[{"text_idx": "#000006", "text": "Doktorito\u0308o\u0308 na\u0308itas, et oluliselt rohkem on zoonootiliste parasiitidega nakatunud maapiirkonnast pa\u0308rit kassid ja koerad. Autor/allikas: Chris Hardy / Unsplash"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Hiljutisest doktorito\u0308o\u0308st selgus, et maapiirkondades elavad koerad on nakatunud siseparasiitidega u\u0308heksa korda sagedamini kui linnakoerad. Parasiidid vo\u0303ivad lemmikutelt u\u0308le kanduda ka inimestele ja po\u0303hjustada to\u0303siseid terviseha\u0308dasid, sealhulgas ka raseduse katkemist."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Tartu U\u0308likoolis hiljuti doktorito\u0308o\u0308d kaitsnud Ants Tulli so\u0303nul on see u\u0308sna tavaline, et parasiidid kanduvad loomadelt u\u0308le inimestele. Eriti tihti vo\u0303ib see juhtuda lastega, sest nemad puutuvad sagedamini kokku pinnase ja lemmikloomadega. \"Kui ma olin va\u0308ike laps, siis mul olid ku\u0308ll ko\u0303huussid, mille vo\u0303isin saada saastunud pinnase vo\u0303i lemmikloomade kaudu,\" ra\u0308a\u0308kis Tull."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Kutsika- vo\u0303i kassisolge vo\u0303ib inimeses po\u0303hjustada toksokarioosi. Kassi- vo\u0303i kutsikasolkme munade allaneelamisel arenevad munadest vastsed peensooles, kes ei arene ta\u0308iskasvanud ussideks, vaid ra\u0308ndevastsed tungivad la\u0308bi soole seina somaatilistesse kudedesse, po\u0303hjustades na\u0308iteks kopsu- ja maksakahjustusi. U\u0308ksikud isendid vo\u0303ivad veresoonte kaudu liikuda silma vo\u0303rkkesta ning po\u0303hjustada na\u0308gemisha\u0308ireid vo\u0303i isegi na\u0308gemise kadu."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Doktorito\u0308o\u0308 na\u0308itas, et oluliselt rohkem on zoonootiliste parasiitidega nakatunud maapiirkonnast pa\u0308rit kassid ja koerad. Va\u0308rske doktor leidis, et maapiirkondades elavad koerad olid u\u0308heksa korda rohkem nakatunud kui linnakoerad. See on tema so\u0303nul mo\u0303istetav, sest maapiirkonnas on looduslik mitmekesisus palju suurem ja loomadel lastakse vabamalt o\u0303ues ka\u0308ia. \"See on tavaline arusaam, et kui elada maal, siis loomad peavad va\u0308lja pa\u0308a\u0308sema. Jumala eest ei tohi neid toas pidada,\" u\u0308tles ta."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Ringi hulkudes puutuvad koduloomad paratamatult kokku erinevate saakloomadega. Na\u0308iteks vo\u0303ivad koeradki murda na\u0308rilisi, kes on po\u0303hilised nakkuste levitajad. Samuti oli kasside puhul na\u0308ha, et maapiirkonnas nakatusid nad rohkem kui linnas. Seda ilmselt seeto\u0303ttu, et hiireku\u0308tid tahavad Tulli so\u0303nul pa\u0308ris palju ringi liikuda, samamoodi na\u0308rilistest toituda ja vo\u0303ib-olla teiste ko\u0303utsidega kokku puutudes saadakse siseparasiidid otsese kontakti teel. \"Linnapiirkonnas on tingimused palju kontrollitavamad. U\u0308ldjuhul on omanik looma juures ja na\u0308eb, mida lemmik teeb,\" lausus ta."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Koduloomi mo\u0303jutab ka toit. Uuringust tuli va\u0308lja, et kui koerad toitusid rohkem ulukilihast vo\u0303i na\u0308rilistest, siis oli neil soodumus nakatuda erinevate siseparasiitidega. Kui vo\u0303rreldi erinevaid parasiite ja parasiitide kattuvust lemmik- ja metsloomade vahel, siis leidis Tull, et kattuvus oli va\u0308ga suur just maapiirkondades."