[{"text_idx": "#000005", "text": "100 sekundi video: keskaegsete helide ja\u0308lil \u2013 luust vilepillid"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Tartu u\u0308likooli tudeng Madli Oras tegi oma bakalaureuseto\u0308o\u0308 raames kaks koopiat ja u\u0308he rekonstruktsiooni keskaegsetest luust vilepillidest. Vaata videost, kuidas pillid ko\u0303lavad ja loe la\u0308hemalt pillide valmimisloost ja eksperimendi tulemustest."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Meid u\u0308mbritseb lo\u0303pmatu hulk helisid. Ha\u0308a\u0308li on mitut sorti. U\u0308hed kaasnevad igapa\u0308evaste tegevustega ja neid ei pruugi tihti ta\u0308helegi panna. Teisi tekitatakse sihilikult ja neil on kindle eesma\u0308rk. Viimaste hulka kuulub muusika, ag aka erinevad signaalhelid, na\u0308iteks uksekell vo\u0303i peatselt algava etenduse ma\u0308rguanne teatris."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Igale keskkonnale ja ajastule on iseloomulikud teatud helid. Kui keskaja inimene satuks ta\u0308napa\u0308eva, siis ku\u0308llap mo\u0303juksid meile nii tavalised ha\u0308a\u0308led nagu automu\u0308ra ja telefonihelinad tema jaoks va\u0308ga s\u030cokeerivalt. Sama suur oleks kontrast vastupidises olukorras. Kas me suudame aga ette kujutada, milline helide kooslus meid u\u0308mbritseks, kui leiaksime end u\u0308hta\u0308kki na\u0308iteks 15. sajandi Tartust? Missugune oli tolleaegne helimaastik? See ku\u0308simus ajendas mind uurima luust vilepille \u2013 u\u0308ht killukest artefaktidest, mis annavad tunnistust juba ammu kadunud helimaailmast."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Mida kujutavad endast keskaegsed luust vilepillid?"}, {"text_idx": "#000010", "text": "Luust vilepillid (1) olid nii Eesti alal kui ka u\u0308leja\u0308a\u0308nud Euroopas levinud peamiselt keskajal. Siin vo\u0303ib enamiku leidudest dateerida 13.\u201316. sajandisse. Luust vilepille on Eestist praeguse seisuga teada umbes paarku\u0308mmend. Leiupaikadeks on eelko\u0303ige linnad, aga mo\u0303ned vilepillid on leitud ka asulakohtadelt ja linnuste juurest. Tavaliselt on neid valmistatud lamba vo\u0303i kitse sa\u0308a\u0308reluust ja neil on u\u0308ks kuni neli so\u0303rmeava. Enamikul leidudel on ko\u0303laava, mille po\u0303hjal vo\u0303ib oletada, et neid ma\u0308ngiti valdavalt samamoodi nagu ta\u0308napa\u0308evast plokkflo\u0308o\u0308ti. See ta\u0308hendab, et huulikusse sisestatakse plokk, tekitades kanali, mille kaudu liigub o\u0303hk huulikuavast ko\u0303laava alumise terava servani. Nii su\u0308nnib heli, mida saab so\u0303rmeavade abil ko\u0303rgemaks ja madalamaks muuta. Kas ja kuidas see meetod keskaegsete vilepillide ma\u0308ngimisel to\u0308o\u0308tab ja kuidas u\u0308ks luust vilepill ko\u0303lab? Kuna arheoloogilisi leide ei tohi iseenesestmo\u0303istetavalt to\u0308o\u0308delda ega ma\u0308ngida, tuli selle teadasaamiseks pillidest koopiad valmistada. Kui eksperimendi ka\u0308igu ametlik versioon sai kirja bakalaureuseto\u0308o\u0308s, siis nu\u0308u\u0308d kasutan vo\u0303imalust ra\u0308a\u0308kida oma kogemusest vabamas vormis."