[{"text_idx": "#000001", "text": "Kirjutasin juba aastal 2005 (Eesti Pa\u0308evaleht 26.11.2005): \u201eKas to\u0303esti on vo\u0303imalik Eestist turismigrupiga Iraani so\u0303ita ning sealt ka elusalt ja tervelt tagasi tulla? Niimoodi mo\u0303tleb suur osa eestlasi, sest kahjuks on rahvusvaheline meedia meile sellest maast vale pildi maalinud. Tundub, et enamik uudiseid islamimaailma kohta jo\u0303uavad meie ajakirjandusse USA ja Iisraeli kaudu ning peegeldavad ainult nende riikide poliitilisi seisukohti. Inimestele on loodud mulje, et tegemist on u\u0308limalt ohtliku riigiga ja sinna ei maksa normaalsel inimesel ku\u0308ll so\u0303ita.\u201c"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Nu\u0308u\u0308d on poliitiline olukord veidi muutunud ning la\u0308a\u0308neriikide seisukohad Iraani suhtes leebunud. Veel mo\u0303ni aasta tagasi katkestasime Iraani reiside korraldamise, sest o\u0303hus rippus Iisraeli ru\u0308nnak Iraani tuumaobjektidele. Nu\u0308u\u0308d on juudid ja ameeriklased maha rahunenud ja ka\u0308es on just o\u0303ige aeg selle imelise maaga tutvumiseks ja Iraani reisiks, enne kui piirkonnas ja\u0308rgmine jama algab (ja see algab varem vo\u0303i hiljem kindlasti). Iraani tuleb minna seepa\u0308rast, et seal on Eestist ta\u0308iesti erinev loodus, ajalugu, kultuur ja usk. Ko\u0303ige selle kohta vo\u0303ime muidugi lugeda raamatutest, kuid oma silmaga na\u0308ha, oma ko\u0303rvaga kuulda ja oma ninaga haista on hoopis midagi muud. Iraanis on erilaadsed ma\u0308ed (Damavand 5604 m), ko\u0303rbed (eriti soolako\u0303rbed) ning muidugi omapa\u0308rane kultuur ja inimesed."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Iraan on rahvastiku poolest va\u0308ga mitmekesine \u2013 umbes kaks kolmandikku elanikkonnast ko\u0303neleb iraani keeli (pa\u0308rsia, kurdi, giliani, luuri, tadz\u030ciki, beluts\u030ci jt), u\u0308ks viiendik turgi keeli (aserbaidz\u030caani, turkmeeni) ning umbes pool miljonit on ka araablasi. Lisaks islamikultuurile on Iraanis sa\u0308ilinud ka veidi iidseid zoroastristide traditsioone. Iraani suurimaks plussiks on vo\u0303imalus na\u0308ha iidset Pa\u0308rsia kultuuri. Oleme palju kuulnud araabia kultuurist, kuid teame va\u0308he Pa\u0308rsiast. Araabia ko\u0303rgetasemeline kultuur jo\u0303udis Euroopasse juba 1400 aastat tagasi. Oleme ikka arvamusel, et tegemist on araablaste kultuuriga, aga tegelikult on selle taga Vana-Pa\u0308rsia kultuur. Sel ajal kui ta\u0308napa\u0308evase Iraani territooriumil loodi ha\u0308mmastavaid arhitektuurilisi, kirjanduslikke ja kunstilisi saavutusi, elasid araabia ho\u0303imud veel telkides ja kasvatasid kaameleid. Alles sajandeid hiljem vo\u0303tsid araablased pa\u0308rslastelt u\u0308le iidse kultuuri ja levitasid seda ka Euroopasse."