[{"text_idx": "#000000", "text": "Kevadise hanejahi to\u0303husus so\u0303ltub rahvusvahelisest koosto\u0308o\u0308st"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Mitmete haneliikide populatsioonid on viimastel aastaku\u0308mnetel nii ra\u0308ndeteede kui ka talvitusalade po\u0303ldudelt leitava u\u0308he rikkalikuma toidu to\u0303ttu oluliselt kasvanud. Po\u0303llumeestele vo\u0303ib aga hanede po\u0303ldudel toitumine tekitada ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rset kahju (vt siit). Na\u0308iteks Hollandis talvitavad suur-laukhaned (Anser albifrons) po\u0303hjustavad aastas 2,5 \u2013 4,5 miljoni euro eest kahju, mis teeb po\u0303llumehe jaoks u\u0308he suur-laukhane hinnaks arvestuslikult 7 eurot."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Orasepo\u0303llud on hanedele soodsad toitumiskohad. / foto: Arne Ader ()"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Eestis on hanede tekitatud kahju va\u0308hendamiseks pa\u0308evakorral kevadise heidutusjahi lubamine. Kahjude va\u0308hendamiseks on ku\u0308ttimist eelko\u0303ige kasutatud liig arvukate liikide, na\u0308iteks lumehane u\u0308he alamliigi (Anser caerulescens caerulescens) puhul Po\u0303hja-Ameerikas, kes on ho\u0303ivanud pidevalt uusi pesitsusalasid ning kelle arvukust on pelgalt ku\u0308ttides keeruline kontrollida. Teise lumehane alamliigi (Anser caerulescens atlantica) arvukus on kevadise ku\u0308ttimisega suudetud peaaegu kontrolli alla saada."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Kevadise heidutusjahi to\u0303hususele argumenteerimiseks tuleks po\u0308o\u0308rata pilk teadusuuringutele. Haned tajuvad ohtu inimese poolt sarnaselt looduslike kiskjate tekitatule, kuid on teadmata ohule reageerimise viis \u2013 na\u0308iteks mil ma\u0308a\u0308ral lendavad linnud lihtsalt naabrimehe vo\u0303i naaberriigi po\u0303llule ja probleem ei lahene? Oluline on leida tasakaal po\u0303llukahjustuste ja linnuasurkondade ja\u0308tkusuutlikkuse vahel, mida kohustavad ja\u0308rgima rahvusvahelised kokkulepped, Maailma Ra\u0308ndliikide Konventsioon (Convention on Migratory Species) ja AEWA (African-Eurasian Waterbird Agreement)."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Hollandi teadlaste eestvedamisel uuriti praeguste teadmiste ja arvutisimulatsioonide abil ku\u0308ttimise ning hirmutamise mo\u0303ju nii u\u0308ksikutel po\u0303ldudel kui ka kogu ra\u0308ndetee ulatuses La\u0308a\u0308ne- ja Po\u0303hjamere piirkonna suur-laukhanedele. Kui 1950. aastatel oli liigi arvukus vaid 10 000 \u2013 50 000 isendit, siis ta\u0308naseks on see kasvanud 1,2 miljonini. Eriti ulatuslikult tekitavad haned kahju talvitamisaladel Hollandis, kuhu on loodud spetsiaalsed so\u0308o\u0308dapo\u0303llud. Kuna aga tavapo\u0303ldudel ku\u0308titakse ligi 5% asurkonnast ning hanejaht on lubatud ka Venemaal, kus lastakse kevadra\u0308ndel umbes 100 000 lindu, pani teadlasi ku\u0308sima, kuidas mo\u0303jutab samaaegne erinevates piirkondades hanede ku\u0308ttimine ra\u0308ndeteel asuvate po\u0303ldude kahjustusi? Erilise ta\u0308helepanu all olid Holland, Eesti ning Venemaa Tveri ja Neenetsi oblasti hanede peatuspaigad, kuna just neis piirkondades on hanede tarbitav toiduhulk suurim ning seal neid kas ku\u0308titakse ohtralt vo\u0303i peetakse heidutusjahti. Lisaks on neist kaks viimast piirkonda po\u0303hilised hanede peatuskohad enne pesitsusaladele jo\u0303udmist."