[{"text_idx": "#000003", "text": "Riisa raba 4,8 kilomeetrine o\u0303pperada kulgeb la\u0308bi raba ja rabaa\u0308a\u0308rse metsa. Foto: Tiivi Siffer-Jugar"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Kuna olin juba va\u0308ga ammu unistanud rabas pa\u0308ikeseto\u0303usu vaatamisest, siis nu\u0308u\u0308d oligi aeg selleks ku\u0308ps. Et jo\u0304uda Pa\u0308rnust kella neljaks Soomaale Riisa rappa, panime so\u0303ber Kaidoga telefonile a\u0308ratuse peale. See sundis meid va\u0308ga varajasel tunnil unisusest jagu saama ja pa\u0308rast pisikest laiskusehetke ajasimegi siiski endid liikvele."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Sel su\u0308gisel istutatakse Pa\u0308rnu ta\u0308navate a\u0308a\u0308rde 109 uut puud, millest 64 mulda panemisega alustatakse ta\u0308na ja 45 istutamisega 24. oktoobril."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Lihulas ta\u0308histati eile Eesti looduse pa\u0308eva kontserdiga Matsalu, Nigula, Vilsandi ja Viiduma\u0308e looduskaitsealade su\u0308ndi 65 aastat tagasi. Lisaks on na\u0308dalavahetusel ja ja\u0308rgmisel na\u0308dalal vo\u0303imalus mitmel pool matkates avastada Eesti loodust."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Pa\u0308rnu Raeku\u0308la Vanakooli keskuse noored ka\u0308isid teisipa\u0308eval, 26. juulil, projekti \u201eNoorte rohelised ja\u0308ljed Pa\u0308rnus\u201c matkateekonnal Sindi, Tori ning Jo\u0303esuu radadel inspiratsiooni ammutamas."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Erinevate ilmastikuolude koosmo\u0303jul on Pa\u0308rnu Raeku\u0308la linnaosa linnutorni la\u0308hedale kuhjunud muljetavaldavalt ko\u0303rged ru\u0308sija\u0308a\u0308 vallid, milliseid ei ma\u0308letata va\u0308hemalt viimaste aastaku\u0308mnete ajast."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Eestis karuputke to\u0303rjet korraldava Keskkonnaameti teatel tellib riik sellel aastal hiid- ja sosnovski karuputke to\u0303rjet 2083 hektaril. Ja\u0308rjest rohkem saab to\u0303rjeviisina kasutada taimede va\u0308lja kaevamist."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Sosnovski karuputk. Foto: Eike Vunk"}, {"text_idx": "#000017", "text": "[pullquote]Ainult kaevamisega to\u0303rjutakse sel aastal taimi va\u0308hemalt 890 hektaril.[/pullquote]Sosnovski karuputk ja hiid-karuputk on ohtlikud nii inimese tervisele kui ka meie kodumaisele loodusele, misto\u0303ttu neid tuleb to\u0303rjuda. Riigi tellitud karuputketo\u0303rje kestab maist augustini, vajadusel septembrini. Esimene to\u0303rjeto\u0308o\u0308de ring peab olema lo\u0303petatud 20. juuniks. To\u0303rjumisto\u0308id tehakse ko\u0303ikjal, so\u0303ltumata maa omandist vo\u0303i sihtotstarbest."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Keskkonnaministeerium ootab kuni 4. juunini kommentaare ja ettepanekuid merestrateegia ajakohastatud seireprogrammile perioodiks 2021-2026."}, {"text_idx": "#000021", "text": "[pullquote]kuidas la\u0308heb planktonil, kaladel, hu\u0308ljestel, lindudel ja merepo\u0303hjakooslustel[/pullquote]Keskkonnaministeeriumi merekeskkonna osakonna no\u0303uniku Eda Andresmaa so\u0303nul on kommenteerimisel olev programm varasema seire- ja andmekogumisprogrammi ajakohastatud versioon. Esimest korda koostati mereala seire ja andmekogumise programm 2014. aastal perioodiks 2015-2020, programmi tuleb uuendada iga kuue aasta tagant."