[{"text_idx": "#000000", "text": "Luuleto\u0303lked 19. sajandi eesti ajalehtedest"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Fr. Ru\u0308ckerti luuletus u\u0308mberpannud Jakob Tamm."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Poltava lahing on u\u0308ks neist ko\u0303ige ta\u0308htsamatest ja ko\u0303ige o\u0303nnelikkumatest Peetri Suure valitsuse aja su\u0308ndmustest. Tema peastis Venemaad valjumast vaenlasest; kinnitas Vene valitsust lo\u0303una pool, tegi muretuks uued asutused po\u0303hja pool ja na\u0308itas riigile Peetrist sisse-toodud uuenduste jo\u0303udu ja so\u0303udu.\nRootsi kuninga eksitus on vana-so\u0303naks saanud. Teda laidetakse ettevaatamata oleku pa\u0308rast, luetakse tema so\u0303jaka\u0308iku Ukrainasse (Veike-Venemaale) mo\u0303tlemata teuks. Kritikuste tahtmist ei jo\u0303ua ju ta\u0308ita, isea\u0308ranis pa\u0308rast o\u0303nnetust. Kaarel la\u0308ks sellel so\u0303jaka\u0308igul ometi Napoleoni kuulsast eksitusest ko\u0303rva: tema ei to\u0303tanud Moskvasse. Ja kas vo\u0303is tema oodata, et rahutu Veike-Venemaa oma Hetmani *) eesma\u0308rgi ja\u0308rele ei astuks ja Peetri valitsuse vastu ma\u0308ssama ei hakkaks; et Lo\u0308wenhaupt **) kolm pa\u0308eva ja\u0308restiku lo\u0308o\u0308dud saab, et viimaks 25,000 Rootslast kuninga enese eestvedamisel Narva joosikute eest pakku po\u0303genevad? Isegi Peeter kahkles kaua pealahingu kui ha\u0308da-ohtliku asja eest ko\u0303rva hoides. Selles so\u0303jaka\u0308igus uskus ka Kaarel XII. va\u0308hem, kui kunagi enne, oma o\u0303nne: see vaarus ju Peetri vaimu ees.\nMasepa on u\u0308ks selle aja ko\u0303ige ta\u0308htsamatest meestest. Mo\u0303ned kirjanikud tahtsivad temast vabaduse va\u0308gilast, uut Bogdan Ehmelnitski\u2019t ***) teha. Ajalugu na\u0308itab teda kavalustel ja kurito\u0308o\u0308del harjunud auahneks, Samoilovitsch\u2019i, oma heategija, o\u0303nnetusse lu\u0308kkajaks, oma o\u0303nnetuma armastuse isa a\u0308ra hukkajaks, Peetri vastu hakkajaks enne tema vo\u0303itu, Kaarli a\u0308raandjaks pa\u0308rast tema langemist: tema ma\u0308lestus, mis kiriku vandealla pantud, ei vo\u0303i ka inimese suo vande eest varju leida.\nKeegi kujutas romantilikus uudisjutus Masepat vanaks argpu\u0308ksiks, kes so\u0303jariistadega ehitatud naisterahva ees a\u0308ra kahvatab, peenendatud hirmusi, mis u\u0308ksi Prantsuse na\u0308itema\u0308ngus ko\u0303lblikud on, u\u0308les na\u0308itab ja muud. Parem oleks tarvis olnud ma\u0308ssava Hetmani vaimu pa\u0308risomandusi selgitada ja mitte omavolilikult ajaluolist inimest teistsuguseks teha."}, {"text_idx": "#000015", "text": "* ) No\u0303nda nimetati selleaegist Veike-Venemaa valitsejat, kes aga Suur-Venemaa ka\u0308sualune oli.\n***) Ehmelnitzki tegi Veike-Venemaa Poola valitsuse alt lahti ja u\u0308hendas Suur-Venemaaga."}, {"text_idx": "#000021", "text": "*) Kotschubeil oli mitu tu\u0308tart; u\u0308ks neist oli Masepa sugulase Obidovski naine. Seda, kellest siin ra\u0308a\u0308gitakse, nimetati Matrena. (A. P.)\n**) Hetman Masepa kosis to\u0303este oma ristitu\u0308tart eneselle, aga teda ei vo\u0303etud vastu. (A. P.)"}, {"text_idx": "#000027", "text": "*) Vanemad arvasivad, et Maria kartuse pa\u0308rast Masepa vastu no\u0303nda suguses vaimu vaevas oli."}, {"text_idx": "#000038", "text": "*) Doroschenko, u\u0308ks Veike-Venemaa va\u0308gilastest, Vene valitsuse leppimata vaenlane. (A. P.)\n**) Grigori Samoilovitsch, Peetri I. valitsuse ajal Siberisse saadetud hetmani poeg. (A. P.)\n***) Simeon Pale\u0301i, hvostovi polkovnik, kuulus ratsanik. Sai Masepa kaebduse peale omavoliliste ru\u0308istamiste eest Jenisseiskisse saadetud. Kui aga Masepa a\u0308raandja leiti olevat, siis sai ka Pale\u0301i, kui tema vihasem vaenlane, vangist vabastatud ja vo\u0303ttis Poltava lahingust osa. (A. P.)