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Ra\u0308ndel peatuvatele suur-laukhanedele sobivad toitumiseks ka karjamaad. / foto: Arne Ader ()"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Andmed na\u0308itasid, et nii lindude hirmutamisel, ku\u0308ttimisel kui ka u\u0308ksikute lindude surmamisel on otsesed ja kaudsed mo\u0303jud hanede ra\u0308ndele ning toitumiska\u0308itumisele. Olulisim oli mo\u0303ju hanede ka\u0308itumise muutumisele konkreetsel po\u0303llul (haned muutusid valvsamaks), mis mo\u0303jutas kaudselt ka teiste po\u0303ldude kasutamist toitumiseks ja sealset lindude ka\u0308itumist. Kuigi suurenenud ohu korral vo\u0303iks eeldada hanede varasemat ra\u0308ndele asumist, na\u0308itasid andmed, et suurenenud oht Hollandi talvitamisaladel po\u0303hjustas hoopis hilisemat ra\u0308ndele asumist, lu\u0308hendas hanede peatumist Eestis ja Tveri oblastis, kuid pikendas peatusaega Arhangelski oblastis."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Ohu suurenemisel ra\u0308ndetee keskosas \u2013 Eestis ja Tveri oblastis \u2013 peatusid haned neis piirkondades lu\u0308hemat aega vo\u0303i ja\u0308tsid sootuks vahele (hea uudis Eesti po\u0303llumeestele!), ja\u0308id pikemalt paigale Hollandisse ning tegid peatuse Leningradi oblastis ja Arhangelskis. Kui aga oht suurenes samaaegselt nii Hollandis, Eestis, Tveri kui ka Neenetsi oblastis, peatusid haned peamiselt Saksamaal, Leedus, Ukrainas ja Arhangelskis. Seejuures ei mo\u0303jutanud pidevalt po\u0303genedes suurenev pa\u0308evane energiakulu hanede ra\u0308ndetee valikut."}, {"text_idx": "#000009", "text": "U\u0308llatuslikult na\u0308itas hanede ra\u0308ndetee ja ha\u0308irimise analu\u0308u\u0308s, et hanede ku\u0308ttimine vo\u0303i u\u0308ksikute lindude surmamine pigem suurendas, kui va\u0308hendas po\u0303llukahjustusi. Uuringu tulemused peavad paika vaid tingimusel, et hanedel on olemas teadmised ra\u0308ndeteedel a\u0308hvardavatest ohtudest; ta\u0308naseks on aga kogunenud to\u0303endid selliste teadmiste olemasolust."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Selgus ka, et lokaalselt vo\u0303ib kevadise heidutusjahi lubamine olla to\u0303hus, kuid tulemiks on probleemi nihkumine ra\u0308ndeteel nii-o\u0308elda naabrimehe po\u0303llule. Kahjustuste koguhulk sellest ei va\u0308hene. Hanede to\u0303rjemeetmete rakendamine vajab seega hoolega vaagimist, kuna ha\u0308das on po\u0303llumehed kogu Euroopas. Leidmaks ko\u0303ige to\u0303husama hanede arvukuse va\u0308hendamise viisi piirini, mis sa\u0308ilitaks siiski elujo\u0303ulise hanede asurkonna, on eelko\u0303ige vaja teha rahvusvahelist koosto\u0308o\u0308d."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Linnuvaatleja teadusuudiseid toimetab Tartu u\u0308likooli o\u0308koloogia- ja maateaduste instituudi linnuo\u0308koloogia teadur Marko Ma\u0308gi, marko.magi/at/ut.ee."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Linnuvaatlejaga saab u\u0308hendust e-posti linnuvaatleja/at/linnuvaatleja.ee teel"}]