[{"text_idx": "#000001", "text": "Palun sisesta otsingufraas ja alusta otsimist"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Elav, ro\u0303o\u0303mus ja vallatu roheline keeles, meeles ja su\u0308mboolikas"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Rohelisest on saanud ajaloos niivo\u0303rd vo\u0303imas su\u0308mbol, et me rohelise kasutust keeles ja kultuurides enam isegi ei ma\u0308rka."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Kevad on ka\u0308es. Po\u0303hjamaal oodatakse seda eriti, sest siis ta\u0308rkab meie u\u0308mber palju va\u0308rve, millest ko\u0303ige domineerivam on roheline. Kuidas roheline meile mo\u0303jub ja miks me seda aega nii va\u0308ga ootame? Mida ho\u0303lmab endas rohelise mo\u0303iste ja kuidas on arenenud so\u0303na \u201eroheline\u201c? Kuidas ta\u0308histatakse rohelist teistes keeltes ja milliste kultuuriliste su\u0308mbolitega rohelist seostatakse?"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Fu\u0308u\u0308sikaliselt on paika pandud, et roheline on valguse na\u0308htavast osast see va\u0308ike killuke, mida na\u0308eme lainepikkusel 520\u2013570 nanomeetrit. Inimsilm on ko\u0303ige tundlikum just selle va\u0308rvuse suhtes ning seepa\u0308rast on kerge eristada ka rohelise varjundeid. Va\u0308rvusi aitavad tajuda kepikesed ja kolvikesed, mis asuvad meie silmas \u2013 valguse intensiivsusele on tundlikud kolvikesed, va\u0308rvusi ennast tajuvad kolme liiki kolvikesed, mida kombineeritakse sarnaselt va\u0308rviteleviisori po\u0303himo\u0303tetega (kuid sa\u0308a\u0308stan lugejat ja ega ma ole ka ise kuigi ha\u0308sti inseneriteaduses kodus). Silmadest u\u0308ksi na\u0308gemiseks ei piisa \u2013 vaja on ka aju, mis meie rakkudesse tuleva signaali o\u0303igesti dekodeerib ja annab ka\u0308skluse midagi roheliselt tunnetada. Nii na\u0308emegi rohelist va\u0308rvust. Seda muidugi juhul, kui oleme su\u0308ndinud nn normaalva\u0308rvina\u0308gemisega, aga meie keskel on ka inimesi, kelle silma ehitus on teistsugune ning see tingib ka nende teistsuguse va\u0308rvina\u0308gemisvo\u0303ime.1"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Inimesed ja loomaliigid na\u0308evad va\u0308rve erinevalt, kuigi silm ise on evolutsiooniliselt vana ja eri liikidel ka sarnase va\u0308limusega elund. Siiski erineb inimese va\u0308rvina\u0308gemise vo\u0303ime mao, a\u0308mbliku, kakulise, kassi vo\u0303i koera omast. Na\u0308iteks ei tasu koertele osta punast palli, sest koer ei ole vo\u0303imeline punast eristama, kuna koera silmas on vaid kahte tu\u0308u\u0308pi kolvikesi. Lisaks ei na\u0308e koerad ka rohelist va\u0308rvust. Mingem siis tagasi inimese va\u0308rvitaju ning edasi keele ja meele juurde."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Keel on see imeline vahend, mis vo\u0303imaldab meil oma mo\u0303tteid ja tundeid teistele teatavaks teha ja edasi anda. Keel on midagi enamat kui kommunikatsioonivahend, sest on ju loomadelgi omad kommunikatsioonisu\u0308steemid, millest teised loomad ning isegi inimesed aru saavad. Keelenu\u0308anssidesse tasub alati su\u0308veneda ja nende peale mo\u0303elda. Keel on meile abiks tajukogemuse va\u0308ljendamisel, sest igau\u0308hel meist on pisut erinev elukogemus, kuid keel annab meile vo\u0303imaluse na\u0308htustest u\u0308htemoodi ra\u0308a\u0308kida. Just aegade jooksul va\u0308lja kujunenud inimkommunikatsioon ja keele areng teevad vo\u0303imalikuks oma mo\u0303tete va\u0308ljendamise siin ja praegu, ja ka neile, kes elavad meist nii ruumilises kui ka ajalises mo\u0303ttes kaugel."}, {"text_idx": "#000008", "text": "2021. aasta kevadsemestril kogusid Tallinna u\u0308likooli erialasid lo\u0303imiva uuenduse o\u0303ppeaine projekti \u201eMis va\u0308rvi on armastus?\u201c (juhendajad Mari Uusku\u0308la ja Merilyn Meristo) tudengid va\u0308rviso\u0303nade assotsiatsioone kokku 248 eesti keelt emakeelena ko\u0303nelevalt inimeselt. Va\u0308rviso\u0303nale roheline antud vastused: mida suurem on kiri, seda rohkem inimesi seda seost nimetas."