[{"text_idx": "#000004", "text": "EriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepo\u0308o\u0308reEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuO\u0303pilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini o\u0303ppida?Lugeja ku\u0308sibNipid jooksuvo\u0303istluseks"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Lapsena po\u0303etud gripp mo\u0303jutab haiguse kulgu ka ta\u0308iskasvanuna"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Grippi haigestumine hakkas Eestis mo\u0308o\u0308dunud na\u0308dalal jo\u0303udsalt kasvama. Va\u0308rske uuring lisab kindlust, et haiguse la\u0308bipo\u0303demise raskus so\u0303ltub suuresti esimesest gripiviiruse alatu\u0308u\u0308bist, millega inimene lapsena kokku puutus."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Vo\u0303rreldes mitmete teiste nakkushaigustega muutub gripi RNA a\u0308a\u0308rmiselt kiiresti. Isegi kui end selle vastu u\u0308hel aastal vaktsineerida, ei pruugi tagada see kaitset ja\u0308rgmisel aastal. Pikas plaanis lo\u0303ikab immuunsu\u0308steem nakatumisest siiski mo\u0303ningast kasu. Va\u0308hemalt aitab see mo\u0303ne aasta eest ilmunud to\u0308o\u0308 po\u0303hjal kergemini la\u0308bi po\u0303deda sellesse alatu\u0308u\u0308pi kuuluvaid gripiviirusi, millesse ta esimest korda lapsepo\u0303lves nakatus."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Toona ilmunud uurimuse esimene autor ja Arizona U\u0308likooli viroloog Katelyn Gostic vo\u0303rdles viirust pulgakommiga. \"Kui su immuunsu\u0308steem on lakkunud esimesena sinist pulgakommi, puudus sul laialt levinud idee kohaselt vo\u0303imalus kaitsta end tulevikus rohelise, kollase vo\u0303i oranz\u030ci kommi vastu. Tuli aga va\u0308lja, et n-o\u0308 pulgakommi pulk erineb erinevate gripiviiruste lo\u0303ikes ma\u0308rksa va\u0308hem. Laias laastus on sel vaid kaks kuju,\" selgitas Gostic ERR Novaatorile. Teaduskeeles nimetatakse pulgakommi neuraminidaasiks (N) ja selle pulka hemaglutiiniks (H)."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Viimastel ku\u0308mnenditel on po\u0303hjustanud hooajalisi gripipuhanguid peamiselt H3N2 ja H1N1. Neist esimese to\u0303ttu satuvad haiglasse eeska\u0308tt vanemad inimesed. Sellesse sureb ka rohkem inimesi. H1N1 nakatab sagedamini nooremaid vo\u0303i keskikka jo\u0303udnud ta\u0308iskasvanuid."}, {"text_idx": "#000011", "text": "A-tu\u0308u\u0308pi gripitu\u0308vede levik so\u0303ltuvalt aastast."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Gostici eelnevalt ilmunud to\u0308o\u0308 po\u0303hjal on suremus inimesi esimesena nakatanud gripiviirustega samasse ru\u0308hma kuuluvatesse viirustesse keskmiselt 80 protsenti va\u0308iksem. Haiglaravi vajavaid juhtumeid tuleb ette 75 protsendi vo\u0303rra va\u0308hem."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Va\u0308rske, USA Arizona osariigi elanike terviseandmetel po\u0303hinev to\u0308o\u0308 paljastas aga veel u\u0308he seaduspa\u0308ra. Selle selgitamine pani viroloogi kukalt kratsima. Kuigi 1960. aastatel levinud H2N2 viirus on H1N1-le geneetiliselt a\u0308a\u0308rmiselt sarnane ja levis sellest vaid paar aastat varem, ei pakkunud selle lapsena la\u0308bipo\u0303demine H1N1 vastu kaitset."}, {"text_idx": "#000015", "text": "\"Meie eelnev linnugripi kallal tehtud to\u0308o\u0308 viitas, et meie immuunsu\u0308steem suudab veidi paremini a\u0308ra tunda isegi lapsena na\u0308htud viiruste kaugemaid sugulasi, n-o\u0308 kolmandaid no\u0303busid. Vastuolu on kummaline,\" laiendas Gostic."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Teisiso\u0303nu, oluline pole mitte ainult see, milliste alatu\u0308u\u0308pidega on inimene varem kokku puutunud, vaid ka selle ja\u0308rjekord. Uuesti nakatudes na\u0308ib olevat osa immuunvastusest suunatud lapsena la\u0308bipo\u0303etud viirusega vo\u0303itlemisele. Kui alatu\u0308u\u0308bid seekord ei kattu, la\u0308heb osa pingutusest ja energiast raisku. Teise alatu\u0308u\u0308bi vastu vo\u0303itlemine on selle vo\u0303rra raskem. Viroloog to\u0303des, et oletuse molekulaarsel tasandil na\u0308itamine vo\u0303tab aega."