[{"text_idx": "#000001", "text": "Alo Po\u0303ldma\u0308e fanaatilisest to\u0308o\u0308st Eesti klavereid otsides, leides ja vaatamiseks va\u0308lja pannes on ilmselt kuulnud iga va\u0308hegi kultuurieluga kursis olev inimene, aga olen ma\u0308rganud, et sellest teavad needki, kes tegevad hoopis muus valdkonnas. Ent sa\u0308ra silmis ka\u0308ib ta igal pool ning pulbitseb energiast ja ideedest, kui temaga kusagil kokku trehvad ja kasvo\u0303i mo\u0303ne so\u0303na vahetad. Helilooja-Alo on samuti vormis ja ideedest tulvil. Selle u\u0308ks eriti o\u0303nnelik o\u0303is puhkes soodsate asjaolude kokkulangemisel ja Emajo\u0303e o\u0308o\u0308bikute kaasabil mo\u0308o\u0308dunud suvel Tartus."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Lubatagu siinkohal ka u\u0308ks isiklik emotsionaalne ma\u0308lestus. Alo looming on mind korra ta\u0308iesti tummaks lo\u0308o\u0308nud. Nimelt oli veel konservatooriumis o\u0303ppides Merike Vaitmaa muusikakriitika aines tarvis u\u0308kskord midagi kirjutada Po\u0303ldma\u0308e balletist \u201cMerineitsi\u201d. Kogu see sa\u0308delev ilu ja helisev maailm (ning Tukla vo\u0303rratus keeles novell veel takkapihta) lo\u0303i algajal kirjaneitsil suu lukku ja so\u0303rmed sahtli vahele. Niisuguse fantaasiaku\u0308llase ko\u0303lapillerkaari iseloomustamiseks lihtsalt ei leidunud so\u0303nu. (O\u0303ppejo\u0303ud o\u0303nneks andestas selle ku\u0308u\u0308ndimatuse, kuna u\u0308hte ja teist oli talle selleks ajaks ikka u\u0308le antud.) Kui hakkas sugenema plaan teha Alost kaanelugu, olin muidugi kohe ka\u0308si. Oodatud jutuajamine ja\u0308i siiski kahjuks a\u0308ra ning intervjuu valmis olukorrast tulenevalt kirju vahetades."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Mo\u0303nedki pooleliolevad asjad \u2013 helito\u0308o\u0308d ja kirjatu\u0308kid \u2013 saan samuti a\u0308ra teha siinsamas Kadrinas. Loomulikult on asendamatuks abiliseks arvuti. Heliloomingut olen harjunud tegema klaveri juures. Sellega ka probleemi ei ole, sest siinses elamises on mul igasuguseid klavereid alates tahvelklaverist, pianiinodest ja lo\u0303petades otsekeelestusega tiibklaveritega. Komponeerimiseks kasutan oma vana head so\u0303pra, 1927. aastal Tallinnas valmistatud eesti pianiinot \u201cK. Saar\u201d, mille ostsin 1975. aastal tunnustatud klaverimeistri Artur Kurmeti soovitusel."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Kadrina ha\u0308a\u0308rberi tu\u0308u\u0308pi maja ehitati 1912. aastal ja selle ostis endale I maailmaso\u0303ja ajal minu emapoolne vanaisa Aleksander Krimm, kes oli Undla vallakirjutaja ja tegutses osanikuna \u201cViru\u201d ta\u0308rklisevabrikus. Ta on andnud suure panuse kohalikku u\u0308his- ja kultuuritegevusse. Vanaisa algatusel ja eestvedamisel valmis 1930. aastal Kadrina rahvamaja \u2013 ta\u0308nase pa\u0308evani u\u0308ks esinduslikumaid rahvamaju kogu Eestis. A. Krimmi kunagist elukohta ma\u0308rgib majal asetsev ma\u0308lestustahvel, mille valmistamise initsiaator oli Neeruti selts. Ma\u0308lestustahvel on majal ka isale-emale \u2013 kirjandusteadlastele Rudolf Po\u0303ldma\u0308ele ja Aino Undla-Po\u0303ldma\u0308ele, kes aastaku\u0308mnete jooksul veetsid siin oma suved."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Oled pa\u0308rit kultuurilooliselt va\u0308ga po\u0303nevast perest. Kuidas isa-ema igapa\u0308evato\u0308o\u0308 teid omal ajal mo\u0303jutas, kui te o\u0303e ja vennaga alles kasvasite? Palju te sellest taipasite, millega nad tegelesid? Kuidas sa oma last oled kasvatanud ja kuidas see on mo\u0303junud?"}, {"text_idx": "#000009", "text": "Eesti kultuuriloo uurimisega said isa ja ema taas tegelema hakata pa\u0308rast Siberist koju saamist, kuhu olime ku\u0308u\u0308ditatud 1949. aastal. Siberis oli kirjandusteadlasest isa algul ametis inglise keele o\u0303petajana, siis pioneeride majas nukuteatriringi ja ku\u0308u\u0308ditatud eestlastest rahvatantsutrupi juhina. Kirjandusteadlasest emale oli Siberis suureks abiks Tartu ko\u0303rgemast muusikakoolist saadud muusikaharidus (ema o\u0303ppis laulmist) ja ta sai raske po\u0303lluto\u0308o\u0308 asemel tegutseda muusikao\u0303petajana lastekodus. Pa\u0308rast asumiselt Tartusse tagasi jo\u0303udmist seostus vanemate to\u0308o\u0308 kirjandusmuuseumis a\u0308rkamisaja tegelaste tegevuse uurimisega. Vend Jaaku mo\u0303jutasid isa ja ema uurimused otseselt, temast sai samuti filoloog ja spetsialist eesti luuleteooria alal. Minu muusikuks saamise juures oli otsustav roll emal, sest tema na\u0308gi juba Siberi aastail, et mul on muusikasoont. Kuid seal polnud vo\u0303imalik muusikat o\u0303ppida ja kohe kui olime kodumaal tagasi, sain eraviisiliselt hakata ka\u0308ima klaveritundides suurte kogemustega pedagoogi Aleksandra Sarve juures, kes oli siis Tartu muusikakooli direktor."