[{"text_idx": "#000000", "text": "Meie kunstisadama leiab po\u0303hjaranniku veerelt, roheliste metsade, karastavate ja\u0308rvede, jo\u0303gede ja mere vahelt.Me va\u0308a\u0308rtustame head atmosfa\u0308a\u0308ri, mis ei kuma pelgalt aknast paistvas ja maalidele konkurentsi pakkuvas meres, vaid ka selgelt tajutavas vabaduses ja enesekindluses. Hoolime looduse- ja keskkonnahoiust, mis va\u0308ljendub la\u0308bivalt na\u0308ituste ja su\u0308ndmuste korraldamisel valitud teemades."}, {"text_idx": "#000001", "text": "Viinistu on vana rannaku\u0308la Po\u0303hja-Eestis Pa\u0308rispea poolsaare kirderannikul. Viinistu inimesed loevad oma ku\u0308la su\u0308nniajaks aastat 1372, sest sellest aastast on pa\u0308rit u\u0308rik Tallinna Linnaarhiivist, kus ra\u0308a\u0308gitakse Viinistu kalurist-Wynest vischer\u201dist. Ja\u0308rgmine teade 1542.aastast nimetab kahte talupoega - Mathias u. Peter, bauern im dorpe tho Wintze (Mathias ja Peter, talupojad Wintze ku\u0308last). Need on esimesed Viinistu mehed, kelle nimed teada on.\u200dAegade jooksul on ku\u0308la nimi olnud Wynis, Wijnies, Winisto, Winist, Winnist, Winnistpa\u0308a\u0308, Winistu, Winisto. Praegune nimekuju on 19. sajandi keskpaigast.Rahvapa\u0308rimuse ja\u0308rgi olevat Viinistu ku\u0308la esimesed asukad tulnud Soomest - Suursaarest. Need olnud kaks venda - Heikki ja Aadu. Vennakesed otsustanud siin, kolmest ku\u0308ljest merega piiratud neemel, kodu rajada, ent polevat tahtnud va\u0308ga la\u0308hestikku elada. Heikki ehitanud talu ku\u0308la loodeotsa, Aadu asunud elama kagu poole. Ta\u0308napa\u0308evani on Viinistul kaks ku\u0308laotsa- Heigiots ja Aaduots, viimast on nimetatud varem Aadu naise Sohvi ja\u0308rgi ka Sohviotsaks. Hiljem olevat vendadele ja\u0308rele tulnud kolmas veli Akseli ja Viinistule talude seas seas on ta\u0308nini Heigi, Aadu ja Aksli. Heigiotsa kutsutakse ka Tont-ku\u0308laks, Aaduotsa Sadamneeme ehk Pleuna (Plevna) linnaga. Ku\u0308la keskele ja\u0308a\u0308b Sunima\u0308gi, kahe kilomeetri pikkuse ta\u0308navku\u0308la su\u0308da.Administratiivselt kuulub Viinistu ku\u0308la koosseisu kaks saart: ku\u0308last 4.5 km kaugusel olev Mohni, mis veetleb ku\u0308lastajaid oma vaheldusrikka maastiku ja mitmekesise taimestikuga, ning Aaduotsa lo\u0303ppu ja\u0308a\u0308v tilluke metsane Haldi saar."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Ehki Viinistu on ammustest aegadest kalurite ku\u0308la, pani minevikuaegade Viinistu tuntusele ja jo\u0303ukusele aluse salakaubavedu. Esmalt oli salakaubaks sool, mida veeti purjepaatidega juba enne Krimmi so\u0303da, hiljem oli selleks ka riidekaup ja tuletikud. Paar aastaku\u0308mmet enne I maailmaso\u0303da muutus salakaubaks Saksa piiritus, mida toodi Meemelist. So\u0303ja ajal tegevus vaibus, sai aga uut hoogu, kui 1919. aastal kehtestati Soome nn kuiv seadus. La\u0308a\u0308nemerest sai Viinameri ja rahvusromantiline Soome sild sai kahe so\u0303ja vahelisel ajal plekist kuju. Ometi ei peetud salaviinaa\u0308ri tavamoraalis kuriteoks ja Viinistu mehed teenisid piirituseveoga nii ha\u0308sti, et peagi osteti mootorpurjekaid, seeja\u0308rel aurikuid. Keelatud ma\u0308rjuke toimetati kohale va\u0308lisriigi lipu all. Hoolimata sellest, et piirituselastid ei jo\u0303udnud alati sihtkohta - palju kanget kraami heideti valvelaevu ma\u0308rgates u\u0308le parda, palju tulivett konfiskeeriti ja mehed istusid \u201cpulkije taga\u201d nii Tallinnas kui Helsingis -, teeniti raha, millest jagus enda tarbeks, aga ka Tuleto\u0303rje Seltsimaja ja ku\u0308lale oma kooli ehitamiseks. Jo\u0303ukusest ko\u0303neles seegi, et ku\u0308las oli juba tollal oma telefonikeskjaam ja 46 telefoni."}, {"text_idx": "#000003", "text": "\" Viinistu on esmamainitud 1372. aastal. Ku\u0308lal on olnud ha\u0308id ja halbu aegu. Viimase ilmaso\u0303ja ajal kaotas ku\u0308la kakskolmandikku oma elanikest. Ta\u0308napa\u0308eval pakuvad Viinistu mitmekesine loodus, aja-ja kultuurilugu keskkonda loometegevuseks ja puhkust ilmaka\u0308rast. Kui Viinistul o\u0303nnestub nende ettevo\u0303tmistega pakkuda siinsele Lahemaa ilule nii omarahva kui ka la\u0308hemalt ja kaugemalt tulijate jaoks lisaelamusi, siis on ju va\u0308ga tore. Selle nimel on hea meel tegutseda.\"\u2013 Jaan Manitski"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Viinistu ku\u0308las on kaks linnuvaatlustorni, mis asuvad umbes kilomeetri jalutuska\u0308igu kaugusel sadamast."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Purekkari neem on mandri-Eesti ko\u0303ige po\u0303hjapoolseim punkt1,5 km pikkune kivine ja ra\u0308ndrahnurohke neem asub Lahemaa rahvuspargis Pa\u0308rispea poolsaarel. Neem lo\u0303peb va\u0308ikese saarega, kuhu pa\u0308a\u0308seb vaid siis, kui vesi on madal. O\u0303itsemise ja su\u0308gisese viljumise ajal pu\u0308u\u0308avad pilku okkalised po\u0303o\u0303sad - kurdlehised roosid. Su\u0308gisel vo\u0303id seal kohata palju ra\u0308ndlinde. Neeme la\u0308hedal asuvad endised so\u0303java\u0308erajatised ning RMK telkimisala. Parklasse viiv tee on kitsas ja suure bussiga sinna ei pa\u0308a\u0308se."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Endised so\u0303java\u0308erajatised va\u0308a\u0308rivad avastamist u\u0308le kogu poolsaare!"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Mohni on saar Eru lahe kirdeku\u0308ljes, Viinistu rannikust 4,5 km kaugusel, mille pindala on 62,5 ha. Saar asub Lahemaa rahvuspargi territooriumil."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Viinistu Kunstisadam otsib suvehooajaks unistuste meeskonda!"}]