}, {"text_idx": "#000009", "text": "U\u0308heks heaks na\u0308iteks on rahvalaulude keel, milles leidub palju kujundeid: keel, mida ra\u0308a\u0308giti va\u0308ga ammu, kuid mille oleme ta\u0308napa\u0308eva keelde pa\u0308randuseks saanud. Keel on elav ja hingav organism, mis muutub ajas ja ruumis, kuid keeles kujunevad ajapikku va\u0308lja ka oma harjumused ja tavad. Nii oleme eesti keeles harjunud muru, lehti ja puid kirjeldama so\u0303naga \u201eroheline\u201c. Mo\u0303nes teises keeles vo\u0303ib aga rohelise so\u0303na hoopiski puududa. Na\u0308iteks vo\u0303ib tuua keeli, kus puudub eristus rohelise ja sinise vahel, aga ka musta, rohelise ja sinise vahel ning lisaks on keeli, milles u\u0308he so\u0303naga ta\u0308histatakse nii kollast, rohelist kui ka sinist."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Brent Berlini ja Paul Kay 1969. aastal avaldatud po\u0303hiva\u0308rvinimetuste evolutsiooniskeemi ja\u0308rgi hakatakse keeltes rohelist eristama alles pa\u0308rast seda, kui keeles on olemas so\u0303nad musta, valge ja punase jaoks. Sel ajaja\u0308rgul vo\u0303ib keeles olla veel nn liitkategooriaid. Seega ei pruugi roheline ta\u0308histada vaid meile tuntud rohelist va\u0308rvust, vaid vo\u0303ib endas sisaldada nii musti, siniseid kui ka kollaseid toone \u2013 ko\u0303ik so\u0303ltub konkreetse keele va\u0308rvisu\u0308steemi arengust.2 Kuidas see vo\u0303imalik on? Selgituseks mo\u0303ned na\u0308ited, mida vo\u0303ib leida wals.info keeletu\u0308poloogia kaartidelt, kust na\u0308eme, et Ts\u030caadis ko\u0303neldavas lele keeles vo\u0303i Brasiilias ko\u0303neldavas karaja\u0301 keeles ongi kasutusel liitkategooria kollane-roheline-sinine, samal ajal leidub keeli, kus u\u0308ks va\u0308rvinimetus ta\u0308histab liitkategooriat must-sinine-roheline, na\u0308iteks Paapua Uus-Guineas ko\u0303neldavates tifali, kwerka vo\u0303i folopa keeles, samuti Ghanas ja Elevandiluurannikul ko\u0303neldavates Aafrika keeltes.3"}, {"text_idx": "#000011", "text": "Alles XX sajandil on hakatud sinisel ja rohelisel keeleliselt vahet tegema ka jaapani ja ko\u0303mri keeles. Seega tehakse jaapani keeles ta\u0308napa\u0308eval vahet ao \u2019sinine\u2019 ja midori \u2019roheline\u2019 vahel ning ko\u0303mri keeles eristatakse va\u0308rvikategooriat gwyrdd \u2019roheline\u2019 kategooriast glas \u2019sinine\u2019. Kuna klassikalises ko\u0303mri keeles ta\u0308histas gwyrdd ko\u0303ige erksamat osa rohelisest ning glas ho\u0303lmas nii u\u0308leja\u0308a\u0308nud rohelise kui ka kogu sinise ning osa hallist, on keeleteadlastele huvitav see, et ta\u0308napa\u0308eva ko\u0303mri keele roheline on saadud gwyrdd\u2019i laienemise ning glas\u2019i kategooria kitsenemise teel. Sellised keelemuutused leiavad aset pika aja jooksul, kui piisav hulk inimesi hakkab mingit so\u0303na kasutama mingis konkreetses muutunud ta\u0308henduses. Selliseid n-o\u0308 laiemaid va\u0308rvikategooriaid leiame ka klassikalisest ladina keelest, mida va\u0308rviuurija peab ha\u0308sti tundma, et u\u0308hest keelest teise to\u0303lkida. Ka meie sugulaskeeles ungari keeles ta\u0308histas va\u0308rviso\u0303na ke\u0301k \u2019sinine\u2019 nii rohelist, sinist kui ka halli vo\u0303i sinakashalli va\u0308rvust (nt va\u0308ljendis ke\u0301k lo\u0301 \u2019sinine hobune\u2019 ta\u0308henduses \u2019hiirjas hobune\u2019, vrd tu\u0308rgi go\u0308k at). On po\u0303hjust arvata, et ungari keelde laenati so\u0303natu\u0308vi ke\u0301k turgi keeltest koos ta\u0308hendusega \u2013 seegi ta\u0308helepanek ilmestab veel kord keele muutumise fenomeni.4"}, {"text_idx": "#000012", "text": "Sinirohelisega on ka vastupidiseid juhtumeid ning neid ei tule otsida kaugelt, vo\u0303ime ja\u0308a\u0308da geograafiliselt Euroopa piiresse. Sinirohelise olemasolu keeltes ei ole