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Eksperimendi elluviimisele eelnesid po\u0303hjalikud ettevalmistused. Otsustasin teha koopia kolmest arheoloogilisest leiust. Laiahaardelisema eksperimendi tegemiseks vajanuks rohkem aega ja muid ressursse, va\u0308hema arvu pillidega oleks saanud va\u0308ga va\u0308he teavet. Seega tuli ko\u0303igepealt valida, millised kolm leidu vo\u0303iks eeskujuks vo\u0303tta. Valikut kitsendas asjaolu, et mul oli olemas kaks paremat ja u\u0308ks vasak lamba sa\u0308a\u0308reluu."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Esimeseks prototu\u0308u\u0308biks valisin u\u0308he tervenisti sa\u0308ilinud leiu, mis paistis esindavat ha\u0308sti nii-o\u0308elda keskmist luust vilepilli Eesti arheoloogilises materjalis (2). See leiti Tartu keskaegse lo\u0303unapoolse eeslinna alalt."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Pillil on kolm so\u0303rmeava ja u\u0308mar ko\u0303laava, mis on Eesti materjali hulgas enim levinud. Tegelikult on esemel ka u\u0308ks eriline omadus \u2013 nimelt on tegu u\u0308hega kahest Eesti leiust, mida on kaunistatud sisselo\u0303igatud joonte ja ristidega. Kuna aga ornamendid polnud eksperimendi eesma\u0308rkide seisukohast olulised, otsustasin seda asjaolu eirata. Tulevikus vo\u0303iks pillile pa\u0308rast mo\u0303ningast tehnika harjutamist muidugi kaunistused lisada."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Teisena osutus valituks u\u0308ks Tallinna vanalinnast leitud 15.\u201316. sajandi vilepill (3). See on samuti terve, kolme so\u0303rmeava ja u\u0308mara ko\u0303laavaga. Sellegipoolest pole leid tavapa\u0308rane \u2013 kui u\u0308ldiselt on luu mo\u0303lemad otsad eemaldatud, siis sellel oli alumine ots ta\u0308iesti terveks ja\u0308etud. Kuigi leidub ka suletud alumise otsaga puhkpille, siis plokkflo\u0308o\u0308di tu\u0308u\u0308pi pilli puhul tundus selline ma\u0308nguviis ku\u0308sitav. Samas ei paistnud, et ese oleks pooleli ja\u0308a\u0308nud \u2013 ko\u0303ik detailid on korralikult viimistletud. Pilli alumise otsa la\u0308hedal on auk, mis asetseb so\u0303rmeavadest eraldi ja mille kaudu vo\u0303iks o\u0303hk pillist va\u0308lja pa\u0308a\u0308seda. Eksperimendi abil soovisin katsetada, kas ja kuidas saab instrumenti sel viisil ma\u0308ngida."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Kolmas va\u0308ljavalitud ese pa\u0308rineb Lihula linnuse juures olnud keskaegsest alevikust (4). See sai valitud kui u\u0308ks intrigeerivamaid leide. Tegu on fragmentaarse esemega, millel on terve otsa la\u0308hedal D-kujuline auk ning murdunud otsas poolikuna sa\u0308ilinud pisike u\u0308mar auk. Kas need vo\u0303ivad olla ko\u0303la- ja so\u0303rmeava? Kui eset to\u0303epoolest kasutati heliriistana, siis kuidas seletada ebatavaliselt suurt ko\u0303laava, mis asetseb pilli u\u0308lemisele servale nii la\u0308heda!? Kas seda vo\u0303idi ma\u0308ngida, juhtides o\u0303huvoolu kunstliku ploki asemel hoopis alahuule vo\u0303i keele abil? Viimast meetodit on kasutatud mitmetes piirkondades, sealhulgas soome-ugri rahvaste aladel. Igatahes tekitas leid mitmeid ku\u0308simusi, millele vastamiseks tundus eksperiment olevat parim lahendus."