[{"text_idx": "#000001", "text": "Ulukiuurija: kiskjatel on metsades toidupoolist ku\u0308lluses"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Eesti aladele saabunud s\u030caakal on oma agressiivse iseloomu to\u0303ttu asunud meie metsadest rebaseid ja ka\u0308hrikuid va\u0308lja to\u0303rjuma ning o\u0303ppinud a\u0308ra ka lambatallede murdmise."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Keskkonnaagentuuri peaspetsialist, ulukiuurija Peep Ma\u0308nnil u\u0308tles Eesti Looduskaitse Seltsi konverentsil, et meie metsade kolme suurema kiskja \u2013 karu, hundi ja ilvese \u2013 ka\u0308eka\u0308iku ei mo\u0303juta otseselt teised metsaelanikud, ku\u0308ll aga inimese tegevus, vahendab Maaleht."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Kiskjatel on metsades toidupoolist ku\u0308lluses ja inimest nad toiduobjektina ei vaata, koduloomi murdmas aga ka\u0308ivad tavaliselt kutsikatega hundikarjad, sest noored loomad on tavaliselt alati na\u0308ljased. Samuti on siia ra\u0308nnanud s\u030caakal asunud lambatallesid murdma."}, {"text_idx": "#000005", "text": "\u201cSuur osa inimestest peavad kolme suurkiskjat ja ka s\u030caakalit halbadeks loomadeks. Sellest tulenevalt toimub suurkiskjate n-o\u0308 arvukuse reguleerimine juba paarku\u0308mmend viimast aastat nendele peetava jahiga, kusjuures iga kiskja kohta konkreetsete reeglite pu\u0308stitamisega,\u201d selgitas Ma\u0308nnil. \u201cAastas aga koguneb huntide paturegistrisse kokku ikkagi ligi tuhat kariloomade murdmist.\u201d"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Ko\u0303ige suurema po\u0303o\u0303na on hundile pannud viimaste aastate Aafrika seakatk, mis on maha tapnud 90% metssigadest ja sellega ko\u0303vasti huntide toidulauda kesisemaks muutunud. Seda siiski kompenseerib mo\u0303nevo\u0303rra metskitsede arvukuse suurenemine."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Hunte painab ka ka\u0308rnto\u0303bi, mis on omal moel asunud Eestis likvideeritud maruto\u0303ve asemele. Ka\u0308rnto\u0303bi huntide seas nii laastav aga pole, selle po\u0303eb la\u0308bi ehk kolmandik huntidest, aga suremust see laias plaanis ei suurenda."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Suurkiskjatest ko\u0303ige paremini la\u0308heb karul, keda meil arvatakse olevat 700 looma ringis. Enamik neist Po\u0303hja- ja Kesk-Eestis, igal aastal poegib siin u\u0308le saja karu. Kui tavaliselt on pesakonnas kaks poega, siis ta\u0308navu on pa\u0308ris palju registreeritud ka nelja pojaga peresid. Ku\u0308ll vo\u0303ib inimene Rail Balticu ehitusega karude elu ko\u0303ige rohkem mo\u0303jutada. Nimelt on karusid La\u0308a\u0308ne-Eestis ku\u0308llaltki va\u0308he ja kui raudtee diagonaalis Eestimaad poolitama asub, siis vo\u0303ivad la\u0308a\u0308nepoolsesse ossa ja\u0308a\u0308vad mo\u0303mmikud isolatsiooni ja\u0308a\u0308da."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Ilvese juurdekasv on aasta-aastalt va\u0308henenud. Kuna ilvest on lihtsam pu\u0308u\u0308da kui hunti, on ka saatjakaelusega varustatud ilveseid meie metsades ligemale kaksku\u0308mmend. Mo\u0303ni kaelustatud ilves on ra\u0308nnanud toidupuudusel ka 130 km, mo\u0303ned siinmail su\u0308ndinud ilvesed on jo\u0303udnud La\u0308ti metsadesse."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Meie u\u0308hendusse kuulub enamik Eesti jahimeestest, kes hooldavad ulukeid ja peavad jahti 85% Eesti jahiterritooriumil."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Ajakiri Eesti Jahimees ilmub alates 2001. aastast. Ta on suunatud Eesti jahimeestele, ning po\u0303nevat lugemist leiab ka iga looduseso\u0303ber. Ilmub 6 korda aastas."}]