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Isa ja ema omavahelised, vahel pa\u0308ris a\u0308gedaks minevad kirjanduslikud arutelud keerlesid ikka Koidula, Jannseni, Hurda, Jakobsoni vo\u0303i Suburgi tegemiste u\u0308mber. Ema spetsialiseerus Koidulale ja Suburgile, isa Hurdale ja Jakobsonile. Kui hakkas la\u0308henema I u\u0308ldlaulupeo 100. aastapa\u0308ev, keskendusid isa uurimused laulupeoraamatule (mis on ta\u0308nini ainuke laulupeo po\u0303hjalik ka\u0308sitlus) ja mo\u0303lema uurimisteemad ristusid va\u0308ga tihedalt, nii et mitme aasta jooksul saime ko\u0303ik \u2013 mina, o\u0303de Mare ja vend Jaak \u2013, aimu laulupeo kui kultuuriloolise ta\u0308htsu\u0308ndmuse rollist."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Pool aastat enne Siberist a\u0308ratulekut su\u0308ndis meie perre o\u0303de Mare. Tema edasine eluka\u0308ik ka\u0308is algul minu ja\u0308lgedes (ta lo\u0303petas heliloojana Tallinna konservatooriumi), edasi o\u0303ppis Tartu u\u0308likoolis ajakirjandust ja po\u0303hitegevus mo\u0308o\u0308dus muusikateadlasena. Mare oli Eesti muusika infokeskuse alusepanija ja selle esimene direktor."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Minu tu\u0308tre Heleni elukutsevalik la\u0308ks pa\u0308ris loomulikku rada mo\u0308o\u0308da ja valiku kujundas meie kodus valitsenud muusikaline o\u0303hustik. Ka Heleni ema, minu teatriloolasest eksabikaasa Mall Po\u0303ldma\u0308e on suhtunud muusikasse suure austusega ja nii ja\u0308rgnesid Heleni klaverio\u0303pingud Tallinna muusikakeskkoolis ja hiljem kahe USA u\u0308likooli muusikaosakonnas. Praegu to\u0308o\u0308tab Helen rahvusraamatukogu muusikaosakonnas, klaverima\u0308nguoskust rakendab Tallinna muusikakeskkoolis ja mitme Tallinna koori juures."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Heliloomingu o\u0303petaja olin kokku 34 aastat, neist viimased kaheksa Elleri muusikakoolis, kohas, kus minu o\u0303petaja Heino Eller oli heliloomingu o\u0303ppejo\u0303ud Eesti vabariigi ajal, aastail 1920\u20131940. See amet on mulle palju pakkunud. Kuna keskastme muusikakoolides on kompositsiooni eriala suhteliselt uus na\u0308htus, siis pidi mitmeid asju o\u0303petamismetoodika osas ise leiutama. See oli to\u0303eline loominguline tegevus. Iga o\u0303pilase loovusaste on ju erinev, seepa\u0308rast oli oluline igale o\u0303pilasele la\u0308heneda temale sobiva nurga alt. See tegi iga tunni originaalseks ja andis ruumi fantaasialennule. Mo\u0303negi o\u0303pilasega olid tunnid nii huvitavad, et hakkasin mo\u0303nestki asjast rohkem huvituma vo\u0303i isegi paremini aru saama."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Heliloominguga tegelemisele on kindlat mo\u0303jutust andnud noortega suhtlemisest saadav energia, nende avaliolek avastusteks, enesestmo\u0303istetav la\u0308henemine heliloomingu uuendustesse. O\u0303pilased ja nendega suhtlemine on hoidnud vaimu erksana. Mo\u0303neltki o\u0303pilaselt olen saanud u\u0308levaate noortele enim huvi pakkuvatest heliloojatest, nende lemmikutest, kellest on eeskuju vo\u0303etud. Lisaks tavapa\u0308rasele klassito\u0308o\u0308 raames helito\u0308o\u0308de la\u0308bivaatamisele olen oluliseks pidanud, et noored tooksid tundi ka omal algatusel kirjutatud teoseid ja et nad oleksid aktiivsed oma uue loomingu esitamiste osas, suhtleksid interpreetidega. Rida aastaid olin Eesti muusika pa\u0308evade raames noorte heliloojate kontserdi korraldaja. Seal said publiku ees ettekande ko\u0303ikide keskastme muusikakoolide aktiivsemate noorheliloojate uudisteosed."