\n+) Kosta\u0308 Hordejenko, alam saporagi ataman. La\u0308ks viimaks Kaarli II. poole. Sai vangi vo\u0303etud ja nuheldud 1708. (A. P.)\n++) 20,000 kasakat sai kord Liivimaale so\u0303tta saadetud. (A. P.)"}, {"text_idx": "#000046", "text": "*) Mase\u0301pa noomib u\u0308hes kirjas Kotschubeid selle eest, et tema u\u0308le tema uhke ja tark naine valitseb. (A. P.)"}, {"text_idx": "#000048", "text": "*) Iskra, Poltava polkovnik, Kotschubei seltsimees, kes temaga u\u0308hel mo\u0303ttel to\u0308o\u0308tas ja u\u0308hte viisi kannatas. (A. P.)"}, {"text_idx": "#000057", "text": "*) Jesuit Selenski, vu\u0308rsti proua Dulskaja ja u\u0308ks kodumaalt va\u0308ljaaetud Bulgaria u\u0308lempiiskop olivad pea tegelased Mase\u0301pa a\u0308raandlikuis o\u0303iendustes. Viimane ka\u0308is sandi na\u0308ul Poolamaalt Ukrainasse ja tagasi. (A. P.)\n**) Vassal on laenuvalitseja, see kel mo\u0303ni maakond teise ka\u0308est laenuks valitseda saadud.\n***) Philip Orlik, kindral-kirjutaja, Mase\u0301pa asja-ajaja, sai pa\u0308rast Mase\u0301pa surma (1710) Kaarel XII. ka\u0308est Veike-Venemaa hetmanni tu\u0308hise aunime, la\u0308ks wiimaks Muhamedi usku ja suri Bende\u0301ras 1736 aasta u\u0308mber. (A. P.)\n+) Dnjepri jo\u0303e a\u0308a\u0308rseid saporogi kasakaid."}, {"text_idx": "#000059", "text": "*) Sala sekretar Schafirov ja grahv Golovkin, Masepa so\u0303brad ja varjajad; nende peal piab o\u0303iguse pa\u0308rast Masepa pealekaebajate kohtu ja karistuse hirm seisma. (A. P.)"}, {"text_idx": "#000061", "text": "*) Stanislav oli Poola kuningas.\n**) O\u0303nnetu so\u0303jaka\u0308igu ajal Krimmi, soovis khaan Gasi Girei temal Tatarlastega u\u0308hendada ja u\u0308hes koos Vene va\u0308e peale langeda. (A. P)\n***) Oma kirjades kaebas ta, et tema pealekaebajaid va\u0308ga kergeste olla piinatud, no\u0303udis ja\u0308rele andmatult nende nuhtlust, kus juures ennast Susannaga, kelle peale u\u0308hekohtused vanakesed ilm-su\u0308ita kaebasivad, ja grahv Golovkini prohvet Danieliga ko\u0303rva seadis. (A. P.)"}, {"text_idx": "#000070", "text": "Sest kade meel? Kas vanaduses"}, {"text_idx": "#000139", "text": "*) Voinarowski oli Masepa o\u0303e poeg.\n**) Vu\u0308rst Menschikovi osavate arenduste pa\u0308rast oli pealahing juba ennemalt a\u0308ra lo\u0303petatud. To\u0308o\u0308 ei kestnud kahtegi tundi. A. P."}, {"text_idx": "#000161", "text": "Friedrich Schilleri laul, u\u0308mberpannud Jakob Tamm."}, {"text_idx": "#000172", "text": "Mind prohvetiks on pannud ilmas,\nMul na\u0308ha, kuulda: kurjus, laim;"}, {"text_idx": "#000190", "text": "Felix Dahn\u2019i luuletus. U\u0308mberpannud Jakob Tamm."}, {"text_idx": "#000202", "text": "Ta su\u0308damel sonis u\u0308ks hingekene,\nJa o\u0303rnakse hingesse ingli viis sai,"}, {"text_idx": "#000208", "text": "Ta sees on taeva hinge o\u0303hk,"}, {"text_idx": "#000240", "text": "Baieri kuninga Ludwigi ja\u0308rele -el."}, {"text_idx": "#000247", "text": "Kord sinna suurde lossi kaks lauljat la\u0308ksivad,\nU\u0308ks kandis kuldseid juukseid, teist hallid ehtsivad...\nHal laulja istus ratsul, ka\u0308es oli kannel tal,\nJa o\u0303itsev noormees astus teel tema ligidal."}, {"text_idx": "#000254", "text": "Kui va\u0308lgust kohutatud ko\u0303ik vaatjad hirmu sees,\nJu meistri kaenlas jahtub noor laulja nende ees;\nJa mantli sisse ma\u0308ssib siis teda vanake\nNing to\u0303stab sadulasse, la\u0308eb kiire ka\u0308igile."}, {"text_idx": "#000267", "text": "Et vo\u0303iks rikas, vaene mees"}, {"text_idx": "#000272", "text": "Eesti Postimehe o\u0303htused ko\u0303ned (27)"}, {"text_idx": "#000273", "text": "sonett.ee Veebilehel avaldatakse 19. sajandi eestikeelsetes ajalehtedes ilmunud luuleto\u0303lkeid. Leheku\u0308lge ta\u0308iendatakse jooksvalt.\nA\u0308rakirjas ja\u0308rgitakse algupa\u0308randit, erandina on w-ta\u0308hed asendatud v-ga."}]