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Mereala seire annab selge pildi, kuivo\u0303rd to\u0303husalt ta\u0308idavad keskkonnakaitsemeetmed oma eesma\u0308rki ning kas mere seisund muutub paremaks. Samuti ja\u0308lgivad seirajad mere seisundit mo\u0303jutavaid survetegureid."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Keskkonnaameti teatel saab liigirikaste poollooduslike koosluste sa\u0308ilimisele kaasa aidata iga maaomanik, kelle kinnistul see asub. Riik toetab kaitsealadel paiknevate poollooduslike koosluste taastamis- ja hooldusto\u0308id."}, {"text_idx": "#000025", "text": "[pullquote]et liigirikkust sa\u0308ilitada vo\u0303i to\u0303sta, tuleb alasid pidevalt hooldada \u2013 niita ja karjatada[/pullquote]Poollooduslikud kooslused, rahvakeeli ka pa\u0308randkooslused, on looduslikud rohumaad, kus mitmekesine elustik on kujunenud pikaajalise karjatamise ja niitmise tulemusena. Eestis peamiselt levinud kooslused on puisniidud, loopealsed, ranna-, lammi-, aru- ja soostunud niidud, puiskarjamaad."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Eestile omase elustiku ja maastiku sa\u0308ilitamiseks tuleb poollooduslikke kooslusi taastada ja hooldada. Taastamistegevustena toetab riik vo\u0303saraiet, pilliroo eemaldamist, puude liituvuse va\u0308hendamist ning karjaaedade rajamist. Taastamistoetust saab maaomanik vo\u0303i rentnik taotleda Keskkonnaametilt 22. maini 2020, esitades selleks taotluse."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Valitsus otsustas jagada loodus- ja keskkonnahariduskeskustele 150 000 eurot, sest seoses koroonaviiruse leviku ja eriolukorraga ei ole olnud keskustel vo\u0303imalik o\u0303ppeprogramme la\u0308bi viia."}, {"text_idx": "#000029", "text": "[pullquote]Toetuse maksimaalne suurus u\u0308he taotleja kohta on 8000 eurot.[/pullquote]Koroonaviirusest tekkinud eriolukorra to\u0303ttu on loodus- ja keskkonnahariduskeskused pidanud oma tegevusi u\u0308mber korraldama, mis sisuliselt on ta\u0308hendanud uste sulgemist. Keskkonnaminister Rene Kokk peab oluliseks, Eestis vajalikku mitteformaalset keskkonnaharidust pakkuvad keskused ja\u0308tkaks oma tegevust va\u0308hemalt sama kvaliteediga ka pa\u0308rast eriolukorra lo\u0303ppu. \u201eEriolukord on veenvalt na\u0308idanud, et inimeste huvi looduses viibimise vastu on hu\u0308ppeliselt kasvanud. Kui on vo\u0303imalus piiranguid leevendada ja lo\u0303puks sootuks kaotada, siis vo\u0303ib eeldada, et suureneb tung ka keskkonnao\u0303ppeprogrammides osalemiseks,\u201c lisas Kokk."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Karulaugu kasvuga metsaalune. Foto: Merle Rallmann"}, {"text_idx": "#000039", "text": "Ta\u0308nasest kuni 17. maini toimub suur u\u0308le-eestiline pokurahva loendus. Teist aastat ja\u0308rjest kutsub Pokumaa u\u0308les looduses liikuvaid inimesi pilku teritama, pokusid otsima ning sellest teistelegi teada andma. Pokud saab kaardile kanda ta\u0308nu Regio kaardimeistritele, alustamiseks tuleb minna veebilehele pokuloendus ja ja\u0308rgida sealseid juhiseid."