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Kuidas toimus materjalide ja to\u0308o\u0308riistade valik"}, {"text_idx": "#000020", "text": "Prototu\u0308u\u0308bid va\u0308lja valitud, tuli enne koopiate valmistamist mo\u0303elda, kuidas seda ta\u0308pselt teha ning milliseid materjale ja to\u0308o\u0308riistu kasutada. See ta\u0308hendas tasakaalu leidmist autentsuse, lihtsuse ja vo\u0303imalikult ta\u0308psete tulemuste saavutamise vahel. Nagu juba mainitud, kasutasin materjalina lamba sa\u0308a\u0308reluid. U\u0308ldjuhul ei saa lamba ja kitse luid vilepillide po\u0303hjal eristada. Otsustasin lambaluude kasuks, kuna neid oli lihtsam hankida kui kitse omi. Ko\u0303ik u\u0308ksikud luud on muidugi natuke erinevad, aga va\u0308hemalt sai ja\u0308lgida, et suurus klapiks enam-va\u0308hem leiu omaga ja et parem luu asendaks ikka paremat luud."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Ploki materjali valik oli pisut keerulisem, kuna Eestis pole sa\u0308ilinud u\u0308htegi vilepilli koos plokiga. Seda vo\u0303ib seletada asjaoluga, et plokke on valmistatud orgaanilistest materjalidest, mis kergesti ha\u0308vivad. U\u0308ldiselt arvatakse, et neid vo\u0303idi teha peamiselt puidust ja mesilasvahast. Puidust plokke on Euroopas ka leitud. Plaanisin esialgu kasutada mo\u0303lemat materjali, alustades mesilasvahaga, kuna seda on kergem to\u0308o\u0308delda ja seega eri plokivariante katsetada. Lo\u0303puks ja\u0308id puidust plokid ajapuuduse to\u0303ttu tegemata, aga tulevikus vo\u0303iks seda kindlasti proovida. Puidu eelised on eelko\u0303ige stabiilsus ja vastupidavus \u2013 vaha vo\u0303ib na\u0308iteks kuuma ilmaga sulama hakata ja vormi kaotada."}, {"text_idx": "#000022", "text": "To\u0308o\u0308riistade autentsuse osas tegin mo\u0303ningaid ja\u0308releandmisi. Eksperimendi eesma\u0308rgid olid seotud peamiselt helide ja ma\u0308nguviisidega, mitte to\u0308o\u0308protsessi uurimisega. Seeto\u0303ttu oli esmata\u0308htis, et ko\u0303ik servad ja augud oleksid o\u0303iges kohas. Kogenematu pillitegijana tundus sel puhul turvaline kasutada nu\u0308u\u0308disaegseid to\u0308o\u0308riistu nagu rauasaag ja akutrell. Viimistlemisel olid abiks ka pussnuga ja liivapaber."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Kolme luu hankimine osutus suhteliselt lihtsaks u\u0308lesandeks. Ku\u0308ll aga polnud luude ettevalmistamine eriti meeldiv tegevus \u2013 kuigi u\u0308he luu sai lambapraest, siis kaks tu\u0308kki tuli ise a\u0308ra nu\u0308lgida ja puhastada. Eksperimentaalarheoloogiat tehes ei saa aga pirtsutada, ku\u0308llap oli see va\u0308a\u0308rt kogemus ja ekstreemne u\u0308ksnes ta\u0308napa\u0308eva linnainimese jaoks."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Viimase ettevalmistusena joonistasin hariliku pliiatsiga luudele o\u0303igetele kohtadele aukude ja pilli servade piirjooned, millest luu otste a\u0308ra saagimisel ja aukude puurimisel la\u0308htuda. Fragmentaarse leiu puhul tuli sealjuures veidi improviseerida, sest ese oli ilmselgelt katki ja poolikust august allapoole ja\u0308a\u0308va osa suhtes vo\u0303is ainult oletusi teha. La\u0308htudes luu pikkusest ning teiste leidude so\u0303rmeavade arvust ja vahekaugustest, joonistasin luule veel kaks so\u0303rmeava. Nende suuruse osas vo\u0303tsin eeskuju olemasolevast poolikust august."