u\u0308ldsegi nii haruldane na\u0308htus. Ka itaalia keeles, milles on ta\u0308napa\u0308eval kasutusel va\u0308hemalt kolm sinise kategooriat blu, azzurro ja celeste (kategooriaga ta\u0308histame eristust suurte va\u0308rvierinevuste vahel nagu eesti lilla ja roosa vo\u0303i kollane ja oranz\u030c), toimus sinise jaotumine eraldi kategooriaks alles hiljuti. XX sajandi alguses va\u0308lja antud itaalia keele murdekaartidelt puuduvad kaardid nii blu kui ka azzurro ja celeste kohta ning sinised leiame kaardi verde \u2019roheline\u2019 alt. Seega on po\u0303hjust arvata, et erinevalt ungari keelest toimus siin vastupidine areng: esmalt oli olemas roheline, seeja\u0308rel sai eraldi kategooriaks sinine, mis u\u0308htib ta\u0308pselt Berlini ja Kay evolutsioonilise va\u0308rvide keelde tulemise ja\u0308rjekorraga \u2013 kui keeles on va\u0308rvinimetus sinine, peavad selles keeles olema ka nimetused must, valge, punane, kollane ja roheline."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Korpuste po\u0303hjal on eesti keeles ko\u0303ige sagedasemad va\u0308rvinimetused must, valge, punane ja roheline. Rohelisel on muidugi mitu ta\u0308hendust, mis suurendab tekstides rohelise esinemissagedust. Eesti keeles on sinine ja roheline eri va\u0308rvid, kuigi piir nende vahel on ha\u0308gune ja tegelikkuses on raske ma\u0308a\u0308rata, millal saab sinakasrohelisest roheline vo\u0303i rohekassinisest sinine. Sageli ongi piiri to\u0303mbamine rohelise ja sinise vahel raske ja meelevaldne tegevus. Uurimisto\u0308o\u0308 ka\u0308igus on paljud paarid ko\u0303nelnud juhtumitest, et kui nad palusid abikaasal vo\u0303i elukaaslasel tuua neile sinist va\u0308rvi riideeseme, siis see, mille nad lo\u0303puks said, oli roheline, vo\u0303i vastupidi. Eesti keele ko\u0303nelejate piiri sinise ja rohelise vahel ei olegi katseliselt kindlaks tehtud. Samal ajal on eesti keeles rohkelt vo\u0303imalusi sinirohelisest ra\u0308a\u0308kimiseks: smaragd, tu\u0308rkiis, tu\u0308rkiissinine vo\u0303i tu\u0308rkiisroheline on vaid mo\u0303ned na\u0308ited, mis aina enam keeles juurduvad. Viimased uurimused inglise keele kohta on na\u0308idanud, et brittidel on enam levinud sinirohelise va\u0308rvi jaoks kasutusel turquoise, kuid ameeriklastel teal \u2013 ja\u0308llegi po\u0303hjust vaielda, kumb murre on parem, kuigi soovitan seda mitte teha. Murded ongi oma olemuselt erinevad."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Omaenda aastatepikkuse psu\u0308hholingvistilise uurimisto\u0308o\u0308 po\u0303hjal vo\u0303in o\u0308elda, et roheline on see va\u0308rvinimi, mis meenub peaaegu ko\u0303igile, kellel olen palunud nimetada nii palju va\u0308rve, kui ta teab. Tavaliselt on sellises katses va\u0308rviso\u0303nadel kindel ja\u0308rjekord: paljud alustavad oma loetelu so\u0303nadega punane, sinine, kollane, roheline, teised ja\u0308llegi sinine, punane, kollane, roheline. Seeja\u0308rel nimetatakse sageli musta ja valget ning alles seeja\u0308rel pruuni, halli, roosat, lillat ja oranz\u030ci, millele ja\u0308rgnevad mitmed liitso\u0303nad ja seguva\u0308rvid. Selline ja\u0308rjekord pole omane mitte ainult eesti keelele, vaid seda esineb mitmes Euroopa keeles (soome, ungari, ts\u030cehhi, itaalia, vene, la\u0308ti, leedu jm), millest ma andmeid olen kogunud. Eesti rohelise vasted on teistes keeltes ja\u0308rgmised: soome vihrea\u0308, ungari zo\u0308ld, inglise green, saksa gru\u0308n, vene \u0437\u0435\u043b\u0435\u0308\u043d\u044b\u0438\u0306, itaalia, hispaania ja portugali verde, prantsuse vert, tu\u0308rgi yesil, la\u0308ti zal\u0327a\u0304, leedu z\u030calia, poola zielony, ts\u030cehhi zelena\u0301 ja ladina viridis (so\u0303natu\u0308ve ta\u0308hendusest on saadud veel vis \u2013 \u2019jo\u0303ud\u2019 ja vir \u2013 \u2019mees, (inimene)\u2019)."