}, {"text_idx": "#000020", "text": "O\u0303petajato\u0308o\u0308 ja heliloomingu po\u0303imumisest annab omapa\u0308rasel moel pildi minu kutsumine resideerivaks heliloojaks Lasnama\u0308e muusikakooli 2017/18. o\u0303ppeaastal. Selline resident-helilooja statuut muusikakoolis oli Eestis esmakordne ja kujunes pa\u0308ris po\u0303nevaks. Olin u\u0308heaegselt nii helilooja kui pedagoog. Mo\u0303nel puhul ka enese harija, na\u0308iteks akordioni- vo\u0303i eufooniumipala kirjutamisel. Kokku telliti minult u\u0308heksa helito\u0308o\u0308d ja just sellistele pillidele ning koosseisudele, millistele on va\u0308hem repertuaari. Lood kirjutasin konkreetsetele esinejatele ja ka\u0308isin o\u0303pilastega koos tundides, uurisin nende ma\u0308ngumaneeri, vo\u0303imekust, ku\u0308sisin, millise temaatikaga vo\u0303i karakteriga pala keegi sooviks. Tutvustasin pooleliolevaid lugusid o\u0303pilaste tundides ja arutasime koos o\u0303petajatega lugude raskusastet, vastava pilli ma\u0308nguvo\u0303imalusi jm. See oli noortele mo\u0303eldud loomingu to\u0303eline laboratoorium ja va\u0308rske loominguline elamus! Kogu ettevo\u0303tmine tipnes autorikontserdiga Lasnama\u0308e muusikakoolis, kus o\u0303pilaste esituses ko\u0303lasid esiettekandes residentuuri ajal kirjutatud helito\u0308o\u0308d. Olen Lasnama\u0308e muusikakoolile sellise vo\u0303imaluse eest va\u0308ga ta\u0308nulik ning eriline ta\u0308nu direktor Erika Jefimovale ning o\u0303petajatele Sirje Mo\u0303ttusele ja Tiina Vurmale."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Kunas ja kuidas tekkis idee asutada klaverimuuseum? Mis seisus see praegu on?"}, {"text_idx": "#000022", "text": "Idee klaverimuuseumi asutamiseks tekkis 2004. aastal, kui olin stipendiaadina Saksamaal. Lu\u0308becki keskraamatukogus tutvusin 2000. aastal ilmunud saksa klaverileksikoniga, kus oli andmeid maailma ligi 12 000 klaverimargi kohta. Meie au ja uhkuse, \u201cEstonia\u201d tiibklaveri valmistamise kohaks oli seal ma\u0308rgitud \u201cMoskau\u2013Russland\u201d! Siit saingi algto\u0303uke klaverimuuseumi loomiseks. Vo\u0303ib o\u0308elda, et muuseum sai loodud kiusu pa\u0308rast ja soovisin selle kaudu to\u0303estada ja teadvustada vo\u0303imalikult suurelt, et Eesti on va\u0308ljapaistev klaveriehituse maa, kus lisaks \u201cEstonia\u201d tiibklaverile on 240 aasta jooksul valmistatud (ta\u0308nase seisuga) 93 erineva nimetusega klaverimudelit."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Eesti rahvuslik klaverimuuseum sai juriidilise kinnituse 2005. aastal ja seni on muuseum tegelnud po\u0303hiliselt eksponaatide muretsemise ja klaverina\u0308ituste korraldamisega. Helme mo\u0303isa plaanitud pu\u0308siekspositsiooni pole o\u0303nnestunud avada, ku\u0308ll aga saime avada 2013. aastal Tartumaal Ernst Hiisi su\u0308nnikohas Luunjas klaverimuuseumi Hiisi-nimelise filiaali."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Praegune seis on selline, et Lo\u0303una-Eesti u\u0308hte renoveeritavasse mo\u0303isa on suur lootus saada klaverimuuseumile uus pidepunkt (mo\u0303isa nime ei avalikusta enne, kui juriidilised asjad on joones). Loodetavasti saame va\u0308lja praegusest patiseisust, mis on tekkinud seeto\u0303ttu, et Helme mo\u0303isahoone renoveerimiseks EAS-i kaudu taotletud raha ei eraldatud ja et hiljutise haldusreformi ka\u0308igus liideti neli valda ning uue, u\u0308hendatud To\u0303rva valla huviorbiiti klaverimuuseum enam ei kuulu. Klaverimuuseumi u\u0308he asutaja ja muuseumi juhatuse liikmena koostangi praegu \u201cmaapaos\u201d uut klaverite ekspositsiooni kava."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Sinu klaverina\u0308ituste va\u0308ga va\u0308rvikas osa on olnud klaverite leidmisega seotud seigad, samuti pilli enda lugu, tema seisundit puudutavad ku\u0308simused jne. Kas sellest to\u0308o\u0308st ja ei ole plaanis raamatut kokku panna, et va\u0308a\u0308rtuslik materjal kaotsi ei la\u0308heks?"}, {"text_idx": "#000026", "text": "To\u0303epoolest, klaverite otsimise ja po\u0303nevate eksemplaride leidmisega seostub mitmeid haruldasi lugusid, mis va\u0308a\u0308riksid kirjapanemist. Klaverilugude lu\u0308hikokkuvo\u0303tted kannan ku\u0308ll klaverite andmepanka, kus ta\u0308nase seisuga on andmeid ligi 1000 klaveri kohta."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Klaverite leidmisi ma vo\u0303rdlen arheoloogi to\u0308o\u0308ga \u2013 kus aga labida maasse lo\u0308o\u0308d, seal vo\u0303ib midagi leida. Ko\u0303ik so\u0303ltub enda aktiivsusest ja ka konkreetsest vajadusest vo\u0303i isegi soovist midagi po\u0303nevat leida. Aastas kahe-kolme senitundmatu eesti klaveri leidmine on kujunenud pa\u0308ris tavaliseks na\u0308htuseks. Mo\u0303nikord on klaveritega kohtumine seotud parajate u\u0308llatuste vo\u0303i isegi ehmatustega. Nii juhtus tiibklaveriga \u201cHermann Koch\u201d, kui selgus, et sellel on mehhanism tagurpidi \u2013 keeled ko\u0303lalaua all, mitte ko\u0303lalaua kohal nagu tavaliselt. Tuli va\u0308lja, et see on eksperimentaaleksemplar, et katsetada ko\u0303la liikumist, sest heli po\u0303rkub ko\u0303igepealt vastu po\u0303randat ja alles siis lakke."