[{"text_idx": "#000000", "text": "ehk toidust ja nii so\u0308o\u0308davast kui mitteso\u0308o\u0308davast aiailust"}, {"text_idx": "#000002", "text": "1952. aasta septembrist septembrini 1973 sai tema to\u0308o\u0308andjaks aga ETKVL Po\u0303ltsamaa Po\u0303llumajanduskombinaat, alguses remonttsehhi normeerija-raamatupidaja ja arvestaja, tsipa aasta pa\u0308rast veini- ja konservito\u0308o\u0308stuse meistrina (LVMA.358JO.2k.153:2)."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Eesti Aianduse ja Mesinduse Seltsi Po\u0303ltsamaa osakonna\nsu\u0308gisna\u0308itusi tunti Po\u0303ltsamaast ko\u0303vasti kaugemal. Elle Reederil oli seal oluline roll kodunduse poole\nva\u0308ljapanekul. Teda kutsuti hoidiseid tutvustama ja\ntoiduvalmistamiskogemusi jagama ka seltsi teiste osakondade na\u0308itustele."}, {"text_idx": "#000004", "text": "\"Aitasin toiduvalmistamise ja hoidiste va\u0308ljapanekuid korraldada. 1979. aasta su\u0308gisna\u0308itusel oli suurem hoidiste va\u0308ljapanek kogu seltsi kodundusosakonna poolt valmistatud hoidistest. Lilian Kosenkranius ku\u0308lastas na\u0308itust, valis hoidiseid saate jaoks va\u0308lja ja kutsus mind esinema. Nii ma siis sinna sattusin ning koosto\u0308o\u0308 kestis 1992. aastani. Siis lo\u0303ppes ka \"Vaata ko\u0308o\u0308ki\" saade.\" Nii meenutas proua oma telekarja\u0308a\u0308ri algust, mis pidas vastu 243 saadet (Ma\u0308lestused 1999-2000)."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Tegelikult polnud see Elle jaoks sugugi esimene\ntelekogemus. 1968. aastal oli ta osalenud ETV retseptide konkursil,\nkus sai oma kohupiimakokteiliga kolmanda koha. Saatejuht oli tol\najal Moidela To\u0303nisson. Telesaadete kaadritagusest poolest pajatas kogenud teleesineja 8. ma\u0308rtsil 2004 aastal Vooremaas avaldatud intervjuus. Kahjuks pole \"Vaata ko\u0308o\u0308ki\" sarjast palju just sa\u0308ilinud, kuid piisab ka u\u0308hest saatest, et aimu saada. Nimelt on alles u\u0308ks 1985. aasta salvestis."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Kaadri taga abistas Ellet vahel abikaasa Verner, kes oli osav so\u0303naseadja ja aitas vajalikku kirjato\u0308o\u0308d teha. Noored oli tutvunud 1942. aastal (Ma\u0308lestused 1999-2000). Verner Reeder su\u0308ndis 31. jaanuaril 1914 Tartus. Tartu Poeglaste Gu\u0308mnaasiumi lo\u0303petamise ja\u0308rel suundus ajateenistusse suurtu\u0308kiva\u0308es, to\u0308o\u0308tas lu\u0308hikest aega jo\u0303elaevanduses, kuid otsustas so\u0303java\u0308elist karja\u0308a\u0308ri ja\u0308tkata. Astus 1938. aastal so\u0303jakooli, la\u0308bis ohvitseride va\u0308ljao\u0303ppe ning u\u0308lendati 24. veebruaril 1940 lipnikuks (ERA.495.7.4660). 1944. aastal lo\u0303petas II-Bad To\u0308ltzi ohvitseride kursuse\nsuurtu\u0308kiva\u0308elasena, va\u0308ljao\u0303ppe sai Beneschaus 20. Eesti Diviisis. 20. juulil 1945 arreteeriti ja saadeti so\u0303javangi Omskisse, kust vabanes juulis 1953. Verner suri 6. oktoobril 1986 (Memoriaal.ee). Verner Reederit teatakse kui auhinnatud kalaspordikohtunikku ja jahilaskjat. Ta to\u0308o\u0308tas samuti ETKVL Po\u0303ltsamaa Po\u0303llumajanduskombinaadis."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Juba 1943. aastal kutsuti teda tegema kaasto\u0308o\u0308d va\u0308ljaandele \u201cAjakiri naisele\u201d (Ma\u0308lestused 1999). See ja\u0308i toona hetkeliseks episoodiks ja tekkis pikk vahe kuni 1980. aastani. Nagu ta ise hindas, \u201ckodumajandusest ja toiduvalmistamisest vo\u0303is [sel perioodil] veel pisut ra\u0308a\u0308kida, aga mitte kirjutada\u201d (Ma\u0308lestused 1999). Ja siis saabus aasta 1980, mil alanud koosto\u0308o\u0308 ajakirjaga Sotsialistlik Po\u0303llumajandus kestis selle ilmumise lo\u0303puni 1989 ja ja\u0308tkus Maakoduga kuni 1992, kokku 51 artiklit, nagu ta ise oli kokku lugenud."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Retsept, mis vo\u0303iks iseloomustada Elle Reederit"}]