}, {"text_idx": "#000015", "text": "La\u0308a\u0308ne kultuurides on rohelist peetud eelko\u0303ige kevade su\u0308mboliks, kuna ta\u0308rkav muru ja puhkevad pungad meenutavad meile taassu\u0308ndi, elu, viljakust, noorust ja kasvamist."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Nagu loetelus kasutatud tu\u0308vede hulk eri keeltes na\u0308itab, on rohelise so\u0303nal mitu pa\u0308ritolu. Piirdun siinkohal mo\u0303ne u\u0308ksiku so\u0303napa\u0308ritolu selgitamisega ja ja\u0308tan po\u0303hjalikumad ma\u0308rkused etu\u0308moloogidele mo\u0303nes teises kirjutises. Eesti roheline tuleb so\u0303nast \u201erohi\u201c muru ta\u0308henduses, kuigi paljude meie sugulasrahvaste keeltes, nt soome keeles, kasutatakse rohelise ehk vihrea\u0308 jaoks vana soome-ugri tu\u0308ve *wis\u030ca \u2019kibe\u2019, \u2019mu\u0308rk\u2019, \u2019sapine\u2019, mis on olemas ka eesti keeles so\u0303na \u201eviha\u201c \u2019sapp, sapine\u2019 kujul. Ungari zo\u0308ld\u2019i pa\u0308ritolu on ta\u0308pselt teadmata, kuid on po\u0303hjust arvata, et see vo\u0303ib olla laenatud indoeuroopa keelte iraani harust osseedi keelest, kus za\u0308lda\u0308 ta\u0308histas madalat murutu\u0308u\u0308pi. Ka ungari zo\u0308ld on ilmselt algselt ta\u0308hendanud muru, selleks leiame paralleele ungari la\u0308hisugulaskeeles mansi keeles. Vanainglise keelde laenati so\u0303natu\u0308vi gre\u0304ne (omadusso\u0303na), gre\u0304nian (teguso\u0303na) germaani keeltest, kus see ta\u0308histas kasvamist, o\u0303itsemist ja viljakust. Romaani keeltes on so\u0303natu\u0308ve verde pa\u0308ritolu teadmata, kuid on kindel, et seda kasutati just muru, puude ja lehtede va\u0308rvi kirjeldamiseks. Hoolimata eri keeltes kasutatavatest so\u0303natu\u0308vedest vo\u0303ib kindlalt va\u0308ita, et roheline on muru va\u0308rv, mis on seotud kasvamise ja viljakusega."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Kuigi rohelisel on keeltes u\u0308hesugune ta\u0308hendus, ei ole eri keelte ko\u0303nelejad u\u0308ksmeelel selles osas, milline on prototu\u0308u\u0308biteooriast la\u0308htuvalt rohelise parim na\u0308ide ehk nii-o\u0308elda ko\u0303ige rohelisem roheline. Prototu\u0308u\u0308bi teooria rajajaks peetakse Ameerika psu\u0308hholoogi Eleanor Roschi, kes leidis oma uurimisto\u0308o\u0308le tuginedes, et mo\u0303ned linnud on paremad lindude esindajad (va\u0308rvulised) kui teised (pingviin, jaanalind) ning mo\u0303ned mo\u0308o\u0308bliesemed on rahvakeeles rohkem mo\u0308o\u0308bel (laud, tool, diivan) kui teised (vaip, lauatelefon). Olen uurinud va\u0308rvinimede paiknemist va\u0308rviruumis just sellest seisukohast, millised on ko\u0303ige punasemad punased, ko\u0303ige kollasemad kollased ja ko\u0303ige rohelisemad rohelised ja saanud mo\u0303o\u0303dukat relativistlikku teooriat ehk Sapiri-Whorfi hu\u0308poteesi kinnitavad tulemused, et ka sugulaskeeltes vo\u0303ivad va\u0308rvide parimad esindajad esineda va\u0308rviruumis veidi nihkes ehk mitte paikneda samades va\u0308rviruumi punktides. Na\u0308iteks erinevad rohelise parimad na\u0308ited vene ja ts\u030cehhi keeles ehk teisiso\u0303nu: kui me to\u0303lgime vene \u0437\u0435\u043b\u0435\u0308\u043d\u044b\u0438\u0306 ts\u030cehhi so\u0303naga zelena\u0301 peaksime mo\u0303tlema, et need mo\u0303isted keeleliselt ta\u0308ielikult ei kattu \u2013 ts\u030cehhi zelena\u0301 on heledam ja kollakam kui vene \u0437\u0435\u043b\u0435\u0308\u043d\u044b\u0438\u0306."