[{"text_idx": "#000005", "text": "18. sajandi talupojale vo\u0303is kooselunormide rikkumine lo\u0303ppeda peakaotusega"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Kui ta\u0308napa\u0308eval eelistatakse tihti vabaabielu, siis eesti talukultuuris on abielul ja pulmadel va\u0308a\u0308rikas koht. Pulmapidustused va\u0308ltasid jo\u0303ukamatel talupoegadel terve na\u0308dala, kooseluga seotud normide rikkumine vo\u0303is aga lo\u0303ppeda surmanuhtlusega, so\u0303nas abielu ta\u0308hendust 18. sajandi Eesti- ja Liivimaal uurinud Tartu U\u0308likooli eesti ja vo\u0303rdleva rahvaluule kaasprofessor Merili Metsvahi."}, {"text_idx": "#000008", "text": "\"Ajaloolased on kirjutanud seadustest ja regulatsioonidest, pa\u0308riselu on ja\u0308a\u0308nud ko\u0303rvale. Talurahva kommete kirjelduste ja rahvaluule kaudu saab seda uurida,\" selgitas Metsvahi. Ta lisas, et 18. sajandil pidas talurahvas pulmi ja kosjasid ta\u0308htsamaks kui kiriklikku laulatust. Kooselu ja muid eluvaldkondi reguleeriv Rootsi kirikuseadus keskendus aga just kihlusele ja laulatusele."}, {"text_idx": "#000009", "text": "18. sajandil olid tavaks kolmekordsed kosjad. Esimeses etapis la\u0308ks ku\u0308lla kosjasobitaja, kes kuulas maad, kas peretu\u0308tar on kosilasest huvitatud. Teises etapis la\u0308ks ku\u0308lla kosilane ise, vo\u0303ttes kaasa kosjaviinad. \"Noormees ja\u0308i siis tu\u0308druku juurde o\u0308o\u0308seks, mis ei ta\u0308hendanud aga intiimkontakte. Lihtsalt magati koos u\u0308hes voodis,\" kommenteeris Metsvahi."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Kosjakombestik tekitas kohalikes kirikuo\u0303petajates u\u0308ksjagu kummastust. Na\u0308iteks va\u0308ljendas oma mo\u0303istmatust nimetatud o\u0308o\u0308bimisrituaali suhtes Po\u0303ltsamaa kirikus pastorina to\u0308o\u0308tanud ja 18. sajandi talurahva kombestiku ko\u0303ige olulisem kirjeldaja August Wilhelm Hupel."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Kosjadele eelnes ehalka\u0308imine, mida ku\u0308ll 18. sajandil veel nii ei nimetatud. Sisuliselt ta\u0308hendas see, et ku\u0308la noormehed said laupa\u0308eval kokku ja liikusid ku\u0308la peal ringi. \"Iga aida juurde ja\u0308i u\u0308ks poiss maha, kus ootas teda tu\u0308druk, kes teadis, et just sellel o\u0303htul on noormehed liikvel. Neiu pidi otsustama, kas ta laseb poisi sisse vo\u0303i mitte. Esmane tutvus oli verbaalne, kuigi sisaldas ka voodis pikutamist. Hommikupoole o\u0308o\u0308d kogunesid poisid taas kokku ja mindi tagasi koju,\" kirjeldas Metsvahi."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Teises etapis mindi ehale u\u0308ksinda ja salaja. \"Siis mindi juba konkreetse tu\u0308druku juurde ja noormees andis seal abiellumislubaduse, veedeti u\u0308hine o\u0308o\u0308,\" ta\u0308iendas uurija. Ta lisas, et mo\u0303nikord tulid ehale ka naaberku\u0308la poisid, keda kohalikud poisid va\u0308lja to\u0303rjusid. Enne ehalka\u0308imist ja kosjasid pidid noored ka\u0308ima leeris."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Kuigi kirikuseadus seadis u\u0308ldised raamid, oli palju asju, mida see ei reguleerinud. \"Eesti- ja Liivimaa talupoja kombestikku iseloomustas pulmade ja pulmarituaalide ta\u0308htsus ja pikk kestus,\" selgitas kaasprofessor. Ta lisas, et enamik pulmapidustusi toimus novembris ja detsembris, mil oli veel piisavalt suvel ja su\u0308gisel kogutud toiduvarusid."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Kosjade ja pulmade vahele mahtus kiriklik laulatus, mis omakorda eeldas, et pruutpaar pidi na\u0308itama katekismuse tundmist. \"Sellega oli talurahval raskusi ja pruutpaar ei saanud ko\u0303igest, mida pastor ra\u0308a\u0308kis, ha\u0308sti aru,\" so\u0303nas Metsvahi."