[{"text_idx": "#000000", "text": "Merisead \u2013 armsad ja so\u0303bralikud na\u0308rilised"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Millegipa\u0308rast paljud inimesed arvavad, et need loomakesed on igavad ja ei va\u0308a\u0308ri ta\u0308helepanu. Teise arvatest aga, on nad nii tavalised, nende eest hoolitsemine ja nende pidamine ei ole keeruline, piisab vaid puuri koristamisest.Kolmandad aga arvavad, et merisiga on ideaalne kingitus lapsele. Proovime siis va\u0308lja selgitada, mis loom see tegelikult on ja kas need va\u0308ited vastavad to\u0303ele?"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Me ko\u0303ik , ilmselt, oleme neid loomi na\u0308inud loomapoes vo\u0303i lapsepo\u0303lves isegi omanud. Esimese asjana tuleb mainida, et nendel loomadel ei ole mingid pistmist ei sigadega, ega merega, kuigi paljudes keeltes nende loomade nimetus ko\u0303lab ta\u0308pselt samamoodi \u2013 merisiga, \u043c\u043e\u0440\u0441\u043a\u0430\u044f \u0441\u0432\u0438\u043d\u043a\u0430 vene keeles, \u043c\u043e\u0440\u0441\u043a\u043e \u0441\u0432\u0438\u043d\u0447\u0435 bulgaaria keeles, ju\u0304ru\u0328 kiaulyte\u0307 la\u0308ti keeles, meerschweinchen saksa keeles, s\u0301winka morska poola keeles jne."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Nii, aga miks ta siis siga on, kui siga ja merisiga on absoluutselt erinevad loomaliigid ja na\u0308evad absoluutselt erinevad va\u0308lja? Merisead on va\u0308ga ha\u0308a\u0308lekad loomad ja nende \u201cso\u0303navara\u201d on pa\u0308ris suur. Nad po\u0303risevad, laulavad kui linnud, piiksuvad ja oskavad teha ka selliseid ha\u0308a\u0308li, mis on sarnased paanikas po\u0303rssa ha\u0308a\u0308litsemisega. Ilmselt, seeto\u0303ttu just ka selline nimetus."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Loomapoes tavaliselt saab na\u0308ha tavalisi siledakarvalisi vo\u0303i pikakarvalisi merisigu. Tegelikult on ta\u0308naseks teada juba u\u0308le 80 merisea to\u0303u. Nad on saanud va\u0308ga populaarseteks lemmikloomadeks Euroopas, ja paljud kasvatajad on hakanud neid aretama. On olemas Siledakarvalisi, pikakarvalisi ( angora, alpaca, coronet, peruvian), karedakarvalisi (Swiss teddy), keeristega-rosetidega merisigu ( abyssinian), krussis karvaga ( texel) ja lausa karvutuid merisigu ( skinny, baldwen)."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Merisead on va\u0308ga sotsiaalsed loomad. Looduses elavad nad gruppidena \u2013 1 isane ja mitu emast. Seeto\u0303ttu on neid loomi soovitav pidada mitmekesi. Kindlasti tuleb arvestada sellega, et na\u0308rilised paljunevad va\u0308ga tihti ja va\u0308ga edukalt, seeto\u0303ttu tuleks pidada u\u0308hest soost loomi. Siin aga tuleb omakorda arvestada sellega, et isased loomad hakkavad ca 7 kuu vanuses territootiumi jagama ja vo\u0303ivad omavahel va\u0308ga to\u0303siselt kakelda. Omanikul ei ja\u0308a\u0308 sellisel juhul midagi muud, kui hoida neid eraldi puurides, sest vigastused vo\u0303ivad olla pa\u0308ris to\u0303sised. Ideaalne kooslus on 2-3 emast vo\u0303i kastreeritud isane ja 1-2 emast. Emased u\u0308ldjuhul omavahel ei kakle, aga va\u0308ga harva on ka erandeid. Mitmekesi pidada merisigu on ka palju huvitavam. Va\u0308ga huvitav on ja\u0308lgida, kuidas nad omavahel suhtlevad."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Merisigadele sobivad suured madalad puurid, need loomad u\u0308ldjuhul ei hu\u0308ppa ko\u0303rgele. Puuris peab olema piisavalt ruumi liikuda, u\u0308ldine puuri reegel on mida suurem, seda parem. Kindlasti ei tohiks olla puur va\u0308iksem kui 50 cm 1 looma kohta ja ka siis peaks loomal olema vo\u0303imalus liikuda ka vabalt.Selleks va\u0308ga ha\u0308sti sobivad aedikud, ja see ei pea olema kallis loomapoest ostetud aedik. Kui te lasete oma meriseal toas vabalt ringi joosta siis te peate veenduma, et ruum on merisea jaoks ohutu. Ko\u0303ik kaablid ja juhtmed peavad olema peidetud, loomal ei tohiks olla ligipa\u0308a\u0308su toataimede juurde, kuna praktilised ko\u0303ik need on merisigade jaoks mu\u0308rgised."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Merisigadel on pikk soolestik ja tundlik seedimine.Va\u0308ga oluline on, et loomal oleks alati ees va\u0308rske ja kvaliteetne hein. Heina so\u0308o\u0308mine aitab seedida toitu ja hambaid kulutada. Kui merisiga ei so\u0308o\u0308 heina, vo\u0303ivad tal esineda probleemid u\u0308lekasvanud hammastega ja seedimisega. Merisigade organism ei tooda C-vitamiini, ja loomad peavad seda kindlasti saama toiduga. Punane paprika, vo\u0303ilillelehed ja muud rohelist peavad merisead saama igapa\u0308evaselt. C-vitamiini puudus tekitab mitmeid terviseprobleeme- madal immuunsus, hammaste u\u0308lekasv, nahaprobleemid on mo\u0303ned nendest. Kindlasti ei tohi anda neile kartulit koos koorega ( sisaldab loomade jaoks mu\u0308rgist ainet), rohelist sibulat ja ku\u0308u\u0308slauku."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Merisead on saakloomad, ja seeto\u0303ttu arglikud ja ei talu stressi. Puuris peavad olema varjualused ( majakesed, tunnelid) kuhu loom saab ennast peita. Merisigadel vo\u0303ib esineda ka parasiite, kuid profu\u0308laktikaks neile parasiidito\u0303rjet u\u0308ldjuhul ei tehta, ainult siis, kui see on na\u0308idustatud. Kasutatakse spetsiaalselt na\u0308rilistele mo\u0303eldud preparaate, kasside ja koerte omad vo\u0303ivad nende jaoks ohtlikud olla. Merisigadel tuleb kindlasti lo\u0303igata ku\u0308u\u0308si, kui need on liiga pikad, ei saa loom normaalselt liikuda, muutub ka\u0308pa asend ja see vo\u0303ib olla pododermatiidi tekkimise po\u0303hjuseks."}]