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Iraani rahvad suhtuvad ka ta\u0308napa\u0308eval araablastesse pisut u\u0308leolevalt, nimetades neid ra\u0308pasteks ja la\u0308rmakateks. Pa\u0308rslased omakorda vo\u0303tsid araablastelt u\u0308le islamiusu ning muistne Pa\u0308rsia on ta\u0308napa\u0308eval u\u0308sna rangete usukommetega Iraani Islamivabariik. Teatavasti jagunevad moslemid kaheks suuremaks grupiks (sunniidid ja s\u030ciiidid), Iraanis elavad peamiselt s\u030ciiidid. See on ka ainukene islamiriik, kus s\u030ciiidid on u\u0308lekaalus (93% rahvastikust). Viimasel ajal kuuleme u\u0308ha sagedamini sunniitlike a\u0308a\u0308rmusru\u0308hmituste tegemistest (ISIS, Al Qaidah jt), kuid s\u030ciiitlikest a\u0308a\u0308rmuslastest pole kuulda olnud. Uudistest kuuleme s\u030ciiitidest ainult siis, kui sunniidid neid Iraagis ja Su\u0308u\u0308rias tapavad. Kuna sunniitidel pole Iraanis mingisugust mo\u0303juvo\u0303imu, puuduvad seal ka suuremad usutu\u0308lid ja riik on turvaline. Turvalisust lisab ka demokraatia puudumine, sest igasugused diktatuuririigid on turistile terrorismi ja ta\u0308navakuritegevuse seisukohalt oluliselt turvalisemad kui demokraatlikud riigid."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Iraani kaupmehed ei ole nii pealetu\u0308kkivad kui na\u0308iteks araablased vo\u0303i hindud, po\u0303hjamaade turistidel on sealsetel turgudel palju rahulikum jalutada ning ka pru\u0308gi on va\u0308hem. Iraani toidud on ku\u0308llaltki maitsvad, kuid teravaid toiduelamusi sealt otsida ei tasu. Teravaid elamusi vo\u0303ib aga leida, u\u0308ritades riiki kaasa tuua, kohapealt otsida vo\u0303i tarbida alkohoolseid jooke. Sellistel juhtumitel vo\u0303ib kogeda kepihoope vo\u0303i vanglat ning riigist va\u0308ljasaatmist. Kogu Iraani Islamivabariigi territooriumil on keelatud alkoholi tarbimine. See ta\u0308hendab, et alkohoolseid jooke ei mu\u0308u\u0308da u\u0308heski poes ega baaris ning ka turistidele ei tehta erandeid. Sellel seadusel on ainult u\u0308ks erand \u2013 Bushehri tuumaelektrijaama territoorium. Seal to\u0308o\u0308tavatele Venemaa kodanikele on Iraani valitsus teinud erandi, sest elektrijaama ei ole vo\u0303imalik muidu ka\u0308igus hoida."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Seevastu mittealkohoolsete jookide valik on seal piisavalt lai \u2013 airaanist (hapupiimajook) sidrunimaitselise o\u0303lleni (0,00%). Ku\u0308mmekond aastat tagasi Iraanis ka\u0308ies ei suutnud ma seal isegi parimates hotellides ja restoranides mitte mingisugust kohvi leida, kuid viimastel aastatel on kvaliteetset kohvi juba paljudes kohtades. Tundub, et kuni viimase ajani kuulusid ka kohvimasinad strateegiliste kaupade hulka, mida la\u0308a\u0308neriigid ei lubanud Iraanile tema tuumaprogrammi pa\u0308rast mu\u0308u\u0308a. Lisaks mo\u0303ningaid Eesti mehi ha\u0308irivale pidevale karskusele peavad turistid arvestama ka sobiliku riietusega. Naisturistid peavad kandma ra\u0308tikut ja olema kombekalt kinni kaetud, et va\u0308ltida probleeme avalikes kohtades ja probleemidele ja\u0308rgnevaid karistusi. Lu\u0308hikesi pu\u0308kse kandvaid meesturiste aga ei karistata, neid peetakse lihtsalt homoseksualistideks. Kui ka\u0308ituda kohalike reeglite ja\u0308rgi ja mitte no\u0303uda oma reegleid vo\u0303o\u0303ral maal, siis on Iraani inimesed erakordselt so\u0303bralikud ja ku\u0308lalislahked."