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Et lo\u0303puks asja juurde asuda, so\u0303itsin u\u0308hel tuisusel veebruarihommikul koos oma juhendaja Riina Rammaga Viljandimaale. Pillid valmisid pa\u0308randtehnoloog Monika Hindi hubases luuto\u0308o\u0308kojas, kus oli va\u0308ga mugav tegutseda ja ko\u0303ik vajalikud to\u0308o\u0308riistad ka\u0308epa\u0308rast. Monika ise, kellel oli luust vilepillide valmistamisega juba varasemaid kogemusi, juhendas to\u0308o\u0308protsessi ja andis vajadusel no\u0303u."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Ko\u0303igepealt tuli luuotsad rauasaega a\u0308ra saagida. Algus la\u0308ks pisut konarlikult \u2013 esimesed katsetused lo\u0303ppesid kiiresti kahe murdunud saeteraga. Edasi sain juba tunnetuse ka\u0308tte ja luud o\u0303nnestus enam-va\u0308hem sujuvalt la\u0308bi saagida. Seeja\u0308rel lihvisin ebatasaseid saetud pindu liivapaberiga ning puhastasin luutorusid seestpoolt villase riideribaga, et sealt kogu mustus va\u0308lja saada."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Ko\u0303la- ja so\u0303rmeavade tegemist alustasin 1,5 mm teraga akutrelliga. Aukude puurimine vo\u0303ttis va\u0308he aega ja oli kogu protsessi va\u0308ltel u\u0308ks lihtsamaid u\u0308lesandeid. Kuna augud pidid tulema eri suuruse ja kujuga, ja\u0308tkasin nende uuristamist pussnoa abil. Muidugi vo\u0303iks kogu protsess toimuda ainult nuga kasutades \u2013 kogemused na\u0308itavad, et u\u0308ksnes noaga augu uuristamine pole sugugi vaevarikas ja aegano\u0303udev u\u0308lesanne. Ku\u0308ll ei pruugi vilumatu inimene saada nii ta\u0308pset tulemust. Samuti ei saa va\u0308listada, et keskajal vo\u0303idi vilepillide tegemiseks kasutada peale noa teisigi to\u0308o\u0308riistu. Kuigi elektrilisi abivahendeid tol ajal muidugi polnud, olid puurid siiski olemas."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Luuotse saagimine. Foto: Riina Rammo"}, {"text_idx": "#000033", "text": "Nu\u0308u\u0308d tuli uuristada vahasse kanal. Kui enne tundus, et vilepillide tegemises pole midagi nii rasket, siis nu\u0308u\u0308d oli ka\u0308tte jo\u0303udnud protsessi keerulisim ja na\u0308rveso\u0308o\u0308vaim osa. Nimelt peab kanal olema ta\u0308pselt o\u0303ige suuna, kuju ja suurusega, kui tahta pillist selget heli ka\u0308tte saada. Proovisin kanali tegemist kahe abivahendiga \u2013 noa ja kudumisvardaga. Etteruttavalt vo\u0303ib o\u0308elda, et vardaga tehtud katsetused osutusid edukamaks. Kui u\u0308ks kanal ei toiminud, urgitsesin vaha ja\u0308lle va\u0308lja, voolisin uuesti u\u0308htseks tu\u0308kiks ja surusin tagasi huulikusse. See osa eksperimendist va\u0308ltas suhteliselt pikka aega, sest tihti ei ja\u0308tkunud kannatust paljudeks ja\u0308rjestikusteks katseteks. Varem vo\u0303i hiljem o\u0303nnestus siiski saada ko\u0303ik kolm vilepilli ha\u0308a\u0308lt tegema."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Kogu plokkidest po\u0303hjustatud meeleha\u0308rmi ko\u0303rvale ja\u0308tkus to\u0308o\u0308 ka\u0308igus ka ro\u0303o\u0303mu. U\u0308llatuslikult tekitas va\u0308him probleeme Lihula fragmentaarse leiu koopiast ilma plokita heli ka\u0308ttesaamine, mis na\u0308is alguses ambitsioonikaima ettevo\u0303tmisena. Alahuule ja keele o\u0303igesti suunamine osutus selle instrumendi puhul va\u0308ga lihtsaks \u2013 juba esimesel katsel o\u0303nnestus kuuldavale tuua suhteliselt tugev ja selge heli."