}, {"text_idx": "#000041", "text": "Sel va\u0308gagi teistmoodi eluru\u0308tmi soosival kevadel kutsuvad Pokumaa ja Regio pokuloendusest osa vo\u0303tma ko\u0303iki, kes perega, u\u0308ksi vo\u0303i paarikaupa siiski matkata soovivad. Avastagem Eestimaa varjatud ilu \u2013 paiku, kuhu matkajad ehk muidu ei satu! Kindlasti pole need rahvarohked sissetallatud rajad, vaid pigem erinevad va\u0308iksemad teeotsad, mis kutsuvad suurelt teelt sisse keerama."}, {"text_idx": "#000046", "text": "Ta\u0308pselt pool tundi enne pa\u0308ikese to\u0303usu, ehk 5.49 saabus astronoomiline kevad. O\u0308ise miinustemperatuuri ja\u0308rel pu\u0308sis o\u0303rn ja\u0308a\u0308kirme veel keskpa\u0308evalgi varjulises paigas asuval veesilmal."}, {"text_idx": "#000047", "text": "Ta\u0308na algas kevad. Foto: Urmas Saard"}, {"text_idx": "#000050", "text": "\u201eEesti Konjunktuuriinstituudi poolt tehtud uuringust teame, et Norra lo\u0303he on eestlaste meeliskala,\u201d u\u0308tleb Raul Ku\u0308barsepp, Eestimaa Looduse Fondi (ELF) kommunikatsiooniekspert. Tema so\u0303nul on palju ra\u0308a\u0308gitud kasvatatud lo\u0303he tervislikkusest, aga palju va\u0308hem po\u0308o\u0308ratud ta\u0308helepanu kasvatuste keskkonnamo\u0303jule. Ta\u0308na on Norras u\u0308le 900 kalakasvatuse ning vaatamata faktile, et tasapisi muutuvad need keskkonnaso\u0303bralikumaks, ja\u0308tkub endiselt palju probleeme. Aastal 2018 pa\u0308a\u0308ses kasvatustest loodusesse umbes 300 000 lo\u0303het, mis mo\u0303jutas tugevalt loodusliku lo\u0303he olukorda. \u201eEndiselt on probleemiks mereta\u0308id ning kasvatustest eralduv heide,\u201d selgitab kommunikatsiooniekspert. \u201eArtifishal filmis ra\u0308a\u0308gitakse neist probleemidest lihtsalt ja selgelt. Tule kohale ning arutame u\u0308heskoos pa\u0308rast filmi, kas ka Eestis on sarnaseid probleeme ning kas peaksime muretsema La\u0308a\u0308nemerre planeeritud avamerekasvatuste pa\u0308rast.\u201d"}, {"text_idx": "#000052", "text": "Ta\u0308na toimus Sindi gu\u0308mnaasiumis terve pa\u0308eva kestel seitsmendast kuni 12. klassile mo\u0303eldud looduskaitse pa\u0308ev. Esmakordsest ettevo\u0303tmisest loodetakse kujundada traditsiooniline igal aastal peetav loodusteaduslik su\u0308ndmus, kuhu kaasatakse vo\u0303imalikult palju o\u0303pilasi."}, {"text_idx": "#000056", "text": "Loe edasi: Loodusteaduste pa\u0308ev Sindi gu\u0308mnaasiumis"}, {"text_idx": "#000060", "text": "Alates kella 10st saavad ku\u0308lastajad osa vo\u0303tta looma- ja taimemaailma tutvustavatest o\u0303ppeka\u0308ikudest ja to\u0308o\u0308tubadest. Loomaaia to\u0308o\u0308tajad ra\u0308a\u0308givad aedikute juures ku\u0308lastajatele la\u0308hemalt loomaaias ja looduses elavatest paksunahalistest, ja\u0308a\u0308karudest, troopikamajade ja linnutiikide elanikest, piisonitest, kaamelitest ja amuuri leopardidest. Ku\u0308lla tulevad head so\u0303brad ja mitmed koosto\u0308o\u0308partnerid erinevatest loodushoiu- ja keskkonnaorganisatsioonidest. Muuhulgas ra\u0308a\u0308gitakse ohustatud taime- ja loomaliikidega kaubitsemise mo\u0303just loodusele, tutvustatakse heategevusprojekte ning viise, kuidas loomade eest hoolitseda. Lisaks on kavas rongi- ja poniso\u0303idud, viktoriinid, ma\u0308ngud ja palju muidki po\u0303nevaid tegevusi pere ko\u0303ige va\u0308iksematele. Iseseisvalt saab avastada Veskimetsa o\u0303pperada ja erinevaid na\u0308itusi keskkonnahariduskeskuses."