[{"text_idx": "#000005", "text": "Suitsetamine - madalam vastupanuvo\u0303ime infektsioonidele.Alkoholi liigtarbimine - kahjustab seedeelundeid ja veresoonkonda ning to\u0303stab a\u0308revust ja depressiooni.Suhkru tarbimine - to\u0303stab keha po\u0303letikuliste protsesside taset.To\u0308o\u0308deldud toidu so\u0308o\u0308mine - ko\u0303ik need E-d ja muud va\u0308ljalugematud toidulisandid valmistoitudes no\u0303rgendavad keha.U\u0308lekaal - tervise riskid iga u\u0308lekaalu lisakiloga kasvavad ekspodentsiaalselt.Negatiivsed emotsioonid - muudavad kehakeemiat happelisemaks, mis soodustab haiguste kulgu.Stress - stressihormooni kortisool u\u0308letootmine pa\u0308rsib immuunsu\u0308steemi."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Suitsetamine - madalam vastupanuvo\u0303ime infektsioonidele."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Alkoholi liigtarbimine - kahjustab seedeelundeid ja veresoonkonda ning to\u0303stab a\u0308revust ja depressiooni."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Suhkru tarbimine - to\u0303stab keha po\u0303letikuliste protsesside taset."}, {"text_idx": "#000010", "text": "U\u0308lekaal - tervise riskid iga u\u0308lekaalu lisakiloga kasvavad ekspodentsiaalselt."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Negatiivsed emotsioonid - muudavad kehakeemiat happelisemaks, mis soodustab haiguste kulgu."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Stress - stressihormooni kortisool u\u0308letootmine pa\u0308rsib immuunsu\u0308steemi."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Oma imuunsussu\u0308steemi ja vastupanuvo\u0303ime to\u0303stmiseks saame palju ise a\u0308ra teha. Osa sellest on kaasa su\u0308ndinud, osa saame oma ka\u0308itumisega mo\u0303jutada. Nii fu\u0308u\u0308silise kui psu\u0308hholoogilise heaolu toetamine on lihtne! Tuleb lihtsalt ta\u0308helepanu po\u0308o\u0308rata keha po\u0303hivajadustele. Loetlen need siin ja\u0308rjestatuna selle ja\u0308rgi, ilma milleta me ko\u0303ige va\u0308hem aega hakkama saame:"}, {"text_idx": "#000014", "text": "O\u0303hk: mida ja kuidas hingad? O\u0303hu kvaliteet mo\u0303jutab tervist tugevalt. U\u0308diselt on Eestis o\u0303husaastet va\u0308he. Haiguste leviku ko\u0303rgajal aga tasub sageli tuulutada siseruume, et sa\u0308ilitada o\u0303hu puhtus. Emotsionaalse tasakaalu aspektist ja\u0308lgi, kas hingad pigem rinnakuga (roide lihastega) vo\u0303i ko\u0303huga (diafragmaga). Rahulik ja su\u0308gav hingamine toetab rahunemist. Pinnapealne ja kiire hingamine pigem a\u0308rrituvust. Hingamine on ainus refleks mida saad juhtida ise.Vesi: mida ja kui sageli jood? Vesi on kehale nagu o\u0303li mootorile. Kui o\u0303li pole, jookseb mootor pikapeale kokku. Ainuke jook kehale on vesi (ko\u0303ik muu on toit) ja keha vajab seda o\u0308o\u0308pa\u0308evas keskmiselt 2,5 liitrit. Toidust saame ka\u0308tte ca1,3 liitrit. Lisavee joomise vajadus on ca 3-4 klaasi pa\u0308evas.Uni: kui palju puhkad? Ta\u0308iskasvanud inimene vajab ca 7-9 h und o\u0308o\u0308pa\u0308evas. Va\u0308hemagajate (alla 4-5 h) ja pikema (u\u0308le 10 tunni) unega keskmine eluiga on lu\u0308hem kui tavalistel magajatel. Unepuudus no\u0303rgestab nii immunsu\u0308steemi, kui alandab stressi talumise vo\u0303imet. Halvenevad ma\u0308lu- ja kognitiivsed funktsioonid (nt arusaamine, mo\u0303istmine) ning vaimse to\u0308o\u0308 vo\u0303ime (nt uue info omandamine, otsustamine).Toit: mida ja kui palju so\u0308o\u0308d? Ta\u0308isva\u0308a\u0308rtuslik, va\u0308rske ja mitmeku\u0308lgne toit toetab nii keha funktsioone u\u0308ldisemalt, kui ka aju toimimist. Toitude valikul pu\u0308u\u0308a mo\u0303ista kahte aspekti. nii energia saamist kui toitainete saamist. Tasakaalu saavutamiseks on paar lihtsat po\u0303himo\u0303tet:\n- Saa ko\u0303ik vikerkaare va\u0308rvid taldrikule. Va\u0308rvilised taimed on parim toitainete allikas.