}, {"text_idx": "#000018", "text": "So\u0303nal \u201eroheline\u201c on eesti keeles mitu ta\u0308hendust. Roheline kuulub omadusso\u0303nade hulka nagu ikka ko\u0303ik omadust va\u0308ljendavad so\u0303nad. Va\u0308rviso\u0303nadele on iseloomulik see, et neid saab vajaduse korral ka nimiso\u0303na ta\u0308henduses kasutada, nt va\u0308ljaso\u0303it rohelisse vo\u0303i roheliste erakond. Omadusso\u0303nadele on iseloomulik asjade omaduste va\u0308ljendamine. Kuigi omadusso\u0303nade omandamist eesti lastekeeles su\u0308stemaatiliselt uuritud ei ole, on varasematest inglise lastekeele uuringutest teada, et lastele on va\u0308rvinimetuste omandamine keeleline kunsttu\u0308kk. 2019. aastal lastega tehtud uuring, kus neil paluti nimetada nii palju va\u0308rve, kui nad teavad, ning seeja\u0308rel na\u0308idatud va\u0308rvidele nimi anda, aga to\u0303endab, et va\u0308hemalt eesti lapsed on va\u0308rviso\u0303navara u\u0308limalt ha\u0308sti omandanud. Eesti lastekeele uurija Reili Arguse meelest on see seletatav sellega, et lapsevanemad ra\u0308a\u0308givad oma vo\u0303sukestega palju va\u0308rvidest ja nii saavad va\u0308rvinimed lastele kiirelt selgeks."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Enne kui ra\u0308a\u0308kida rohelise rohketest varjunditest, mida va\u0308ljendatakse kommunikatsioonis, oleks paslik teha va\u0308ike sissevaade va\u0308rviteooriasse ning vaadata, millistest komponentidest va\u0308rv koosneb. Kuna olen uuringutes valdavalt tuginenud Wilhelm Friedrich Ostwaldi va\u0308rviteooriale, kasutades va\u0308rvide nimetamise testides Ostwaldi va\u0308rvisu\u0308steemil po\u0303hinevaid Color-aidi va\u0308rvipabereid, siis la\u0308htun just sellest teooriast. Va\u0308rv koosneb selle ja\u0308rgi kolmest po\u0303hikomponendist: va\u0308rvitoonist (punane, roheline, sinine), heledusest-tumedusest (helelilla, tumehall) ning ku\u0308llastusest (erepunane, erksinine). Eesti keel on a\u0308a\u0308rmiselt rikas oma liitso\u0303namoodustuse poolest ja nii saame va\u0308rviso\u0303nadega moodustada liitso\u0303nu,5 millega ta\u0308histatakse heledamaid ja tumedamaid va\u0308rvitoone (nt helekollane, heleroosa, tumepruun, tumepunane) ning va\u0308rvide erksust vo\u0303i tuhmunud-ma\u0308a\u0308rdunud olekut. Lisaks saab eesti keeles moodustada liitso\u0303nu omadus- vo\u0303i nimiso\u0303nata\u0308iendiga, nt tuhkhall, sitikmust, taevasinine. Kuna rohelist leidub meie u\u0308mber kevadest su\u0308giseni looduses va\u0308ga palju, on eesti keeles ka lo\u0303putult rohelise kirjeldamise so\u0303nu \u2013 igau\u0308ks neist so\u0303nadest ma\u0308rgib mingit rohelise erilist varjundit. Toon siin va\u0308lja vaid mo\u0303ned toredad va\u0308rvinimed, mille olen oma uurimisreisidel kokku kogunud."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Paljud rohelist sisaldavad liitso\u0303nad on saadud vo\u0303rdluse teel mo\u0303ne loodusobjektiga: aiaroheline, rohuroheline, kevadise rohu roheline, oraseroheline, leheroheline, lehekonnaroheline, liivaroheline, kuuseroheline, samblaroheline, dz\u030cungliroheline, ko\u0303duroheline, mereroheline, metsaroheline, ma\u0308nniroheline, oliivroheline, sinepiroheline, o\u0303unaroheline, poriroheline, vesiroheline, vetikaroheline. Samuti sobivad vo\u0303rdlusaluseks tehislikud objektid, nt mu\u0308rkroheline, mu\u0308rgiroheline, so\u0303duriroheline, potiroheline (ilmselt tuletatud vo\u0303rdluses potisinisega), pudeliroheline, tankroheline. Hinnangulised on va\u0308rvinimed nagu ilus roheline, kole roheline, normaalne roheline, tavaline roheline, keskmine roheline, vastik roheline, ro\u0303o\u0303muroheline, vo\u0303ltsroheline, lisaks neile kombineeritakse rohelise juurde temperatuuriso\u0303nu, nagu soe roheline, ku\u0308lm roheline, jahe roheline ning alati saab eesti keeles moodustada va\u0308rviliitso\u0303na kas- vo\u0303i jas-tuletisega, nt sinakasroheline, hallikasroheline, mustjasroheline. Ko\u0303ik huvilised vo\u0303ivad osaleda u\u0308hes va\u0308rvide nimetamise ma\u0308ngus, kus saab ennast proovile panna kokku 606 va\u0308rvitooni ja -varjundi nimetamisel (/lang/ee). See aga ei ta\u0308henda, et ko\u0303iki 606 va\u0308rvi tuleks nimetada (ja see on ka vo\u0303imatu) \u2013 oma panuse teaduse tegemisse vo\u0303ib anda ka vaid ku\u0308mnele va\u0308rvile nime andes."