}, {"text_idx": "#000017", "text": "\"Eriti oli kattuvus s\u030caakali ja koera puhul, mis na\u0308itab nende suhteliselt sarnast toitumist,\" so\u0303nas ta. S\u030caakal armastab va\u0308ga inimasulate la\u0308hedal ringi konnata. Na\u0308iteks ka\u0308ivad nad kompostihunnikutes u\u0308leja\u0308a\u0308kidest toitumas. Kui koerad liiguvad samas piirkonnas, kus s\u030caakalid ringi hulguvad, siis paratamatult muutub nende parasitofauna u\u0308sna sarnaseks. Seda eriti siis, kui keskkond on saastunud erinevate ussimunadega vo\u0303rdlemisi suurel ma\u0308a\u0308ral."}, {"text_idx": "#000019", "text": "\"Eriti peab sellega arvestama, et kassidel on komme oma va\u0308ljaheited peenrasse ja\u0308tta, kus ku\u0308pseb saak. Kui sealt vo\u0303tta va\u0308rskeid juurikaid ja ka\u0308tepesule eriti ro\u0303hku ei pane, vo\u0303ib kergesti nakkuse saada. Ra\u0308a\u0308kimata va\u0308ikestest lastest, kes vo\u0303ivad mulda suhu pista,\" u\u0308tles ta. Kui muld on kassi va\u0308ljaheitega kokku puutunud, vo\u0303ib nakkus va\u0308ga lihtsalt lapsele u\u0308le kanduda."}, {"text_idx": "#000020", "text": "\"Lapsed tahavad ikka lemmikloomi nunnutada ja nad vo\u0303ivad to\u0303mmata ka\u0308e u\u0308le looma karvkatte, mis vo\u0303ib olla ussimunadega saastunud ja siis see ka\u0308si mo\u0303ne aja pa\u0308rast la\u0308heb suhu. Niimoodi saavad va\u0308ikesed lapsed omale kergesti nakkuse,\" lausus Tull."}, {"text_idx": "#000021", "text": "\"Lapsed tahavad ikka lemmikloomi nunnutada ja nad vo\u0303ivad to\u0303mmata ka\u0308e u\u0308le looma karvkatte, mis vo\u0303ib olla ussimunadega saastunud ja siis see ka\u0308si mo\u0303ne aja pa\u0308rast la\u0308heb suhu.\""}, {"text_idx": "#000022", "text": "Oma doktorito\u0308o\u0308 jaoks vaatas Tull lisaks erinevaid linnade rohealasid ja ma\u0308nguva\u0308ljakute u\u0308mbrust, mis paiknesid koolide-lasteaedade la\u0308heduses. Tulemustest selgus, et seal oli suurem to\u0303ena\u0308osus nakatuda kui suvalisel ta\u0308naval. Tull selgitas, et ussimunad on ha\u0308sti vastupidavad keskkonnatingimustele ja vo\u0303ivad pinnases nakkusvo\u0303imelisena sa\u0308ilida kuid vo\u0303i isegi aastaid. \"Keskkond on niivo\u0303rd saastunud, et kasvo\u0303i pikniku pidades vo\u0303ib saastunud pinnasega kokku puutuda ja nakkuse saada,\" lausus Tull."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Doktorito\u0308o\u0308 jaoks uuris va\u0308rske doktor veel eraldi varjupaikade kasse, kuhu ko\u0303utse tuuakse kokku nii linnast kui ka maalt. Uuringus vaadeldi kasse, kes olid juba va\u0308hemalt 14 pa\u0308eva varjupaigas olnud ja kasse, kes olid varjupaigas viibinud va\u0308hem kui 14 pa\u0308eva. Seda selleks, et vo\u0303rrelda, kuivo\u0303rd aitab ussiravim, mida neile varjupaigas manustatakse."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Tulli so\u0303nul vo\u0303ib po\u0303hjuseid olla mitmeid. Kui kass tuuakse varjupaika, siis ussirohi pannakse toidu peale, sest varjupaiga to\u0308o\u0308taja ei pruugi tahta otsest kontakti loomaga, kui ta ei tea tema iseloomu ja ka\u0308itumist. Kui aga kass on stressis uue olukorra to\u0303ttu, ei pruugi ta su\u0308u\u0308a ja niimoodi ja\u0308a\u0308vad ussid talle sisse. Tull u\u0308tles, et kui varjupaigas antakse kassidele ha\u0308sti su\u0308u\u0308a ja kassid on muidu terved, siis saavad parasiidid jo\u0303udsamalt sigima hakata."}, {"text_idx": "#000026", "text": "See ja\u0308llegi kujutab ohtu inimestele, kes tulevad varjupaigast looma vo\u0303tma. \"Inimesed vo\u0303ivad saada va\u0308ga ko\u0303rge nakkusma\u0308a\u0308raga lemmiklooma omale koju. Lisaks kassisolkmele vo\u0303ivad kassid edasi kanda ka haigustekitajat nimega toksoplasma, kes po\u0303hjustab toksoplasmoosi, mis on pisike u\u0308herakuline parasiit, kes vo\u0303ib po\u0303hjustada raseduse katkemist,\" lausus Tull."