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Esimesel korral Iraani ku\u0308lastades sattusin Tabrizi, mis on Po\u0303hja-Iraani suurim linn ja Aserbaidz\u030caani provintsi pealinn ning domineerivaks rahvuseks on selles piirkonnas aserid. Paljurahvuselise Iraani elanike vo\u0303o\u0303rkeeleoskus pole just ko\u0303ige parem, kuid aseritega suheldes saab ka tu\u0308rgi keelega ilusti hakkama. Hommikul tahtsin hotelli juurest taksoga raudteejaama so\u0303ita ning peatasin mo\u0308o\u0308daso\u0303itva takso. Kahjuks ei osanud selle juht so\u0303nagi inglise keelt ning ta\u0308nu viletsale tu\u0308rgi keelele ei suutnud ma ka tu\u0308rgi keeles oma soovi va\u0308ljendada. Sama lugu kordus ka ja\u0308rgmiste taksodega ning lo\u0303puks seisis ta\u0308nava a\u0308a\u0308res terve rivi taksosid. Hakkasid kogunema ka mo\u0308o\u0308duvad jalaka\u0308ijad, kes ko\u0303ik tahtsid aidata, kuid ei osanud samuti inglise keelt. Lo\u0303puks leidus u\u0308ks taibukas ha\u0308rra, kes kutsus mu mo\u0303ne sammu kaugusel asuva telefoniputka juurde, lasi mu\u0308ndi automaati, helistas oma tu\u0308trele ja ulatas mulle telefonitoru. Ra\u0308a\u0308kisin va\u0308ga head inglise keelt ko\u0303nelevale neiule oma soovist ja andsin telefonitoru uuesti tema isale. Ta kuulas tu\u0308tre jutu a\u0308ra ja ra\u0308a\u0308kis saadud info edasi taksojuhile, kes seeja\u0308rel koos minuga raudteejaama poole kihutas. Ko\u0303ik see meenutas miljonima\u0308ngu, kus ko\u0303ne so\u0303brale toob vahel rohkem kasu kui arvuka publiku arvamus."}, {"text_idx": "#000008", "text": "U\u0308ks teine kord la\u0308ksime Isfahanis o\u0303htul grupiga kohalikku kohvikusse. Nautisime meeldivat interjo\u0308o\u0308ri, erinevaid teesorte ja mahedat muusikat. Tegemist oli va\u0308ga intelligentse grupiga (nagu sellistel reisidel ikka) ning mingil hetkel u\u0308tles u\u0308ks grupi liikmetest, et see muusika ko\u0303lab nii Arvo Pa\u0308rdi moodi. Seepeale la\u0308ksin baari omaniku juurde ja palusin na\u0308idata CD u\u0308mbrist. Ta ei pidanud plaadiu\u0308mbrist otsima ja u\u0308tles mulle kohe, et see on Eesti helilooja Arvo Pa\u0308rt."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Oma u\u0308mbermaailmareisil ku\u0308lastas Iraani ka Rolling Estonians ning Tiit Pruuli on selle kohta kirjutanud: \u201eVeerevad eestlased olid Iraanis kaks na\u0308dalat aastavahetusel 2003/2004. Ku\u0308lastasime Tabrizi, Teherani, Qomi, Yazdi, Isfahani ja paljusid teisi iidse ajalooga paiku. Kui tagasi jo\u0303udes ku\u0308sis ajakirjanik Raido Ru\u0308u\u0308tlilt, milline oli ko\u0303ige tsiviliseeritum maa nende 70 hulgast, mida ku\u0308lastasime, vastas ta ko\u0303hklematult \u2013 Iraan. Ja Raido ei mo\u0303elnud tsivilisatsiooni mitte ko\u0303rgete la\u0308ikivate kontorimajade, heade teede, korralike sidesu\u0308steemide mo\u0303ttes (mis seal ka ko\u0303ik olemas on), vaid ta pidas silmas aastatuhandete pikkust Pa\u0308rsia kultuuri, mis meile ko\u0303ikjalt so\u0303bralikult vastu vaatas. Saime sealt meie pika reisi mo\u0303ned vapustavamad kultuurielamused, ilusaimad fotod ja parimad moslemitest so\u0303brad.\u201c"}, {"text_idx": "#000010", "text": "Vaata Iraani reisi pakkumist siit."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Elu ja to\u0308o\u0308 va\u0308lismaal (65)"}]