[{"text_idx": "#000005", "text": "Eesti sood hakkavad kliimamuutuste tulemusena enam su\u0308sinikku salvestama"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Ta\u0308na avaldatud teadusartiklis selgitatakse Tartu U\u0308likooli sooteadlaste kaasabil, et soode poolt seotav su\u0308siniku hulk so\u0303ltub geograafilisest asukohast. See ta\u0308hendab, et Eesti sood hakkavad kliimamuutuste tagaja\u0308rvel senisest enam su\u0308sinikku salvestama ja leevendavad seela\u0308bi kliimamuutuste negatiivset mo\u0303ju."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Sood on maailmas ja ka Eestis u\u0308htedeks olulisemateks su\u0308sinikku siduvateks o\u0308kosu\u0308steemideks, kus taimede poolt atmosfa\u0308a\u0308rist seotud CO2 talletatakse osaliselt lagunenud taimeja\u0308a\u0308nustena turbas tuhandeteks aastateks."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Soode globaalsest ta\u0308htsusest su\u0308siniku sidujatena annab aimu seegi, et nad katavad vaid 5% maailma maismaast, kuid turbas on seotud ligikaudu 1/3 kogu maismaa su\u0308sinikust."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Soode su\u0308siniku sidumise ja talletamise vo\u0303ime so\u0303ltub fotosu\u0308nteesil su\u0308siniku sidumise ja turba lagunemise tagaja\u0308rjel eralduvate su\u0308sinikgaaside suhtest, kliima soojenedes mo\u0303lemad protsessid intensiivistuvad. Et erinevatel laiuskraadidel avaldub mo\u0303ju eri viisil ja ulatusega, ei ole varasemad uuringud globaalse mo\u0303ju ja muutuste hindamisel olnud va\u0308ga ta\u0308psed."}, {"text_idx": "#000011", "text": "A\u0308sja mainekas teadusajakirjas Nature Climate Change ilmunud 16 riigi teadlaste uuringus analu\u0308u\u0308siti 294-st soost u\u0308le maailma kogutud proovidest turba akumulatsiooni ja kliima muutuste vahelisi seoseid viimase tuhande aasta (AD 850-1850) jooksul. Vo\u0303rreldes varasemate uuringutega kaasati analu\u0308u\u0308si u\u0308le 200 soo rohkem, seega on ka tulemused senisest usaldusva\u0308a\u0308rsemad ja vo\u0303imaldavad ta\u0308psemaid tulevikuprognoose."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Turbakihte analu\u0308u\u0308sides selgus, et kliima soojenemise mo\u0303ju so\u0303ltub soode asukohast ja seda tuleb arvestada globaalsete muutuste prognoosimisel: keskmistel ja ko\u0303rgematel laiuskraadidel (seega ka Eestis) asuvates soodes u\u0308letab soojenemise positiivne mo\u0303ju turba tekke lagunemisprotsesside kiirenemisest tuleneva su\u0308sinikgaaside eraldumise. Seda seeto\u0303ttu, et taimede kasvuperiood pikeneb ja soode tekke to\u0303ttu ko\u0303rgematel laiuskraadidel seotakse seal su\u0308sinikku senisest enam."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Seevastu troopilistel aladel soojenemine taimede kasvuperioodi ei pikenda, kuid intensiivistab turba lagunemist, vabastades aja jooksul su\u0308sinikku u\u0308ha su\u0308gavamatest turbakihtidest."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Erinevate kliimatsenaariumite alusel tehtud prognoosid na\u0308itasid, et globaalselt soode su\u0308siniku sidumise vo\u0303ime suureneb mo\u0303ningal ma\u0308a\u0308ral ja sood ja\u0308a\u0308vad su\u0308siniku sidujateks va\u0308hemalt 2100 aastani, kuid seda ikka nii, et ko\u0303rgematel laiuskraadidel asuvates soodes, kus on ka soode kogupindala suurem, su\u0308siniku sidumine soojenemisel suureneb, troopilistel laiustel mo\u0303nevo\u0303rra va\u0308heneb."