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Kui eelnev jutt peletas tahtmise varjupaigast looma vo\u0303tta, siis seda Tulli so\u0303nul peljata ei tule. On ta isegi kassi just varjupaigast koju toonud. Parasitoloog soovitas aga, et enne looma kojuviimist vo\u0303iks minna temaga veterinaari juurde. Loomaarst saab vo\u0303tta proovi ja vaadata, kas loom on siseparasiitidega nakatunud. Kui on, saab loomaarst va\u0308lja kirjutada ravimi, mille abil ussidest lahti saada."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Ko\u0303ige olulisem ongi see, et loomad ei nakatuks, siis ei nakatu ka inimene. Siinkohal tuleb Tulli so\u0303nul rakendada ennetusmeetmeid. Na\u0308iteks viia oma lemmiklooma va\u0308ljaheiteproov veterinaarile la\u0308bivaatamiseks vo\u0303i manustada regulaarselt ussirohtu. Viimast on soovituslik teha neli kuni kuus korda aastas. \"Kui peremees ka\u0308ib loomaga looduses vo\u0303i loom hulgub va\u0308ljas, siis tuleks va\u0308hemalt korra kvartalis ussirohtu anda,\" u\u0308tles Tull."}, {"text_idx": "#000031", "text": "\"Kui peremees ka\u0308ib loomaga looduses vo\u0303i loom hulgub va\u0308ljas, siis tuleks va\u0308hemalt korra kvartalis ussirohtu anda.\""}, {"text_idx": "#000032", "text": "Selleks, et va\u0308ltida lemmiklooma nakatumist parasiitidega, tasub Tulli so\u0303nul loomal silm peal hoida. Kui nendega koduhoovist va\u0308ljapoole jalutama minna, siis ei tohiks lubada neil vabalt rihmata ringi hulkuda ja seda isegi metsas, kus teisi hingelisi silmapiiril olla ei pruugi. Seda seepa\u0308rast, et metsas vo\u0303ib kokku puutuda sagedamini levinud punarebase vo\u0303i ka\u0308hrikkoera va\u0308ljaheidetega. Kui koer la\u0308heb seda nuusutama vo\u0303i sinna pu\u0308herdama, siis suure to\u0303ena\u0308osusega saab ta ise nakkuse ku\u0308lge."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Samuti tuleks looma va\u0308ljaheited a\u0308ra koristada. \"Linnakeskkonnas tehakse seda juba u\u0308sna palju ja vo\u0303ib o\u0308elda, et koerapidamiskultuur on meil palju paremaks la\u0308inud,\" u\u0308tles ta. Samuti on linnades tekkinud aedikud, mis ongi mo\u0303eldud koertega jalutamiseks ja ma\u0308ngimiseks."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Maapiirkonnas soovitab Tull hoida koeri eraldi aedikus ja mitte lasta neid kodust eemale hulkuma. Kasse on keerulisem aedikus hoida. Seega vo\u0303iks neile sagedasemalt ussirohtu anda."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Lemmiklooma surm vo\u0303ib olla sama valus kui la\u0308hedase kaotus"}, {"text_idx": "#000039", "text": "Lugeja ku\u0308sib: mida teha koeraru\u0308nnaku korral?"}, {"text_idx": "#000040", "text": "Uuring: Eesti o\u0303pilased vo\u0303iksid tuleviku nimel rohkem mulda katsuda"}, {"text_idx": "#000043", "text": "Suur linn teeb linnu silmad va\u0308ikseks"}, {"text_idx": "#000047", "text": "Eestist ra\u0308ndavad sookured kolme suunda"}, {"text_idx": "#000053", "text": "Lu\u0308hikoonuliste koerato\u0303ugude abitus teeb nad inimesele armsaks"}, {"text_idx": "#000055", "text": "Ajakirjanduse professor: vo\u0303im peab ikka ajakirjandust natuke kartma"}, {"text_idx": "#000059", "text": "Viis vastust kimbutavate herilastega toime tulemiseks"}, {"text_idx": "#000060", "text": "Tartu U\u0308likooli teadlased aitasid avastada mullas ka\u0308iva globaalse so\u0303ja"}, {"text_idx": "#000062", "text": "Maailma vastupidavaimate loomade saladused hakkavad paljastuma"}, {"text_idx": "#000064", "text": "Doktorito\u0308o\u0308: hundid on paremad isad kui koerad"}, {"text_idx": "#000065", "text": "Kuradil on va\u0308hk, ta jookseb vo\u0303idu ajaga"}, {"text_idx": "#000066", "text": "Inimeste peeniseluule andis viimase hoobi monogaamia"}]