[{"text_idx": "#000000", "text": "Kas vajate korra loomiseks klassis tuge?\nSaan u\u0308ldiselt ha\u0308sti hakkama, vajan harva juhtkonna/tugimeeskonna abi.\nMa ei oska hoida distsipliini ja to\u0308o\u0308meeleolu tunnis."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Saan u\u0308ldiselt ha\u0308sti hakkama, vajan harva juhtkonna/tugimeeskonna abi.\nMa ei oska hoida distsipliini ja to\u0308o\u0308meeleolu tunnis."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Koroonaga seotud ka\u0308sulauad stiilis \u201ekoolid kinni \u2013 koolid lahti\u201c on ehk kuidagi mo\u0303istetavad, sest keegi haiguse levikut ta\u0308pselt prognoosida ei osanud. Samas pole otsus \u201esuvelaagris suure raha ja kolme pa\u0308evaga o\u0303pilu\u0308ngad likvideerida ning o\u0303pimotivatsioon luua\u201c to\u0303siseltvo\u0303etav. Tegemist on ju suutmatusega probleemi mo\u0303ista ja sellega sisuliselt tegelda, ko\u0303nelemata raha ratsionaalsest kasutamisest."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Eestis on sageli pu\u0308u\u0308tud igasuguseid uuendusi teenimatult reformideks nimetada. Hariduspoliitilises erialakirjanduses ta\u0308hendab reform olulist, haridussu\u0308steemi u\u0308mber kujundavat sisulist vo\u0303i koolikorralduslikku muudatust. Selle alus on tavaliselt mingi vajadus \u2013 nt reageerida muutunud haridusno\u0303udlusele (vt vo\u0303o\u0303rkeelte o\u0303ppimise u\u0308mberkorraldus Eestis 1992), uued o\u0303ppekavad (1996), riigieksamite korraldamise algus u\u0308hitamaks gu\u0308mnaasiumi lo\u0303petamist ja u\u0308likooli astumist (1997). Arusaadavalt peavad nii suure ta\u0308henduse ja mo\u0303juga reformid olema dokumenteeritud (selgitavad tekstid, mida ja miks u\u0308mber korraldatakse) ning legitimeeritud (seaduse vo\u0303i ma\u0308a\u0308rusega kinnitatud). Reformi sisu on ka poliitikute arvates siiski alati kandnud eesma\u0308rki haridussu\u0308steemi arendada ja parendada."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Enne eksamite teema juurde jo\u0303udmist oli ka Eestis pikka aega arutusel koduto\u0308o\u0308de va\u0308hendamise vo\u0303i lausa a\u0308rakaotamise ku\u0308simus. Ometigi on koduto\u0308o\u0308d tunnis o\u0303pitu kinnistamiseks ja need na\u0308itavad, kas o\u0303pilased on tunnis o\u0303pitavat mo\u0303istnud ja suudavad uut teadmist iseseisvalt kasutada. Kui terve pere peab lapsega koos o\u0303ppima, on midagi valesti, sageli pole ka o\u0303petaja koduto\u0308o\u0308d ehk piisavalt ette valmistanud. Aga nii o\u0303ppijad, lastevanemad kui ka riik peavad teadma ja tahavad teada, kas o\u0303ppimiseks seatud eesma\u0308rgid on saavutatud ja kas haridussu\u0308steem to\u0308o\u0308tab kulutasuvalt."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Taasiseseisvunud Eestis on likvideeritud o\u0303petajaid no\u0303ustanud VO\u0303T, teadusuuringuid teinud ja o\u0303ppekavu/ainekavu arendanud PTUI, samuti HTM-i inspektuur. Oleme vabad ja otsustame ko\u0303ike ise: ka HTM-i ja\u0308relevalveosakond loeb vaid pabereid. Sisulist ja professionaalset seiret, mis tegelikult tundides toimub, pole. Ei saa ju direktor ja o\u0303ppejuht ka ko\u0303ikide o\u0303ppeainete didaktikat po\u0303hjalikult tunda. Et 2014. aastast on Eesti RO\u0303K-ide arendus pidev (loe: igau\u0308ks toimetab oma parema a\u0308ratundmise ja\u0308rgi!), siis pole raske leida u\u0308ht peapo\u0303hjust, miks nii suur hulk o\u0303pilasi just matemaatikaeksamit edukalt sooritada ei suuda."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Mis asi on \u201cdetsentraliseeritud o\u0303ppesisu omandatus\u201d? Meil on va\u0308ljundipo\u0303hine o\u0303ppe kavandamine ja hindamine, o\u0303ppija peab saavutama teatud oskused. Na\u0308iteks soovime, et o\u0303pilane tunneks protsentarvutust ja oskaks seda kasutada arukate finantsotsuste tegemiseks. Millise o\u0303ppesisu ja -meetodi o\u0303petaja valib selle saavutamiseks, on o\u0303petaja professionaalne vabadus, sest tema tunneb oma o\u0303pilasi, nende tausta ja vo\u0303imeid, oma kooli ja kasutada olevaid ressursse. Eksam ei pea hindama teadmisi, mida on vo\u0303imalik pa\u0308he tuupida. Oskusi sisuliselt hindavad eksamid ja tasemeto\u0308o\u0308d on vo\u0303imalikud, aga kui nende tulemusel on o\u0303iguslikud tagaja\u0308rjed, siis on sellised testid u\u0308hiskonnale kulukad, sest seal on to\u0303lgendamis- ja vaidlemisruumi. Omaette ku\u0308simus on, kas sellised eksamid on vajalikud. Jah, me tahame, et vo\u0303imalikud paljud o\u0303pilased liiguksid po\u0303hikoolist edasi o\u0303ppima kutsekooli vo\u0303i gu\u0308mnasiumisse ja suudaks ka neis edukalt o\u0303ppida. Kuidas ta\u0308pselt eksam sellele kaasa aitab? Kui o\u0303pilasel on o\u0303piraskused, sotsiaalsed probleemid, vaimse tervise probleemid vo\u0303i motivatsioonipuudus vm, siis tuleb talle viivitamatult pakkuda professionaalset abi ja tuge, mitte hirmutada eksamiga. \u201cTsentraliseeritud o\u0303ppesisu\u201d ei lahenda selle lapse probleeme u\u0308helgi viisil.\nMingit pingutust va\u0308ltivat fun-ideoloogiat pole olemas, see on mu\u0308u\u0308tiline koll. O\u0303ppimine peab olema pingutav JA huvitav, need ei ole teineteist va\u0308listavad kategooriad."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Meie \u201creformide\u201d ja nn kooliuuenduste taga on olematu alusteaduste (arengupsu\u0308hholoogia, kognitiivne psu\u0308hholoogia didaktika ja pedagoogikaga) tundmine. Sellele pani aluse infotehnoloogia levik maailmas, millele meil lisandus samal ajal u\u0308hiskondliku su\u0308steemi muutus ..."}, {"text_idx": "#000033", "text": "O\u0303pilaste ka\u0308itumisprobleemid tunnis: kuidas o\u0303petajaid nende ennetamiseks ja lahendamiseks paremini ette valmistada?Mo\u0303ni algus on eriti raske \u2013 jutt o\u0303pikutest Heaks o\u0303petajaks o\u0303pitakseHaridus ja raamatud on ko\u0303ige parem vits vaenulike inforu\u0308nnakute vastuKoolid ta\u0308histasid eesti kirjanduse pa\u0308eva"}]