse ta\u0308histama 200 aasta mo\u0308o\u0308dumist Antarktika kontinendi avastamisest vene (pigem ku\u0308ll baltisaksa) teadlaste poolt. Aga ku\u0308llap on mo\u0303ju avaldanud ka u\u0308ldsuse surve."}, {"text_idx": "#000073", "text": "Nii o\u0303nnestus veel kord na\u0308idata, et Antarktika on piirkond, mille kaitses suudab maailm kokku leppida. So\u0303lmiti ju Antarktika leping, mis lubab ko\u0303igil riikidel lo\u0303unamandrit u\u0308ksnes rahumeelel kasutada ja teaduslikult uurida, ku\u0308lma so\u0303ja haripunktis, 1959. aastal."}, {"text_idx": "#000074", "text": "Rossi MPA on merileopardi (Hydrurga leptonyx), mo\u0303o\u0303kdelfiini (Orcinus orca), ligi saja kalaliigi ja umbes tuhande selgrootu ta\u0308htis elupaik. Eriti oluline on piirkond aga lindudele: neis vetes tegutseb 155 000 keiserpingviini (Aptenodytes forsteri) ja u\u0308le 2,5 miljoni adeelia pingviini (Pygoscelis adeliae), mo\u0303lemad kuuluvad IUCN punase raamatu ohula\u0308hedaste liikide kategooriasse. U\u0308leilmse ta\u0308htsusega on see ala ka pikki ra\u0308ndeid tegevale antarktika a\u0308nnile (Catharacta maccormicki) ja ho\u0303be-tormilinnule (Fulmarus glacialoides), seal toitub mitut liiki albatrosse ja tormilinde."}, {"text_idx": "#000077", "text": "Dresdeni idufirma sai Euroopa asutaja auhinna ringkasutuse vallas"}, {"text_idx": "#000080", "text": "Green Alley auhind on kord aastas ringmajanduse ettevo\u0303tjatele ja idufirmadele antav auhind, mille on asutanud ringmajanduse ja Euroopa ettevo\u0303tjate kogukonna koosto\u0308o\u0308vo\u0303rgustik. Ta\u0308navu anti see auhind va\u0308lja kolmandat korda; taotlusi oli saatnud kokku 200 kandidaati 52 riigist."}, {"text_idx": "#000081", "text": "Tagasiside, ettepanekud ja vihjed on teretulnud aadressil "}]