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Loetelusid vaadates na\u0308eme, et va\u0308rvinimed on juba oma olemuselt metafoorsed. U\u0308tleme ku\u0308ll o\u0303unaroheline, aga keegi pole kunagi seda va\u0308rvi o\u0303unu na\u0308inud, ometi teame ta\u0308pselt va\u0308rvi ta\u0308histajat, kui juhtume ta\u0308naval o\u0303unrohelist autot vo\u0303i so\u0303branna seljas o\u0303unrohelist kampsunit na\u0308gema. Eriti palju kasutatakse seesuguseid metafoorseid va\u0308rvinimesid moe- ja disainito\u0308o\u0308stuses. Erinevalt a\u0308a\u0308rmiselt levinud arusaamast, et mehed ja naised ra\u0308a\u0308givad va\u0308rvidest erinevalt, ei ole meil katsetes statistilisi erinevusi o\u0303nnestunud leida. Naised on tavaliselt lihtsalt meelsamini no\u0303us katsetes osalema.6"}, {"text_idx": "#000023", "text": "Koosto\u0308o\u0308s Lausanne\u2019i u\u0308likooli psu\u0308hholoogidest uurimisru\u0308hmaga oleme uurinud ka seda, millist emotsiooni va\u0308rvid kannavad. Teame, et emotsiooni ja va\u0308rvi seosed on u\u0308le maailma ko\u0303neldavates keeltes ja kultuurides sarnased. Na\u0308iteks kollast seostatakse valdavalt ro\u0303o\u0303mu, punast armastusega. Rohelisega seostub 63% eesti keeles vastanutest rahulolu, millele ja\u0308rgnevad emotsioonidest ro\u0303o\u0303m, huvi, kergendus ja mo\u0303nu. 7"}, {"text_idx": "#000024", "text": "Eesti keele assotsiatsiooniso\u0303naraamatust,8 mida koostatakse eesti keele instituudis, saame teada, et esimene seos, mis meil rohelisega meelde tuleb on muru \u2013 290 vastajast nimetas seda 51. Nimetati veel rohi (36 vastust), punane (28), kollane (20), tee (14), sinine (13), va\u0308rv (10), aas (9) ja loodus (8). U\u0308leja\u0308a\u0308nud seoseid nimetati va\u0308hem kui 8 korda. Praegu on meie uurimisru\u0308hmal pooleli katse, kus palume nimetada kolm so\u0303na, mis seostub mo\u0303ne va\u0308rvinimega \u2013 ehk saame nii ka\u0308tte rohkem seoseid. Ku\u0308simustikest na\u0308htub ka, et sageli seostub va\u0308rviso\u0303naga teine va\u0308rviso\u0303na (vaata joonist)."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Peale va\u0308rvitooni on rohelisel veel teisigi ta\u0308hendusi, po\u0303hiliselt kasutatakse rohelist sel juhul nimiso\u0303nana. Roheline vo\u0303ib osutada noorusele, nt noor, naiivne vo\u0303i elukogemuseta inimene va\u0308ljendis \u201eoleme veel noored ja rohelised\u201c. Nooruse va\u0308rvina on roheline kasutuses paljudes keeltes, inglise keeles on ka va\u0308ljend nooruslikkuse kohta, mida kasutatakse vanemas eas nooruslike inimeste puhul \u2013 a green old age."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Kuigi rohelist peetakse u\u0308ldiselt rahulolu ja ro\u0303o\u0303mu va\u0308rviks, kasutatakse seda fraseologismides ka seoses ebameeldivate tunnetega. Ilmselt tuleneb see seosest sapiga (vt rohelise pa\u0308ritolu). Eesti keeles o\u0308eldakse \u201eennast roheliseks vihastama\u201c vo\u0303i \u201evihast roheline olema\u201c ning \u201ekadedusest roheliseks minema\u201c, sama kehtib inglaste puhul (green with envy), sakslastel la\u0308heb vihast silme ees kollaseks ja roheliseks (gru\u0308n und gelb vor den Augen); itaallased va\u0308rvuvad roheliseks nii vihast (farsi verde per la rabbia), kadedusest (diventare verde per l\u2019individia) kui ka hirmust (essere verde per la paura)."}, {"text_idx": "#000027", "text": "\u201eRohelisega\u201c va\u0308ljendatakse keskkonda ja ja\u0308tkusuutlikkust propageerivaid liikumisi vo\u0303i nende pooldajaid, nt roheline olema, roheliselt mo\u0303tlema, roheline liikumine, roheline eluviis, roheline ideoloogia, roheline energia, roheline partei, roheline erakond, roheline punkt, roheline harta, roheline pealinn vo\u0303i roheline raamat. Rohelise kasutus nendes va\u0308ljendites on meile arusaadav ning selle moodustusmalli kasutamine suurendab ka selle so\u0303na sagedust tekstides ja korpustes (nagu vo\u0303is na\u0308ha juba eespool avaldatud va\u0308rvinimede esinemissagedusest). Rohelise liikumise teoreetilised ideed on u\u0308pris