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Vo\u0303i XVIII sajandi lo\u0303pust pa\u0308rineva tundmatu meistri haamerklaveri leidmine Ra\u0308pina la\u0308hedal asuvast talust. Pikk, puuraami ja nelja jalaga tiibklaver oli nii kerge, et to\u0303stsime selle kaubikusse kahe mehega \u2013 autojuht ja mina!"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Omaette maailma kujutavad endast nn nimelised klaverid. Muuseumil on na\u0308iteks: renoveeritud tiibklaver \u201cJ. Becker\u201d, mis kuulunud Tartu u\u0308likooli rektorile, peapiiskop Johan Ko\u0303pule (annetaja Mari Ko\u0303pp); vene tsaaride Aleksander II ja Nikolai I eestlasest ihuarstile Philipp Karelli perele ja hiljem teatrikunstnik Mari-Liis Ku\u0308lale kuulunud tiibklaver \u201cBechstein\u201d; Artur Kurmeti ka\u0308sitsi valmistatud portatiivne klaver-klavessiin (Maire Kurmeti annetus); helilooja Eduard Ojale ja hiljem Arbo Valdmale kuulunud eesti tahvelklaver \u201cHasse\u201d; Ernst Hiisi Peterburis ca 1910. aastal valmistatud pianiino \u201cIhse\u201d, mis on kuulunud Aurora ja Johannes Semperile ning nende pianistist tu\u0308trele Lilian Semperile (perekond Kiviste annetus) jpm. Ka deponeeritud klaverite hulgas on haruldusi: 1855 Tartus valmistatud tiibklaver \u201cO. D. Wenzel\u201d; kaunis ampiirstiilis tiibklaver \u201cBechstein\u201d, mille omanik oli akadeemik Harald Keres; tiibklaver \u201cStehling\u201d, mis oli Rudolf Tobiase pill ja millel ta lo\u0303i oma suurteose, oratooriumi \u201cJoonase la\u0308hetamine\u201d."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Kuidas na\u0308iteks Karelli klaver siis Eestisse jo\u0303udis, vo\u0303i kuidas sai Oja klaver Valdma valdusse? Missugune on omale ko\u0303ige huvitavam vo\u0303i armsam leid?"}, {"text_idx": "#000033", "text": "Oma klaverileidudest huvitavaimaks pean Ernst Hiisi 1934. aastal valmistatud pianiinot \u201cJ. Becker\u201d. Sellise Peterburi kuulsa klaverifirma nime kasutamine oma klaverite juures onu\u0308ks po\u0303nevamaid saladusi (vo\u0303i a\u0308rilisi trikke), mis eesti klaveriehituses kasutatud.Minu u\u0308ks lemmikpille on pianiino \u201cA. O\u0308eberg\u201d, mis on valmistatud Tallinnas ca 1923. aastal.Meistriks Aleksander O\u0308eberg junior, kes valmistas klavereid kuni 1917. aastani Moskvas. Taoli oma isa, Tallinnas su\u0308ndinud ja Venemaal klavereid valmistanud Aleksander O\u0308ebergsenior\u2019i mantlipa\u0308rija. Kuna no\u0303ukogude vo\u0303im lo\u0303petas eraklaveritootmised, tuli A. O\u0308ebergjunior a\u0308sja va\u0308ljakuulutatud Eesti vabariiki ja asutas siin taas oma klaverito\u0308o\u0308stuse. Pianiinoannetas muuseumile Pa\u0308rnus tegutsev klaverimeister Paul Jo\u0303gi."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Minu u\u0308ks lemmikpille on pianiino \u201cA. O\u0308eberg\u201d, mis on valmistatud Tallinnas ca 1923. aastal. Meistriks Aleksander O\u0308eberg junior, kes valmistas klavereid kuni 1917. aastani Moskvas. Ta oli oma isa, Tallinnas su\u0308ndinud ja Venemaal klavereid valmistanud Aleksander O\u0308eberg senior\u2019i mantlipa\u0308rija. Kuna no\u0303ukogude vo\u0303im lo\u0303petas eraklaveritootmised, tuli A. O\u0308eberg junior a\u0308sja va\u0308ljakuulutatud Eesti vabariiki ja asutas siin taas oma klaverito\u0308o\u0308stuse. Pianiino annetas muuseumile Pa\u0308rnus tegutsev klaverimeister Paul Jo\u0303gi."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Kust sai alguse huvi Ludvig Juhti vastu? Oled temast palju kirjutanud ja kuuldavasti hakkab nu\u0308u\u0308d tru\u0308kki minema lausa raamat."}, {"text_idx": "#000036", "text": "See on olnud minu kui muusikaloolase suurim to\u0308o\u0308, mis sai alguse ta\u0308nu kauaaegsele to\u0308o\u0308tamisele Eesti teatri- ja muusikamuuseumis. Raamat \u201cKalevipoeg kontrabassiga\u201d ka\u0308sitleb kuulsa eesti kontrabassikunstniku Ludvig Juhti (1894\u20131957) elu- ja loominguteed. Mul vedas, et enne Kadrinasse tulekut jo\u0303udsin Tallinnas kohtuda raamatu toimetaja, muusikateadlase Aare Tooliga. Nu\u0308u\u0308d saame koos arvuti teel raamatu finis\u030cisse viia."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Siberis oldud ajal polnud mul vo\u0303imalik muusikao\u0303pinguid alustada ja nii olin kaotanud mitu aastat. Et aega tasa teha ja mind innustada, seadis ema eeskujuks kahte Ludvigit \u2013 Ludwig van Beethovenit ja Ludvig Juhti. Beethovenist teadsin juba varem, aga Juhtist polnud aimugi."