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Talurahva pulmad olid va\u0308rvikad ning nende vastu tunti huvi ka va\u0308ljastpoolt. \"On teada, et Rootsi kuningas olla ka\u0308inud talurahva pulmi vaatamas just nimelt kui vaatema\u0308ngulist su\u0308ndmust. Ko\u0303ikidel elementidel oli seejuures oma su\u0308mboolne ta\u0308hendus. Na\u0308iteks olid va\u0308ga ta\u0308htsad pulmalaulud,\" selgitas uurija. Ta lisas, et pulmarituaalid keskendusid rohkem naisele, kelle jaoks see oli elu ta\u0308htsaim su\u0308ndmus, milleks naine oli valmistunud alates lapsepo\u0303lvest."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Talupoegade elu mo\u0303jutas oluliselt ka kohalik baltisaksa mo\u0303isnik, kes kehtestas oma reeglid ja ma\u0308a\u0308ras talupoegade elu isegi rohkem kui kirikuseadus. Mo\u0303isniku aktiivsus mo\u0303jutas oluliselt abiellumiste arvu ja laadi."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Talurahva seas oli levinud praktika, et naise surma puhul kosis lesestunud mees naise o\u0303e. \"See kirikule u\u0308ldse ei meeldinud. Seksuaalsuhe naise o\u0303ega enne temaga abiellumist vo\u0303is lo\u0303ppeda surmanuhtlusega. Samuti vo\u0303idi surmanuhtlust rakendada, kui kasuvanemal tekkis seksuaalsuhe kasulapsega. Hukkamiseks kasutati pea maha raiumist ja keha po\u0303letamist tuleriidal. Selline karistus kehtis kuni 18. sajandi lo\u0303puni,\" kommenteeris Metsvahi."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Abielahutused olid keerulised protsessid, mida talupojad ei tahtnud la\u0308bi teha. Seega ja\u0308id lahutused enamasti ametlikult vormistamata. Abielurikkumiste eest oli 18. sajandil karistus u\u0308pris leebe: \"Karistus pu\u0308hapa\u0308eval to\u0308o\u0308tamise eest vo\u0303is 18. sajandi teisel poolel olla suurem kui abielurikkumise eest,\" so\u0303nas kaasprofessor."}, {"text_idx": "#000026", "text": "U\u0308ksikute eakate fiktiivsed kasulapsed pa\u0308a\u0308sesid 19. sajandil kroonust"}, {"text_idx": "#000027", "text": "Muinasaegse Eesti moeva\u0308rv oli tumesinine"}, {"text_idx": "#000028", "text": "Doktorito\u0308o\u0308: taimetoit jo\u0303udis eestimaalaste menu\u0308u\u0308sse pronksiajal"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Maailma vanim puitrajatis vo\u0303ib muuta senist arusaama kiviajast"}, {"text_idx": "#000036", "text": "Suur ja\u0308a\u0308tumine ajas esimesed inimesed Euroopast va\u0308lja"}, {"text_idx": "#000037", "text": "Eesti maanaine ja\u0308i ristiusu tulles oma ro\u0303ivamoele truuks"}, {"text_idx": "#000038", "text": "Minevikuminutid: esimene eestikeelne ajaleht ilmus 212 aastat tagasi"}, {"text_idx": "#000039", "text": "Vanamoodsad Eesti naised hoidsid peploskleiti au sees veel 13. sajandil"}, {"text_idx": "#000040", "text": "Eestlaste geneetiline peenstruktuur paljastab va\u0308rvika ajaloo ja piirkondlikud eripa\u0308rad"}, {"text_idx": "#000048", "text": "Viis mu\u0308u\u0308ti eesti rahva kujunemisloost ja selle uurimise ko\u0308o\u0308gipoolest"}, {"text_idx": "#000055", "text": "Homoseksuaalsuse ajaloo allikad maalivad minevikust kirju pildi"}, {"text_idx": "#000056", "text": "Doktorito\u0308o\u0308: Vana-Liivimaa suure Rooma keisririigi osana"}, {"text_idx": "#000058", "text": "Inimkond pa\u0308rineb kahest erinevast Aafrika va\u0308ljara\u0308ndest"}, {"text_idx": "#000060", "text": "Animatsioon: geneetika selgitab, kust on pa\u0308rit eestlaste esiisad"}, {"text_idx": "#000062", "text": "Kuidas esimese o\u0308o\u0308 o\u0303igusest sai eesti rahvuslik narratiiv?"}]