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Pikas plaanis lootis Gostic, et tehtav to\u0308o\u0308 aitab kaasa universaalse gripivaktsiini loomisele. Uuring vihjab, et ko\u0303igi gripitu\u0308vede vastu kaitsev vaktsiin vo\u0303iks inimeseti erineda. Pigem oleks suunatud see lapsepo\u0303lvest ja\u0308a\u0308nud no\u0303rkade ku\u0308lgede tugevdamisele."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Omaette ku\u0308simus on viroloogi so\u0303nul, kuidas mo\u0303jutab laste immuunsu\u0308steemi vaktsineerimine. Praegu kasutatavad vaktsiinid kaitsevad mo\u0303lemasse ru\u0308hma kuuluvate gripiviiruste vastu. Ko\u0303ige paremal juhul aitaks seega kordagi grippi po\u0303demata laste vaktsineerimine neil tulevikus paremini toime tulla mo\u0303lemat sorti viirustega."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Uurimus ilmus ajakirjas PLOS Pathogenes."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Kuidas gripi ja tavalise ku\u0308lmetuse vahel vahet teha?"}, {"text_idx": "#000021", "text": "Ligi pooltel koolieelikutel on mo\u0303ni vajalik vaktsiin saamata"}, {"text_idx": "#000022", "text": "Grippi haigestumine kasvas na\u0308dalaga kolmandiku vo\u0303rra"}, {"text_idx": "#000023", "text": "Gripp on hakanud laiemalt levima"}, {"text_idx": "#000024", "text": "Turtsuv lugeja ku\u0308sib: miks ma end nohu vastu vaktsineerida ei saa?"}, {"text_idx": "#000025", "text": "Kas mul on gripp ja teised korduma kippuvad ku\u0308simused"}, {"text_idx": "#000026", "text": "Lapseeas po\u0303etud gripp vo\u0303ib pa\u0308a\u0308sta linnugripi pandeemiast"}, {"text_idx": "#000028", "text": "Fu\u0308sioterapeut: jutt o\u0303igest ru\u0308hist on iganenud"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Koroonaviirusega nakatumine on to\u0303usuteel, ringi liigub palju uusi tu\u0308vesid"}, {"text_idx": "#000030", "text": "Uuring: mo\u0303ned patsiendid ma\u0308letavad oma surma"}, {"text_idx": "#000031", "text": "Vanemate vaktsiinipelgus vo\u0303ib tagasi tuua ohtlikud lastehaigused"}, {"text_idx": "#000032", "text": "Uuring nihutas rasvumisepideemia alguse arvatust varasemaks"}, {"text_idx": "#000034", "text": "Doktorito\u0308o\u0308: muutus kehakaalus vo\u0303ib vormida ka isiksust"}, {"text_idx": "#000035", "text": "Farmatseut: ta\u0308iha\u0308bi tagaja\u0308rjel levib mure kiiremini"}, {"text_idx": "#000036", "text": "Va\u0308hk kimbutab noori u\u0308ha sagedamini"}, {"text_idx": "#000044", "text": "Tants D-vitamiini u\u0308mber: odav turundustrikk vo\u0303i po\u0303hjamaine paratamatus?"}, {"text_idx": "#000045", "text": "Miks peaks tegema pa\u0308evas just 10 000 sammu?"}, {"text_idx": "#000046", "text": "Meelespea ta\u0308iskasvanule: mille vastu peaks (uuesti) vaktsineerima"}, {"text_idx": "#000047", "text": "Hirmutav toiduvideo: katse \"mu\u0308rgise\" o\u0303una ja Fantaga \u2013 kui ohtlik on toit pa\u0308riselt?"}, {"text_idx": "#000048", "text": "Viis aastat Ebolat: tapva troopikahaiguse vastu puudub huvi ja to\u0303hus ravi"}, {"text_idx": "#000049", "text": "Statistik vastab: milline alkoholikogus ja\u0308a\u0308b veel mo\u0303istlikkuse piiresse?"}, {"text_idx": "#000050", "text": "Kuidas parandada immuunsust? Immunoloogid jagavad praktilisi soovitusi"}, {"text_idx": "#000051", "text": "Nahaarst: inimene ei tohiks tahta saada pruuniks"}, {"text_idx": "#000052", "text": "HPV vaktsiinist: ausalt ja emotsioonideta"}, {"text_idx": "#000053", "text": "Viis praktilist tervisesoovitust: kahe trennikorra ja 10 000 sammu mu\u0308u\u0308t"}, {"text_idx": "#000054", "text": "Teadlane selgitab, kuidas sport tervist kahjustab"}, {"text_idx": "#000055", "text": "Suure osa la\u0308bipo\u0303lemisest po\u0303hjustab pikaajaline positiivne stress"}, {"text_idx": "#000056", "text": "Hambaarst: \"tervisliku\" mahla joomine vo\u0303ib lapse juba noorelt sandistada"}, {"text_idx": "#000057", "text": "To\u0308o\u0308l ka\u0308imine on kahjulik ja pole tarvilikki"}]