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Juhti to\u0303i ema eeskujuks kui eriliste sihiseadmistega muusikut, kes saavutas kontrabassiga maailmataseme ta\u0308nu visale to\u0308o\u0308le ja ja\u0308rjekindlusele. Ema ma\u0308lestused Juhtist pa\u0308rinesid o\u0303pinguajast Tartu ko\u0303rgemas muusikakoolis ja 1935. aasta kontserdist Vanemuises. Juht oli aasta varem asunud elama USA-sse ja ku\u0308lastas suvise puhkuse ajal kodumaad."}, {"text_idx": "#000039", "text": "Sattusin to\u0308o\u0308le muuseumisse ajal, kui oli tulemas L. Juhti 100. su\u0308nniaastapa\u0308ev. Minu peale ja\u0308i Juhti helito\u0308o\u0308de kontserdi korraldamine. Sellega seoses vo\u0303tsin u\u0308hendust paljude va\u0308liseesti muusikute ja kultuurisfa\u0308a\u0308ri to\u0308o\u0308tajatega, kelle kaudu hakkas muuseumisse kogunema va\u0308a\u0308rtuslikku materjali maailmas palju laineid lo\u0308o\u0308nud eesti muusikust, kelle eluto\u0308o\u0308st ei teatud Eestis kuigi palju, sest no\u0303ukogude rez\u030ciim vo\u0303rdsustas va\u0308liseestlasi kodumaa reetjatega. Pa\u0308rast seda, kui USA-st Eestisse elama asunud Aino Ja\u0308rvesoo annetas muuseumile L. Juhti enda koostatud kaks suurt, ligi 1000-leheku\u0308ljelist albumit, scrape-book\u2019i, kus oli arvukalt kontserdikavu, arvustusi ja fotosid, su\u0308ndiski otsus, et Juhtist pean kirjutama elulooraamatu. Tulevasele raamatule jo\u0303udsin 1996. aastal tellida sissejuhatava kaaskirja Juhti so\u0303bralt ja vo\u0303itluskaaslaselt, Eesti peakonsulilt saadiku u\u0308lesannetes USA-s Ernst Jaaksonilt (Jaakson suri 1998)."}, {"text_idx": "#000040", "text": "Mo\u0308o\u0308dunud juubelilaulupeo liginedes avaldasid peamiselt Tartu Postimehes, aga ka mujal u\u0308le tosina po\u0303neva kultuuriloolise artikli laulupidude traditsiooni tekkest ja kujunemisest \u2013 kokku lausa mahukas uurimus. Kuidas selle teemani jo\u0303udsid? Missugused teemad eesti kultuuriloos veel eriliselt ko\u0308idavad ja kas millestki oleks veel mo\u0303eldav samas mahus kirjutada?"}, {"text_idx": "#000041", "text": "Laulupeo teema on huvi pakkunud mulle aastaku\u0308mneid. Esimesed mo\u0303jutused sain isalt, eriti tema raamatu \u201cI Eesti u\u0308ldlaulupidu\u201d ilmumise ja\u0308rel 1969. aastal. Muusikamuuseumis to\u0308o\u0308tades huvi su\u0308venes ja nu\u0308u\u0308d, laulupeo 150. ta\u0308htpa\u0308evaga seotult tuli see selgemalt pinnale nii artiklite kui ooperi na\u0308ol."}, {"text_idx": "#000042", "text": "Ko\u0308itvaid teemasid uurimusteks on eesti kultuuriloos palju. Mulle on praegu la\u0308hedasem meie klaveriehitus ja sellega seonduv. Hea vo\u0303imalus ta\u0308htsustada seda teemat on aastal 2022, kui on meie klaveriehituse grand old man\u2019i Ernst Hiisi 150. su\u0308nniaastapa\u0308ev."}, {"text_idx": "#000044", "text": "Minu senine Tartu viimaste aastate igapa\u0308evaelu on kulgenud u\u0308sna aktiivselt heliloomingu ja reisimise lainel. Viimase aja loomingus on ro\u0303hk olnud klaverimuusikal, eriti seotuna Tartu huvitavamate objektide ja Eesti maastikega. Ku\u0308mneosaline klaveritsu\u0308kkel \u201cTartu pildid\u201d ilmus 2019. a lo\u0303pus ka tru\u0308kisena kirjastuses SP Muusika. Klaveritsu\u0308klist \u201cEesti maastikud\u201d on seni valminud kaheksa osa, neist kolm viimast (\u201cSuure-Taevaskoja kajad\u201d, \u201cHu\u0308passaare rabas\u201d ja \u201cO\u0308o\u0308bikuorg\u201d) valmisid jaapani pianisti Yuko Yoshioka tellimusel ja olid esiettekandel Tokios 13. juulil 2018 Eesti vabariigi 100. aastapa\u0308eva ta\u0308histaval pidulikul eesti muusika kontserdil."}, {"text_idx": "#000045", "text": "Peaaegu aasta kulus kammerooperi \u201cEmajo\u0303e o\u0308o\u0308bikud\u201d komponeerimisele ja oli suur ro\u0303o\u0303m selle va\u0308ljatoomisel to\u0308o\u0308tada koos Tartu Uue Teatri ja lavastaja Ivar Po\u0303lluga."}, {"text_idx": "#000046", "text": "Saite lavastaja Ivar Po\u0303lluga selle ooperi eest \u2013 igati a\u0308rateenitult \u2013 ka auhinna. Ra\u0308a\u0308gi palun sellest to\u0308o\u0308st. Ja kuidas on ka\u0308inud sinu teiste lavateoste ka\u0308si?"}, {"text_idx": "#000047", "text": "Jah, saime Ivar Po\u0303lluga Eesti rahvuskultuuri fondi Siim ja Kristi Kallase allfondi stipendiumi, millega tunnustatakse lavateoseid, mis ta\u0308htsustavad eesti kultuurisu\u0308ndmusi vo\u0303i eesti kultuuri olulisi tegelasi."