noored. U\u0308ks esimesi raamatuid, mis o\u0308koloogilisele kriisile ta\u0308helepanu juhtis, oli Rachel Carsoni \u201eHa\u0308a\u0308letu kevad\u201c. Roheline liikumine ehk o\u0308koliikumine sai alguse 1970ndatel aastatel. Tihti ra\u0308a\u0308gitakse ka rohelisest elamisviisist, mida vo\u0303ib keeles kasutada su\u0308nonu\u0308u\u0308mselt va\u0308ljenditega sa\u0308a\u0308stlik eluviis ja ja\u0308tkusuutlik areng. Termin rohepesu aga ta\u0308hendab o\u0308koeksitamist \u2013 keskkonnavaenuliku tegevuse, mida sageli kasutavad suurkorporatsioonid, esitamist u\u0308hiskonnale heateona. Tegelikkuses ja\u0308a\u0308dakse endiselt vanade kommete juurde, kasutades keskkonnavaenulikku vo\u0303i ja\u0308tkusuutmatut tehnikat vo\u0303i tehnoloogiat ning rohepesu kasutatakse vaid reklaamitrikina.9"}, {"text_idx": "#000028", "text": "Rohelisest kui su\u0308mbolist vo\u0303ime ra\u0308a\u0308kida nii mineviku kui ka ta\u0308napa\u0308eva ida- ja la\u0308a\u0308nekultuurides. Roheline on olnud nii hea kui ka kurja su\u0308mbol. Kuna looduses leidub nii palju rohelist, on roheline eluks Maal va\u0308ltimatult vajalik. Just ta\u0308nu sellele on rohelisel palju positiivseid ta\u0308hendusi."}, {"text_idx": "#000029", "text": "La\u0308a\u0308ne kultuurides on rohelist peetud eelko\u0303ige kevade su\u0308mboliks, kuna ta\u0308rkav muru ja puhkevad pungad meenutavad meile taassu\u0308ndi, elu, viljakust, noorust ja kasvamist. Vanas Kreekas peeti rohelist viljakuse su\u0308mboliks. Rohelist tuntakse ta\u0308nu positiivsele su\u0308mboolikale paljudes kultuurides. Po\u0303hilised rohelisega seotud su\u0308mbolid on loodus, keskkond, armastus, tervis, (igavene) elu, ku\u0308llus, ro\u0303o\u0303m, vabadus, tasakaal, rahu ja tarkus. Samuti arvatakse, et rohelisel on tervendav mo\u0303ju \u2013 so\u0303itke na\u0308dalavahetuseks linnamelust a\u0308ra maale ning saategi tubli annuse tervistavat positiivsust. Ajalooliselt on rohelist positiivseks peetud paljudes kultuurides: Jaapanis, keldi traditsioonis, Iirimaal, mauridel jt rahvaste juures. Moslemitel on roheline koos valgega prohvet Muhamedi lemmikva\u0308rvid. Paradiisi kujutatakse islamis rohelise aiana ja seeto\u0303ttu kasutatakse rohelist rohkelt islami usku riikide lippudel, nt Iraan, Bangladesh, Pakistan.9"}, {"text_idx": "#000030", "text": "La\u0308a\u0308ne-Euroopas oli kombeks kanda o\u0303ukondlikel kevadrituaalidel tihti rohelist ning sellest sai nooruse ja ka armastuse va\u0308rv. Rohelise mo\u0303ju oli nii suur, et kunstnikud riietasid rohelisse noori viljakaid naisi. Jan van Eyck on kujutanud oma maailmakuulsal maalil \u201eArnolfini abielupaar\u201c (u 1435) naist pudelrohelises kleidis. Palju sajandeid na\u0308gid kunstnikud vaeva, et saada rohelist pigmenti, mis oleks sama pu\u0308siv nagu teised va\u0308rvid. Aegade jooksul tekkisid ka oma lemmikud. E\u0301meraude ehk smaragdroheline oli Paul Ce\u0301zanne\u2019i u\u0308ks lemmikva\u0308rvidest, rohelise hallikat varjundit kasutas art de\u0301co kunstnik Tamara de Lempicka.10 Samuti vo\u0303ib o\u0308elda, et rohelisearmastus ei ole kuhugi kadunud. Pantone \u2013 mille va\u0308rvide ja\u0308rgi elavad nii moeto\u0308o\u0308stus, tootedisainito\u0308o\u0308stus, tru\u0308kito\u0308o\u0308stus kui ka muud to\u0308o\u0308stus- ja disainiharud \u2013 valib igal aastal va\u0308lja oma aasta va\u0308rvi. 2013. aasta va\u0308rviks oli smaragdroheline (ingl emerald), 2017. aasta va\u0308rviks aga greenery, mida vo\u0303iks ehk to\u0303lkida roheluseks."