[{"text_idx": "#000000", "text": "Eesti ja Rootsi diplomaatilised suhted 100 / 100 a\u030ar av diplomatiska relationer mellan Estland och Sverige"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Kahepoolsed suhted Eesti ja Rootsi vahel on to\u0308ised, pragmaatilised ja head. La\u0308bi aastate iseloomustab Eesti-Rootsi kahepoolset suhtlust tihe koosto\u0308o\u0308 u\u0308histe eesma\u0308rkide nimel."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Detsembris 2018 loodi Rootsi valitsuse otsusega Rootsi-Eesti koosto\u0308o\u0308fond, mille na\u0308ol on tegu Rootsi valitsuse kingitusega Balti riikide iseseisvuse juubeliaasta puhul. Kingitus kujutab endast 10 miljoni Rootsi krooni suurust fondi, mille abil soovitakse su\u0308vendada omavahelist koosto\u0308o\u0308d Rootsi ja Eesti vahel. Fondi peamised koosto\u0308o\u0308valdkonnad on u\u0308hiskondlikud teemad, majandus (iduettevo\u0303tlus) ja kultuur ning vo\u0303tmesihtgrupp noored. Sarnased kahepoolsed fondid lo\u0303i Rootsi ka teiste Balti riikidega."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Kahepoolselt on Eesti ja Rootsi vahel so\u0303lmitud ko\u0303ik olulisemad lepingud:"}, {"text_idx": "#000011", "text": "Va\u0308lisriigis ha\u0308ttasattunud Eesti kodanik saab to\u0308o\u0308va\u0308lisel ajal helistada va\u0308lisministeeriumi valveametnikule telefonil (+372) 53 01 9999. Vaata infot va\u0308lisministeeriumi no\u0303uandelehelt Reisi Targalt"}, {"text_idx": "#000012", "text": "Rootsi taastunnustas Eestit 27. augustil 1991. aastal esimeste riikide hulgas ning oli esimene va\u0308lisriik, kes nimetas taasiseseisvunud Eestisse oma suursaadiku. Rootsi suursaadik Lars Arne Grundberg alustas Tallinnas to\u0308o\u0308d 29. augustil 1991. Eesti esimene taasiseseisvumise ja\u0308rgne suursaadik Margus Laidre alustas Rootsis tegevust 7. novembril 1991. Eesti suursaadikuks Rootsis on alates 12. septembrist 2022 Toomas Lukk."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Kui enne teist maailmaso\u0303da elas Rootsis vaid mo\u0303nisada eestlast, siis 1943-1944 so\u0303ja eest po\u0303genenud eestlasi oli II maailmaso\u0303ja-ja\u0308rgselt Rootsis ligikaudu 20-30 000, uue po\u0303lvkonna pealekasvuga 1950-1960 aastatel kasvas see arv veelgi. Eestist Rootsi po\u0303genesid ko\u0303ik 7000 rannarootslast, kes elasid Eesti saartel ja la\u0308a\u0308nerannikul mitmeid sajandeid. Praegusel hetkel elab Rootsis kokku umbes 10 000 eestlast, enamik neist on koondunud suurematesse linnadesse vo\u0303i nende u\u0308mbruskonda.\nSo\u0303jaja\u0308rgsest ajast alates on Eesti kogukond Rootsi u\u0308hiskonda sulandumise ko\u0303rval aktiivselt tegutsenud mitmete u\u0308hingute, seltside, liitude kaudu eestluse alahoidmise ja Eesti tutvustamisega (Rootsi Eestlaste Liit, Eesti Kultuurikoondis, 2006 likvideeritud Eesti Komitee jpt). Ko\u0303rgajal on Rootsis kokku tegutsenud ligikaudu 400-500 eestlaste organisatsiooni, praegusel hetkel tegutseb neid saja ringis. Ta\u0308naseni ilmub mitu eestikeelset ajakirjanduslikku va\u0308ljaannet, nende hulgas ajaleht Eesti Pa\u0308evaleht ja ajakiri Rahvuslik Kontakt. Stockholmis tegutsevad Eesti lasteaed ja ca 200 o\u0303pilasega Eesti kool (1.-9. klass). Mitmel pool tegutsevad Eesti Majad, mis on olulisemaid kohti eestluse alahoidmisel ja edasiviimisel Rootsis."}]