}, {"text_idx": "#000048", "text": "Laulupeoteemalise ooperi su\u0308nd on mo\u0303tteliselt seotud minu ema ja Gustav Ernesaksa ning ilmselt Vanemuise teatri koosto\u0308o\u0308s algatatud laulupeo-ooperiga, mille kavandamist alustati ca 1965. aastal ja see pidi seostuma la\u0308heneva I u\u0308ldlaulupeo 100. aastapa\u0308evaga 1969. aastal. Ema u\u0308lesandeks ja\u0308i kirjutada libreto. To\u0308o\u0308 algas, aga ja\u0308i pooleli. U\u0308heks po\u0303hjuseks oli to\u0303ena\u0308oliselt erinevad arusaamad laulupeoloo kontseptsioonist. Ooperit lo\u0303petava ja u\u0308ldistava lo\u0303puaaria pidi esitama Carl Robert Jakobson. Ta\u0308nasel pa\u0308eval teame, et I laulupeo peakorraldus oli Jannseni ja Koidula o\u0303lgadel. Jakobson oli laulupeoga hoopiski opositsioonis ja tegi ko\u0303ik selleks, et pidu a\u0308ra ja\u0308a\u0308ks. No\u0303ukogude ideoloogia seisukohalt pidi aga Jakobsoni roll igal juhul juhtiv olema. Ku\u0308llap sellised ideoloogilised momendid said to\u0308o\u0308 lo\u0303petamata ja\u0308a\u0308mise juures otsustavaks (need ta\u0308psustatud andmed to\u0308o\u0308st libretoga ilmnesid siin \u201cmaapaos\u201d suvekodu raamatukogu korrastades, leidsin need just neil pa\u0308evil u\u0308hest ema pa\u0308evikust)."}, {"text_idx": "#000049", "text": "Kui la\u0308henes I u\u0308ldlaulupeo 150 aasta juubel, tuli eredalt meelde ema ja Ernesaksa kunagi alustatud to\u0308o\u0308. Otsustasingi selle teema taas ka\u0308sile vo\u0303tta. Toredasti haakusid libretistidena Leelo Tungal ja Rein Veidemann. Pakkusin ooperit Vanemuisele, aga kuna teatri plaan oli kaugele ette a\u0308ra seatud, laulupeo juubel aga peagi ukse ees, siis sain meeldiva u\u0308llatuse osaliseks, kui Tartu Uuelt Teatrilt tuli kiri, et ooper on vo\u0303etud to\u0308o\u0308plaani ja peab va\u0308lja tulema enne Tartu laulupidu. Nii la\u0308kski."}, {"text_idx": "#000050", "text": "Algas kibekiire komponeerimine. Tore koosto\u0308o\u0308 oli Tartu Noortekooriga ja selle dirigendi Markus Leppojaga, kes oli kogu etenduse dirigent ja kunstiline juht. Algusest peale mo\u0303tlesin Lydia Koidulaks Maria Listrat, kes vo\u0303ttis seda osata\u0308itmist eriliselt sooja su\u0308damega ja tegi imetoreda rolli. Laulma sai pandud ko\u0303ik olulisemad I laulupeoga seotud tegelased: Jannsen ja tema pere, Kunileid, Hurt, Wirkhaus, Jakobson ..."}, {"text_idx": "#000052", "text": "Lisaks \u201cEmajo\u0303e o\u0308o\u0308bikutele\u201d olen varem loonud veel kolm kammerooperit. Neist on mo\u0303ndagi meenutada. Na\u0308iteks \u201cRaeooperi\u201d lavastas Estonias Arne Mikk ja libreto kirjutas Jaan Kross. Ooper lavastati Tallinna raekojas, seal, kus selle keskaegne tegevus toimuski. Tu\u0308kk ka\u0308is ka ringreisil mo\u0308o\u0308da Eestit ja seda ma\u0308ngiti mitmes vanas raekojas, na\u0308iteks Tartus ja Kuressaares."}, {"text_idx": "#000053", "text": "\u201cDepressioon baaris\u201d tuli lavale Von Krahli teatris, libretist ja lavastaja oli Toomas Hussar. Ooper jutustab u\u0308hel uurimislaeval toimuvast, mille meeskond on nakatunud ohtlikku viirusesse ja u\u0308kski riik ei lase laeva oma sadamasse. Ta\u0308nasel pa\u0308eval va\u0308ga aktuaalne teema! Solistide saateansambliks oli Tallinna saksofonikvartett, kvarteti liikmed osalesid ka etenduse ka\u0308igus \u2013 laeva kotermannidena."}, {"text_idx": "#000054", "text": "Mono-kammerooperi \u201cKontrabass \u2013 kuningatu\u0308tar\u201d libreto tegi s\u030cveitsi kirjaniku Patrick Su\u0308skindi na\u0308idendi \u201cKontrabass\u201d ainetel Enn Vetemaa, lavastas Hardi Volmer. Seda ma\u0308ngiti Eesti muusika pa\u0308evade raames muusikaakadeemia kammersaalis. Esietendusel juhtus u\u0308pris na\u0308rviko\u0303ditav vahejuhtum. Ooperi lo\u0303pus peab kontrabassima\u0308ngija loobuma oma pillist ja lahkumise ma\u0308rgiks suudleb seda kolm korda. Ja su\u0308nnib ime \u2013 kontrabassist saab kuningatu\u0308tar. Stseen toimus vanal raudvoodil, valgus vo\u0303eti maha ja sel ajal vahetusid kontrabassi ja kuningatu\u0308tre osata\u0308itja kohad. Kiire tegevuse tulemusel vajus aga raudvoodi suure pauguga kokku. Minust ka\u0308is va\u0308lgusa\u0308hvatus la\u0308bi \u2013 nu\u0308u\u0308d on kontrabass kindlasti purunenud. Va\u0308ikese pausi ja\u0308rel su\u0308ttis ja\u0308lle valgus, Villu Valdmaa peaosalisena ja Margarethe Fischer kuningatu\u0308trena esitasid lo\u0303pudueti, rahvas plaksutas, esinejad kummardasid ja ko\u0303ik oli normis. Keegi polnud aru saanud, et pimeduse varjus olid toimunud ohtlikud su\u0308ndmused. O\u0303nneks olid kokkuvajunud voodilt po\u0303randale kukkunud laulja ja kontrabass terved."