}, {"text_idx": "#000064", "text": "[pullquote]Maapo\u0303uest tungib va\u0308lja 14,88 kuupmeetrit vett sekundis[/pullquote]Ja\u0308llena\u0308gemine to\u0303i uue va\u0308rskusega silme ette unustamatutes looduspiltides Uurali ma\u0308estiku, Ufa jo\u0303e ja selle vasakul poolel pulbitseva u\u0308livo\u0303imsa allika, mida nautisime Larisa korraldatud autoso\u0303idul. Aga na\u0308gime palju muudki, na\u0308iteks kloostrit ja kohalike inimeste hoiakuid."}, {"text_idx": "#000065", "text": "Muljet avaldav Krasno\u0303i Kljutsh (\u041a\u0440\u0430\u0441\u043d\u044b\u0438\u0306 \u041a\u043b\u044e\u0447, bas\u030ckiiri keeles \u04a0\u044b\u0499\u044b\u043b \u0428\u0438\u0448\u043c\u04d9) asub linnulennult umbes 100 kilomeetri kaugusel Bas\u030ckortostani Vabariigi pealinnast Ufast. To\u0303lkes ta\u0308hendab Krasno\u0303i Kljutsh punast la\u0308tet vo\u0303i allikat. Kuni 1917. aastani, teistel andmetel ka kuni 1920. aastani oli koha nimeks Belo\u0303i Kljutsh (\u0411\u0435\u043b\u044b\u0438\u0306 \u041a\u043b\u044e\u0447). Eestiski leiame Punase allika, mis asub Alatskivi ja\u0308rve po\u0303hjakaldal. Kui punasest liivakivi paljandist va\u0308lja voolavat allikat kutsutakse omadusso\u0303naga punane, siis on nime valik mo\u0303istetav. Ku\u0308ll aga ei osanud ka Larisa leida mo\u0303istlikku po\u0303hjendust omaaegsele nimevahetusele asukohas, mis paikneb Ufa lavamaal."}, {"text_idx": "#000068", "text": "Pruunkaru Elistvere loomapargis. Foto: Urmas Saard"}, {"text_idx": "#000069", "text": "Enne haldusmuudatust Jo\u0303gevamaal Tabivere vallas, nu\u0308u\u0308d Tartu maakonna Tartu vallas ku\u0308mnel hektaril laiuvas loomapargis vo\u0303ib kohata vo\u0303imalikult looduslikus keskkonnas Eesti metsades elavaid loomi. Nende nimetuste loetelu, keda vo\u0303ib hea o\u0303nne korral na\u0308ha, on pa\u0308ris pikk. O\u0303nne la\u0308heb vaja seepa\u0308rast, et suhteliselt suurel pargialal ei pruugi nad alati inimeste ootel passida."}, {"text_idx": "#000070", "text": "Kohe ekskursiooni alguses viis giid meid euroopa piisoneid vaatama. Praegu neid Eesti vabas looduses ku\u0308ll ei ela, aga kunagi elasid 500-900 kg kaaluvad piisonid terves Euroopas kuni Kaukaasiani kagus ja idas Volga jo\u0303eni. 19. sajandiks ja\u0308i ja\u0308rele u\u0308ksnes kolm asurkonda. Ta\u0308napa\u0308eval on Euroopa piisonid levinud Kaukaasias, Poolas, Leedus. Looduslikult elavad nad lehtmetsades ja hajusate lagendikega segametsades, samuti soistes metsades. Toiduks maitsevad rohttaimed, oksad, tammeto\u0303rud, po\u0303o\u0303saste ja puude lehed. Giid u\u0308tles, et olgu piisonite ka\u0308itumine aedikus nii ontlik kui tahes, peab inimene sellest hoolimata liigsest so\u0303prusest ja la\u0308hedusest hoiduma, sest neil on hoomamatu jo\u0303ud ja muidugi suured sarved. Kuid isekeskis ei na\u0308i neil probleeme olevat, elavad rahus ja kannavad hoolt ja\u0308rglaste sigitamisel. Peamiselt toimetavad piisonid o\u0308o\u0308siti ja hommikuti, puhkavad enamasti o\u0303htuti."