[{"text_idx": "#000000", "text": "Ruhnu loomastiku kujunemisel on oluline osa merel ja saare eraldatusel."}, {"text_idx": "#000001", "text": "Selgrootutest on paremini uuritud putukad (kindlaks on tehtud u\u0308le 1000 liigi). Suvises a\u0308mblikufaunas on tuvastatud 157 liiki (1988)."}, {"text_idx": "#000002", "text": "1934 leiti Ruhnult 14 limuseliiki. 1970. aastate alguses viidi saarele 5 viinama\u0308eteo isendit, kes on nu\u0308u\u0308dseks jo\u0303udsalt siginud, ohtralt on ka seatigusid (Limax). Kunagi tavaline apteegi- ehk kirjukaan (Hirudo medicinalis) kadus saarelt 19. sajandi alguses."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Selgroogsetest on esindatud ko\u0303ik selgroogsete ru\u0308hmad. Kalade puhul on tegemist Liivi lahes levinud liikidega, sh angerjas, ra\u0308im, kilu, lo\u0303hi, meriforell (forellid), meritint, koger, koha, emakala, nolgus, meriha\u0308rg, ahven ja lest. Gretagrundi madal on Eesti ta\u0308htsaim merisiia kudeala. Kahepaikseist ja roomajaist on Ruhnul ta\u0308hnikvesilik (LK III; vesilikud), rohukonn (LK III), juttselg-ka\u0308rnkonn ehk ko\u0303re (LK I; ka\u0308rnkonnad) ja nastik (LK III). Veel 1980. aastail saarel va\u0308ga arvukas ko\u0303reasurkond on nu\u0308u\u0308dseks peamiselt elupaikade ha\u0308vimise to\u0303ttu peaaegu ha\u0308a\u0308bunud. Linde on olnud K. Petersoni (1993) ja\u0308rgi 183 liiki, neist pesitsejaid \u201eEesti linnuatlase\u201d (1993) po\u0303hjal 108 liiki. Imetajatest on esindatud po\u0303hja-nahkhiir (Eptesicus nilssonii; LK II), rebane, metskits (asustatud 1970. algusaastail), koduhiir (Mus musculus), ra\u0308ndrott (rotid), meres hall- (LK III) ja viigerhu\u0308ljes (LK II; hu\u0308lglased). Sissetoodult elas Ruhnul mo\u0303nda aega ka siile. Aeg-ajalt on u\u0308le ja\u0308a\u0308 tulnud ja\u0308neseid, hunte ja ilveseid. 2006. aastal Ruhnut va\u0308isanud pruunkaru ei ole olnud ainuke."}]