}, {"text_idx": "#000056", "text": "Matkamise pisiku sain Tartu muusikakoolis o\u0303ppimise aegu tunnustatud pedagoogilt Elmar Einastolt. Nelja E. Einasto lapsega \u2013 Jaani, Andrese, Kersti (Sumera) ja Reinuga olen suhelnud hulk aastaid hiljemgi ja olen nendega osalenud o\u0303ige mitmel pikemal matkal. Elmar Einasto juhtimisel osalesin 1965. aastal kuus na\u0308dalat kestnud Kesk-Aasia ekspeditsioonil, kus Tjan-S\u030cani ma\u0308gedes sain maigu suhu ma\u0308gimatkamise vo\u0303ludest. Tallinna konservatooriumis o\u0303ppimise ajal moodustus meil ma\u0308gimatkajate grupp, ka\u0308isime isegi ma\u0308gimatka koolis. Matkasime Kaukaasias ja korduvalt Pamiiri erinevates ma\u0308estikuso\u0303lmedes (Mats\u030ca, Fan, Tsentraal-Pamiir). 15-aastase pausi ja\u0308rel tuli uus ring \u2013 ma\u0308gimatkad Kaukasuse ma\u0308gedesse ja palju po\u0303nevust pakkunud spetsiifilised reisid Kamts\u030catka poolsaare ja Kuriili saarte vulkaanidele. Siit pa\u0308rinebki eriline huvi vulkaanide vastu."}, {"text_idx": "#000060", "text": "Reisimuljete po\u0303hjal on su\u0308ndinud mitmed teosed. Esimene neist oli op. 1 helito\u0308o\u0308 \u201cKaks ornamenti\u201d oboele ja kammerorkestrile, Tjan-S\u030canis kogetud liustike salapa\u0308rase maailma muusikaline kajastus. Kahele klaverile kirjutatud su\u0308iti \u201cLoire\u2019i lossid\u201d inspireerisid imelised Loire\u2019i jo\u0303e oru renessansiaja lossid Prantsusmaal. Vo\u0303i siis eelmainitud vulkaanisaare Thera ku\u0308lastuse muljeist su\u0308ndinud teos \u201cAtlantise ja\u0308lgedes\u201d. Provence\u2019i meeleolud kajastuvad 3-osalises su\u0308idis \u201cRa\u0308nnakud I\u201d."}, {"text_idx": "#000061", "text": "Meie oma Eestimaa on ta\u0308is looduskauneid kohti ja neid avastan enda jaoks pidevalt juurde. Muusikalised la\u0308bielamised ku\u0308lastustest emotsioone ergutavatesse kohtadesse leiavad va\u0308ljundi veel pooleliolevas klaveritsu\u0308klis \u201cEesti maastikud\u201d."}, {"text_idx": "#000062", "text": "Oled neid haruldasi inimesi, kes o\u0303ppinud veel Heino Elleri juures. Mida teha, et tema panus saaks va\u0308a\u0308riliselt ja\u0308a\u0308dvustatud? Muusikud u\u0308ldiselt ku\u0308ll hindavad tema tegevust, aga meie kultuuriruumis tema ma\u0308lestus vist siiski va\u0308a\u0308riliselt ei kajastu, vo\u0303i ma eksin? Minu meelest on kuidagi veider, et Elleri bu\u0308st on ku\u0308ll Tallinnas, aga sealgi sootuks Otsa kooli ees ... Kuidagi juhuslik valik, et noh, paneme kuskile ..."}, {"text_idx": "#000063", "text": "See, et sain olla u\u0308he eesti muusika sa\u0308ravaima klassiku, Heino Elleri o\u0303pilane, on suur o\u0303nn. Olen o\u0303ige mitmeid Elleri to\u0303eterasid ja no\u0303uandeid ja\u0308rjepidevusena edasi andnud ka oma o\u0303pilastele. Kasvo\u0303i seda soovitust, et muusika loomisel ei vo\u0303i pikka vahet pidada. Eller u\u0308tles ikka, et kirjuta iga pa\u0308ev kas vo\u0303i kaks takti, vaata kui palju see aastaga kokku teeb!"}, {"text_idx": "#000064", "text": "Arvan, et meie muusikud on hinnanud Elleri muusikapa\u0308randit va\u0308a\u0308riliselt. Viimaste aastate na\u0308idetena vo\u0303iks tuua To\u0303nu Kaljuste tegevust Elleri su\u0308mfooniate esitamisel ja salvestamisel vo\u0303i Sten Lassmanni monumentaalset ettevo\u0303tmist \u2013 kogu Elleri klaveriloomingu salvestamist CD-dele. Va\u0308a\u0308rikas kummardus Ellerile on olnud teatri- ja muusikamuuseumi poolt 1999. aastal asutatud Elleri muusikapreemia. Kahjuks pole seda viimastel aastatel enam va\u0308lja antud. Mis on po\u0303hjuseks, seda ma ei tea."}, {"text_idx": "#000065", "text": "Kuna Tartuga on Eller olnud va\u0308ga tihedalt seotud, siis teeb ku\u0308ll pikka aega muret, et siia pole siiamaani temale ma\u0308lestusma\u0308rki pu\u0308stitatud. To\u0303epoolest, on veider, et Elleri monument pandi Tallinnasse muusikakooli juurde, mis kandis juba pikemat aega Georg Otsa nime, kuid mitte muusikakooli juurde Tartus, mis oli tolleks ajaks Elleri nime kandnud juba 15 aastat! Loodan va\u0308ga, et ma\u0308lestusma\u0308rk Ellerile Tartus siiski teoks saab."}, {"text_idx": "#000066", "text": "On sinu tegevuses muusikuna ette tulnud ka kurioosseid momente?"