}, {"text_idx": "#000071", "text": "Loe edasi: Omalaadne Elistvere loomapark"}, {"text_idx": "#000072", "text": "Sel kevadel pa\u0308a\u0308stsid vabatahtlikud pea 15 000 konna elu"}, {"text_idx": "#000073", "text": "Sellel kevadel pa\u0308a\u0308stsid vabatahtlikud konnatalgute ka\u0308igus 14 774 sigimispaikadesse teel olnud kahepaikse elu. Kaheksandat aastat toimunud konnapa\u0308a\u0308ste aktsiooni \u201eKonnad teel(t)\u201c raames toimusid ta\u0308navu konnatalgud 11 asukohas u\u0308le Eesti, pa\u0308a\u0308steaktsioonidest vo\u0303ttis osa 319 vabatahtlikku."}, {"text_idx": "#000074", "text": "Konn teed u\u0308letamas. Foto: Urmas Saard"}, {"text_idx": "#000075", "text": "Kahepaiksete ra\u0308ndeperiood oli ta\u0308navu heitliku loomuga just ilmastikuolude ja po\u0303uase varakevade to\u0303ttu. Visad vabatahtlikud hoidsid tihedamate kahepaiksete ra\u0308ndega teelo\u0303ikudel silma peal po\u0303himo\u0303tteliselt terve aprillikuu. Massiline konnade kevadra\u0308nne sai alguse aprilli teises pooles. Ko\u0303ige tihedam ra\u0308nne toimus Porkuni ja Tamsalu kandis, kus vabatahtlike abiga pa\u0308a\u0308steti autorataste all hukkumise eest rekordilised 8487 konna. Ja\u0308rgnesid Kaunissaare ja Soo-otsa talgukohad 2163 ning Astangu ta\u0308nava talgukoht Tallinnas 1453 pa\u0308a\u0308stetud kahepaiksega. Kokku pa\u0308a\u0308steti 13993 harilikku ka\u0308rnkonna, 601 rohukonna, 117 rabakonna ja 62 ta\u0308hnikvesilikku. Rohkem infot ta\u0308navuste konnatalgute tulemuste kohta leiab veebilehelt."}, {"text_idx": "#000078", "text": "Algatuse \u201eKonnad teelt(t)\u201c eesma\u0308rk on pa\u0308a\u0308sta maanteedel hukkuvaid kahepaikseid ning suurendada inimeste teadlikkust Eesti kahepaiksetest, nende eluviisidest ja olulisusest meie o\u0308kosu\u0308steemis. Konnade elude pa\u0308a\u0308stmisel on abiks nii talgud kui ka ta\u0308helepanelikum liiklemine kriitilistes teelo\u0303ikudes ra\u0308nde ajal. Pikemas plaanis on aga tarvis ohtlikele teelo\u0303ikudele rajada kestlikud ning ha\u0308sti planeeritud konnatunnelid. Kaheksa aastaga on vabatahtlikega abiga sa\u0308a\u0308stetud u\u0308le 111 000 kahepaikse elu."}, {"text_idx": "#000082", "text": "Juba praegu on teadlastele saadetud fotosid erilistest nurmenukkudest, mis on loodusteaduslikult po\u0303nevad leiud ning mida uuritakse edasi. Algatuse eesma\u0308rk on kaardistada laialdaselt levinud ja ha\u0308sti a\u0308ra tuntavate nurmenukkude o\u0303ite tu\u0308u\u0308pe, mis annab o\u0308koloogidele infot elurikkuse ning maastike muutuste kohta. Vaatluseid saab veel viimaseid na\u0308dalaid sisestada aadressil nurmenukk.ee."}, {"text_idx": "#000091", "text": "Piltuudis: Sindi paisu eemaldamisel alanenud vesi Silla tee silla kohal"}, {"text_idx": "#000092", "text": "Sindi endise raudteesilla kohal saab kuiva jalaga jo\u0303esa\u0308ngi keskele jalutada."}]