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Uuringus osalenud Tartu U\u0308likooli sooteadlane Edgar Karofeld selgitas: \"Na\u0308iteks Kagu-Aasia, eelko\u0303ige Indoneesia kuivendatud soodest eralduvate kasvuhoonegaaside kogus on vo\u0303rreldav kogu Euroopa Liidu to\u0308o\u0308stuse heitmetega. Eesti kuivendatud soodest ja turba kaevandamise ja\u0308rgselt maha ja\u0308etud ja\u0308a\u0308ksoodest eralduva CO2 kogus ja\u0308a\u0308b alla vaid po\u0303levkivienergeetikast eralduvale ning u\u0308letab transpordivahenditest pa\u0308rineva saaste hinnanguliselt 7\u00ad-8 korda. Seega oleks ka Eestis oluline va\u0308hendada inimmo\u0303ju soodele ja kiirendada kuivendusest mo\u0303jutatud soode ning ja\u0308a\u0308ksoode looduslikkuse taastamist. Lisaks meie elukeskkonna parandamisele oleks sellel ka ma\u0308rksa suurem globaalne mo\u0303ju, kui seda annaks mo\u0303ne diiselbussi asendamine gaasiku\u0308ttel to\u0308o\u0308tavaga vo\u0303i hu\u0308briidautode soosimine. Mo\u0303telgem globaalselt ja tegutsegem lokaalselt.\""}, {"text_idx": "#000019", "text": "Uuring: u\u0308leilmne metsamajanduse lo\u0303petamine seoks nelja aasta su\u0308sinikuheitmed"}, {"text_idx": "#000021", "text": "Soode kuivenemine muudab need su\u0308sihappegaasi allikaks"}, {"text_idx": "#000023", "text": "U\u0308RO kliimaraport: vo\u0303imalus ko\u0303ige hullema a\u0308ra hoidmiseks on peaaegu ka\u0308est kadunud"}, {"text_idx": "#000024", "text": "Turbakaevandamisest tekkinud keskkonnakahjulike soode korrastamine va\u0308hendab kasvuhoonegaaside eraldumist"}, {"text_idx": "#000025", "text": "Maa ja\u0308rgmine hiidmanner vo\u0303ib suuresti olla eluko\u0303lbmatu"}, {"text_idx": "#000026", "text": "Biostimulant pa\u0308a\u0308stab ma\u0308nde ka\u0308rsaka ka\u0308est"}, {"text_idx": "#000027", "text": "Teadlane: vareslaste elu on linnas liiga mugavaks muutunud"}, {"text_idx": "#000028", "text": "Teadur: no\u0303uetele vastab vaid iga kolmanda kodukaevu vesi"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Energiaagentuur ennustab fossiilku\u0308tustele va\u0308ikest langust"}, {"text_idx": "#000030", "text": "Eesti pa\u0308a\u0308ses kliima isea\u0308rasuste tahtel po\u0303hjapoolkera kuumimast suvest"}, {"text_idx": "#000034", "text": "Linnud on hakanud kasutama linnuto\u0303kkeid pesade ehitamiseks"}, {"text_idx": "#000036", "text": "Itaalia teadlased: suur plaan Veneetsia pa\u0308a\u0308stmiseks muudab kanalid mu\u0308lkaks"}, {"text_idx": "#000040", "text": "Doktorito\u0308o\u0308: taimetoit jo\u0303udis eestimaalaste menu\u0308u\u0308sse pronksiajal"}, {"text_idx": "#000041", "text": "Vihmaussidel on po\u0303llusaagikusele suur ta\u0308htsus"}, {"text_idx": "#000045", "text": "Maailm leekides: suurpo\u0303lengutele annab hoogu inimlik jaanalindlus ja jumalakompleks"}, {"text_idx": "#000046", "text": "Puidu ahju ajamine pa\u0308a\u0308stab poliitikud, kuid mitte kliima"}, {"text_idx": "#000048", "text": "Analu\u0308u\u0308s: bioku\u0308tustest on kasu, kuniks mets pu\u0308sti ja\u0308a\u0308b"}, {"text_idx": "#000049", "text": "Miks 27 aastat pa\u0308rast no\u0303ukaaega endiselt Emajo\u0303e po\u0303hja ei na\u0308e?"}, {"text_idx": "#000050", "text": "2. hoiatus inimkonnale: loodus kukub kokku, inimesel pole enam pikka pidu"}, {"text_idx": "#000052", "text": "Kuidas pa\u0308a\u0308sta maailma: kuraditosin to\u0303enduspo\u0303hist nippi"}, {"text_idx": "#000053", "text": "17 halli varjundit: kas mahetootmine on tavatootmisest keskkonnaso\u0303bralikum?"}, {"text_idx": "#000054", "text": "Puulehtede a\u0308ravedu on tarbetu ja lausa kahjulik"}, {"text_idx": "#000058", "text": "Teadlased ei na\u0308e Emajo\u0303e tselluloositehase plaane loodussa\u0308a\u0308stlikena"}, {"text_idx": "#000059", "text": "Eestlased loodavad asenduslihaga planeeti pa\u0308a\u0308sta"}]