}, {"text_idx": "#000067", "text": "On olnud piisavalt palju. Esimesena tuleb meelde seik aastast 1971, kui mind taheti no\u0303ukogude armees aega teenima panna raketiva\u0308kke. To\u0308o\u0308tasin siis hiljuti avatud Eesti Raadio arvutuskeskuses muusikafonoteegi programmeerijana (koos Nora Pa\u0308rdi, Arno Rohlini ja Raimo Kangroga). Mu ametinimetus oli insener-metoodik, programmeerija. \u201cSelliseid mehi on meil raketiva\u0308es va\u0308ga vaja,\u201d u\u0308tles mind so\u0303java\u0308ekomissariaadis ku\u0308sitlenud major. Suutsin siiski to\u0303estada, et olen \u201cmuusika-insener\u201d ja raketiva\u0308es poleks minuga midagi peale hakata. Ja so\u0303java\u0308eteenistus o\u0303nnestus la\u0308bida muusik-madrusena Tallinnas mereva\u0308e orkestris."}, {"text_idx": "#000068", "text": "Kuna sul on liginemas u\u0308mmargune ta\u0308htpa\u0308ev, oli mai lo\u0303ppu planeeritud sinu juubelikontsert. Praegu on suur segadus ja keegi ei tea, millal normaalne elu taastub. Mis oli plaanis seal kuuldavale tuua?"}, {"text_idx": "#000069", "text": "Mai lo\u0303pus Tartu u\u0308likooli aulas toimuma pidanud autorikontserdile olid esinema kutsutud noored muusikud erinevatest muusikakoolidest, Tartu Noortekoor, mitu pianisti ja teisi soliste. Nu\u0308u\u0308dseks on selgunud, et kontsert on edasi lu\u0308katud ja see toimub samade esitajatega Tartu u\u0308likooli aulas 7. novembril 2020. Kavas on kuuldavale tuua muusikat Lasnama\u0308e muusikakooli residentuuriajast, katkeid \u201cTartu piltidest\u201d ja \u201cEesti maastikest\u201d pianistide Andre Hinni, Helen Po\u0303ldma\u0308e ja Ralf Taali esituses, samuti kammerooperi \u201cEmajo\u0303e o\u0308o\u0308bikud\u201d mitmeid numbreid. Heigo Rosin marimbafonil ja teistel lo\u0308o\u0308kpillidel esitab \u201cEruptsiooni\u201d tsu\u0308klist \u201cAtlantise ja\u0308lgedes\u201d. Esiettekandel on kolm uudisteost \u2013 kooritsu\u0308kkel \u201cKolm armastuslaulu\u201d Kristiina Ehini luulele, kuus osa 12-osalisest akordionitsu\u0308klist \u201cAastaajad\u201d (Henri Zibo) ja kolmeosaline su\u0308it sopransaksofonile ja marimbafonile \u201cRa\u0308nnakud I\u201d, milles kajastuvad muljed hiljutiselt reisilt Lo\u0303una-Prantsusmaale Provance\u2019i, esitajaiks Rene Laur ja Heigo Rosin. Seda viimast teost lo\u0303petasingi \u201cmaapaos\u201d."}, {"text_idx": "#000070", "text": "Kuidas praegusesse perioodi suhtud? Mis on selles head, mis halba?"}, {"text_idx": "#000071", "text": "Praegune eriolukord on meile ko\u0303igile uus ja senitundmatu. See on tavapa\u0308rase eluru\u0308tmi ta\u0308iesti pea peale keeranud. Piirangud on aga absoluutselt vajalikud, teistmoodi viirusele piiri panna ei saa. Halb on see, et inimestevaheline suhtlus saab kannatada, eriti on puudutatud sellest lapsed ja vanurid. Ja paljud inimesed kaotavad mo\u0303neks ajaks vo\u0303i pikemaks ajaks to\u0308o\u0308."}, {"text_idx": "#000077", "text": "Lo\u0303petas 1970. aastal Tallinna konservatooriumi kompositsiooni erialal Heino Elleri o\u0303pilasena (oli tema viimane lo\u0303petaja)."}, {"text_idx": "#000078", "text": "On kirjutanud lavateoseid: balletid \u201cMerineitsi\u201d (1974, Vanemuine) ja \u201cSo\u0303nni tund\u201d (1977, esiet 1981, Vanemuine), kammerooperid \u201cRaeooper\u201d (1984/85, esiet 1986, Estonia), \u201cDepressioon baaris\u201d (1997, Von Krahli teater), \u201cKontrabass-kuningatu\u0308tar\u201d (2006, EMA), \u201cEmajo\u0303e o\u0308o\u0308bikud\u201d (2019, Tartu Uus Teater), nukumuusikal \u201cVerine John\u201d (1979, esiet 1980, Nukuteater). Palju mitmesugust instrumentaalmuusikat, nt kontsert lo\u0308o\u0308kpillidele ja su\u0308mfooniaorkestrile (1981), kontsert oboele ja kammerorkestrile (1974), \u201cKaks ornamenti\u201d oboele ja kammerorkestrile (1969), palju kammerteoseid eri koosseisudele, sh sonaate ja su\u0308ite, tuntuim \u201cLoire\u2019i lossid\u201d kahele klaverile (1980). Koori- ja vokaalmuusikat, palu lastele, muusikat filmidele jpm."}, {"text_idx": "#000080", "text": "Oli 1993\u20132009 Eesti teatri- ja muusikamuuseumi muusikaosakonna juhataja. Koostanud noodikogumiku \u201cLudvig Juht ja tema kontrabass\u201d (2003); raamatud: \u201c130 aastat eesti laulupidusid\u201d (u\u0308ks koostajaid, 2002), \u201cEesti Teatri- ja Muusikamuuseum 1924\u20132004\u201d (u\u0308ks koostajaid, 2004), \u201cMu kallis Niina!\u201d (Raimond Valgre kirju Niina Vassiljevale, 2010), \u201cArmas so\u0303ber Eduard!\u201d (Eduard Tubina kontrabassikontserdi su\u0308nnilugu la\u0308bi Ludvig Juhti ja Eduard Tubina kirjade, 2014), album \u201cEesti klaver\u201d (2016)."}, {"text_idx": "#000082", "text": "Eesti rahvusliku klaverimuuseumi idee autor ja u\u0308ks asutajaid 2005. aastal."}]