\n- Ja\u0308rgi tervisliku taldriku reeglit - pool taldrikust va\u0308rvilistele taimedele, veerand taldrikust su\u0308sivesikutele nagu riis vo\u0303i kartul, ja viimane veerand taldrikust kalale / lihale / kaunviljadele.Liikumine: kas liigutad sageli? Kui vereelundkonnal ja hingamisaparaadil on pumbad - su\u0308da ja diafragma, siis imuunsu\u0308steemi po\u0303hiosal, lu\u0308mfisu\u0308steemil, seda pole. Selle to\u0308o\u0308ks on vaja lihaste liikumist. Nii et ta\u0308htsam suurest trennis on regulaarne igapa\u0308evane ja ka igatunnine liigutamine. Liikumine aitab tasakaalustada ka emotsioone ja parandada mo\u0303tteselgust. Lisaks on avastatud, et aeroobne liikumine soodustab ajurakkude juurdetootmise protsesse.Pa\u0308ike: kas saad piisavalt naturaalset D-vitamiini? D vitamiini puuduse mo\u0303judest on ra\u0308a\u0308gitud palju. Pu\u0308u\u0308a va\u0308hemalt osa sellest saada naturaalselt, olles valgel ajal pool tundi va\u0308ljas. U\u0308lepa\u0308evitamine on samuti ohtlik."}, {"text_idx": "#000015", "text": "O\u0303hk: mida ja kuidas hingad? O\u0303hu kvaliteet mo\u0303jutab tervist tugevalt. U\u0308diselt on Eestis o\u0303husaastet va\u0308he. Haiguste leviku ko\u0303rgajal aga tasub sageli tuulutada siseruume, et sa\u0308ilitada o\u0303hu puhtus. Emotsionaalse tasakaalu aspektist ja\u0308lgi, kas hingad pigem rinnakuga (roide lihastega) vo\u0303i ko\u0303huga (diafragmaga). Rahulik ja su\u0308gav hingamine toetab rahunemist. Pinnapealne ja kiire hingamine pigem a\u0308rrituvust. Hingamine on ainus refleks mida saad juhtida ise."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Vesi: mida ja kui sageli jood? Vesi on kehale nagu o\u0303li mootorile. Kui o\u0303li pole, jookseb mootor pikapeale kokku. Ainuke jook kehale on vesi (ko\u0303ik muu on toit) ja keha vajab seda o\u0308o\u0308pa\u0308evas keskmiselt 2,5 liitrit. Toidust saame ka\u0308tte ca1,3 liitrit. Lisavee joomise vajadus on ca 3-4 klaasi pa\u0308evas."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Uni: kui palju puhkad? Ta\u0308iskasvanud inimene vajab ca 7-9 h und o\u0308o\u0308pa\u0308evas. Va\u0308hemagajate (alla 4-5 h) ja pikema (u\u0308le 10 tunni) unega keskmine eluiga on lu\u0308hem kui tavalistel magajatel. Unepuudus no\u0303rgestab nii immunsu\u0308steemi, kui alandab stressi talumise vo\u0303imet. Halvenevad ma\u0308lu- ja kognitiivsed funktsioonid (nt arusaamine, mo\u0303istmine) ning vaimse to\u0308o\u0308 vo\u0303ime (nt uue info omandamine, otsustamine)."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Toit: mida ja kui palju so\u0308o\u0308d? Ta\u0308isva\u0308a\u0308rtuslik, va\u0308rske ja mitmeku\u0308lgne toit toetab nii keha funktsioone u\u0308ldisemalt, kui ka aju toimimist. Toitude valikul pu\u0308u\u0308a mo\u0303ista kahte aspekti. nii energia saamist kui toitainete saamist. Tasakaalu saavutamiseks on paar lihtsat po\u0303himo\u0303tet:\n- Saa ko\u0303ik vikerkaare va\u0308rvid taldrikule. Va\u0308rvilised taimed on parim toitainete allikas.\n- Ja\u0308rgi tervisliku taldriku reeglit - pool taldrikust va\u0308rvilistele taimedele, veerand taldrikust su\u0308sivesikutele nagu riis vo\u0303i kartul, ja viimane veerand taldrikust kalale / lihale / kaunviljadele."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Liikumine: kas liigutad sageli? Kui vereelundkonnal ja hingamisaparaadil on pumbad - su\u0308da ja diafragma, siis imuunsu\u0308steemi po\u0303hiosal, lu\u0308mfisu\u0308steemil, seda pole. Selle to\u0308o\u0308ks on vaja lihaste liikumist. Nii et ta\u0308htsam suurest trennis on regulaarne igapa\u0308evane ja ka igatunnine liigutamine. Liikumine aitab tasakaalustada ka emotsioone ja parandada mo\u0303tteselgust. Lisaks on avastatud, et aeroobne liikumine soodustab ajurakkude juurdetootmise protsesse."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Teen koosto\u0308o\u0308d paljude juhtidega mentori rollis ja pakun koolitusi nii juhtele kui ka meeskondadele."}]