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Mida vo\u0303ib ko\u0303ige eelneva po\u0303hjal ja\u0308reldada? Missuguseid teadmisi eksperiment andis ja kas tulemused vastasid pu\u0308stitatud eesma\u0308rkidele? Mille poolest kolm instrumenti u\u0308ksteisest erinevad? Kuidas ko\u0303lab u\u0308ks luust vilepill ja miiliste meetoditega saab seda ma\u0308ngida?"}, {"text_idx": "#000038", "text": "Tallinna suletud alumise otsaga pilli koopia osutus ma\u0308ngitavaks, aga mo\u0303ningate mo\u0308o\u0308ndustega. Selle toon oli ilus ja selge, aga va\u0308ga vaikne. Samuti sai seda ainult va\u0308ga o\u0303rnalt puhuda, muidu kadus heli ta\u0308iesti a\u0308ra. Seega tundub, et kuigi alumise otsa la\u0308hedal olev auk toimib, ei ole see va\u0308ga efektiivne. Samas peaks pilliga rohkem katseid tegema \u2013 vo\u0303ib-olla seisnes probleem halvasti tehtud plokis, na\u0308iteks liiga kitsas kanalis."}, {"text_idx": "#000039", "text": "Lihula fragmentaarse leiu rekonstruktsiooni oli mugavam ma\u0308ngida ilma plokita. Kuigi kunstlik plokk toimib ka, on huulikus selle jaoks va\u0308ga va\u0308he ruumi ja puidust plokki vo\u0303ib olla sinna u\u0308pris keeruline paigaldada. Kui so\u0303rmeavasid oli rohkem kui u\u0308ks, asetsesid need ilmselt teistmoodi kui minu rekonstruktsioonil \u2013 viimase puhul muutis iga so\u0303rmeava heliko\u0303rgust vaevuma\u0308rgatavalt."}, {"text_idx": "#000041", "text": "Artikkel ilmus Eesti arheoloogia aastakirjas Tutulus."}, {"text_idx": "#000044", "text": "Mida ra\u0308a\u0308givad arheoloogilised leiud omaaegsete tartlaste suuhu\u0308gieenist?"}, {"text_idx": "#000045", "text": "Video: aastana\u0308itusel rullub lahti kuldkangaste saladus"}, {"text_idx": "#000046", "text": "Professor: oleme Eestis la\u0308inud nutiso\u0303ltuvuse hirmujuttudega liiale"}, {"text_idx": "#000048", "text": "Poole sajandiga vo\u0303ivad kaduda kohanimedest pea pooled"}, {"text_idx": "#000049", "text": "Jutt kurjast koerato\u0303ust on liigne lihtsustus"}, {"text_idx": "#000050", "text": "U\u0308ha enam Eesti lapsi ja noori haigestub va\u0308hki"}, {"text_idx": "#000052", "text": "Ha\u0308iringud kimbutavad Euroopa metsasid u\u0308ha sagedamini"}, {"text_idx": "#000053", "text": "Soolebakterite liigirikkust laastab juba va\u0308hene antibiootikumide tarbimine"}, {"text_idx": "#000055", "text": "Nooremteadur: naer aitab peita piinlikkus- ja ebamugavustunnet"}, {"text_idx": "#000057", "text": "Lugeja ku\u0308sib: kas kassi nimes peab olema s-ta\u0308ht, et ta kutsele reageeriks?"}, {"text_idx": "#000058", "text": "Maakera sisetuum vo\u0303ib olla hakanud teistpidi po\u0308o\u0308rlema"}, {"text_idx": "#000061", "text": "Geoloog: haruldasi muldmetalle tasub jahtida po\u0303himaavara kaevandades"}, {"text_idx": "#000064", "text": "Miks on o\u0303ppimine raske vaatamata inimeste rumalalt suurele mo\u0303istusele?"}, {"text_idx": "#000065", "text": "Arhiivide u\u0308ldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostu\u0308u\u0308milaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine"}]