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Rohelisest on saanud niivo\u0303rd vo\u0303imas su\u0308mbol, et me selle kasutust keeles ja kultuuris enam ei ma\u0308rkagi. Ometi on hea teada, et alles 1914. aastal vo\u0303eti San Francisco haiglas esimest korda kasutusele roheline kirurgikittel. Ta\u0308napa\u0308eval valmistatakse meditsiinito\u0308o\u0308tajate riietust mitmes va\u0308rvitoonis rohelistest kangastest. Po\u0303hjuseks on just seesama rahuliku ja positiivsena mo\u0303juv toon, mis tasakaalustab punast ning annab operatsioonitoas kirurgi silmadele puhkust.9"}, {"text_idx": "#000032", "text": "Eurovisioni lauluvo\u0303istlusest on meile tuntuks saanud green room\u2019i ehk rohelise toa mo\u0303iste. See nimetus pa\u0308rineb Londonist, kus Saint Jamesi kirikus on roheline tuba, kuhu minnakse siis, kui vajatakse abi ja tahetakse olla omaette. Alates 1678. aastast on Inglismaa teatrites alati olnud green room, mille seinad ongi va\u0308rvitud rahustavalt roheliseks, et na\u0308itlejad saaksid seal enne lavale minekut na\u0308rve rahustada."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Rohelist on ajalooliselt seostatud ka kapriissuse, mu\u0308rgi ja kurjusega ning selle arusaama alged pa\u0308rinevad antiik\u00adajast, kui vanakreeka filosoof Platon pakkus va\u0308lja, et rohelist vo\u0303iks saada punase ja musta segamisel. Antiikrahvastele omaselt paigutati punane ja roheline nn keskmiste va\u0308rvide hulka musta ja valge vahel.10"}, {"text_idx": "#000034", "text": "Nii kunstnikud kui ka ro\u0303ivato\u0308o\u0308stus na\u0308gid sajandeid vaeva, et rohelist va\u0308rvi kokku segada, kuna sinise ja kollase va\u0308rvuse segamist ei tuntud vo\u0303i ei soositud. Rohelise saamiseks kasutati eri taimi: musta leedrit, va\u0308rvireseedat, kollast vo\u0303humo\u0303o\u0303ka, hapuoblikat, hobumadarat, verevat so\u0303rmku\u0308barat jne. Eri andmetel oli selliseid taimi ligi 50. Keskaegsetel ro\u0303ivava\u0308rvalitel, kes to\u0308o\u0308tasid gildides, millele olid omased mitmed piiranguid, ei tohtinud u\u0308hes ja samas gildis rohelist kokku segada, kuna u\u0308htede pa\u0308rusmaaks olid mustad ja sinised va\u0308rvused, teised to\u0308o\u0308tasid aga punase ja kollasega. Kuid peale taimede kasutati rohelise saamiseks ka keemilisi u\u0308hendeid, millest mo\u0303ni osutus surmavalt mu\u0308rgiseks. U\u0308heks selliseks va\u0308rviks oli nn Scheele roheline (selle avastaja Carl Wilhelm Scheele ja\u0308rgi), oma olemuselt mu\u0308rgise arseeni ja a\u0308a\u0308dikhappe u\u0308hend, millega va\u0308rviti XIX sajandil rohelise populaarsuse to\u0303ttu tapeete. Rohelise tapeedi armastus sai ilmselt saatuslikuks ka St. Helena saarele pagendatud Napoleon Bonaparte\u2019ile, kelle surma po\u0303hjusena kahtlustatakse samuti arseenimu\u0308rgitust.10"}, {"text_idx": "#000035", "text": "Rohelise pahupoole kohta leidub legende ja uskumusi alates XII sajandist, kui rohelist kujutati kuratliku vo\u0303i deemonliku va\u0308rvina. Ilmselt olid selle u\u0308heks po\u0303hjuseks vastuolud kristlaste ja moslemite vahel ning aset leidnud ristiso\u0303jad. Shakespeare\u2019i ajal ei soovinud na\u0308itlejad laval kanda rohelist, kuna see ta\u0308histas halba ennet ning see uskumus pu\u0308sis XIX sajandini. Vassili Kandinsky on aga kirjutanud rohelisest nii: \u201ePuhas roheline on ko\u0303ige nu\u0308ristavam vo\u0303imalik va\u0308rv. Roheline on nagu hea tervise juures olev paks lehm, kes lesib tardunult, suutes vaid ma\u0308letseda ja oma rumalate ilmetute silmadega maailma vaadata.\u201c"}, {"text_idx": "#000036", "text": "O\u0308eldakse, et ilu on vaataja silmades. Kaldun siiski arvama, et eestlastele seostub roheline ta\u0308rkava loodusega, mida siinsel po\u0303hjamaal talvekuudel taga igatsetakse ning mille looduses na\u0308gemisega meie vaim virgub ja ta\u0308rkab, et saaksime suvisel ajal ta\u0308ie jo\u0303uga toimetada."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Mari Uusku\u0308la on psu\u0308hholingvist, Tallinna u\u0308likooli humanitaarteaduste instituudi lingvistika ja to\u0303lketeaduse dotsent."}, {"text_idx": "#000043", "text": "7 Millist emotsiooni va\u0308rvid kannavad?"}, {"text_idx": "#000046", "text": "Kui sulle meeldis see postitus jaga seda oma so\u0303pradega"}]