[{"text_idx": "#000004", "text": "Maailmas ko\u0303neldakse umbes 7000 keelt. 200 suurima ko\u0303nelejaskonnaga keelt ra\u0308a\u0308gib 89% maailma rahvastikust ning tervelt pool inimkonda saab hakkama vaid 23 keelega. Miljoni ko\u0303nelejaga keeli pole palju, rohkem on selliseid, mille ko\u0303nelejaskonda mo\u0303o\u0303detakse tuhandete, sadade vo\u0303i ku\u0308mnetega. Umbes 580 maailma keelt ra\u0308a\u0308gib va\u0308hem kui ku\u0308mme inimest, 530 keelt ra\u0308a\u0308givad vaid vanurid ning veel 650 keelt ei oska ra\u0308a\u0308kida u\u0308kski laps."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Viimastel aastatel on ha\u0308a\u0308bunud umbes neli-viis keelt aastas, kuid ja\u0308rgmisteks ku\u0308mnenditeks vo\u0303ib ennustada keelte va\u0308ljasuremise plahvatuslikku kasvu. Keeli on loomulikel po\u0303hjustel ha\u0308a\u0308bunud alati, kuid praeguse po\u0303liskeelte va\u0308ljasuremislaine po\u0303hjus on peaaegu eranditult kolonialism vo\u0303i selle ja\u0308relmo\u0303ju ning \u201ekultuurrahvaste\u201c s\u030covinism. Po\u0303liskeelte kriitilise olukorra to\u0303ttu kuulutaski U\u0308RO 2019. aasta rahvusvaheliseks po\u0303liskeelte aastaks, Eestis on aga ta\u0308navu toimetatud veel ka eesti keele aasta ta\u0308he all."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Eestis tehti oma rahvaarvu ja jo\u0303ukuse kohta pa\u0308rast iseseisvuse taastamist po\u0303liskeelte toetuseks pikka aega rohkem kui enamikus maailma riikides, ja\u0308a\u0308des mo\u0303istlikult oma kompetentsi piiresse ehk keskendudes idapoolsetele ho\u0303imurahvastele. 1991. aastast on Eesti u\u0308likoolides o\u0303ppinud mitusada sugulasrahvaste u\u0308lio\u0303pilast. 1998. aastal vo\u0303eti esimest korda vastu riiklik abiprogramm Uurali po\u0303lisrahvaste keelte ja kultuuri toetuseks ning 1999. aastal asutati Tartu u\u0308likooli juurde Paul Ariste soome-ugri po\u0303lisrahvaste keskus."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Paraku na\u0308ikse praegu poliitikutel ho\u0303imurahvaste saatuse vastu huvi puuduvat. Viimasel paaril aastal on ho\u0303imurahvaste u\u0308lio\u0303pilaste vastuvo\u0303tt sisuliselt peatatud. Tartu u\u0308likooli po\u0303lisrahvaste keskusest on saanud Potjomkini ku\u0308la: po\u0303lisrahvaste aastat alustati euroremonditud ruumides, kuid kellelgi pole sinna asja, sest to\u0308o\u0308tajad on rahapuudusel koondatud."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Vo\u0303rdluseks vo\u0303ib tuua, et va\u0308lisministeeriumis on iga ta\u0308htsama riigi vo\u0303i piirkonna tarvis oma nii-o\u0308elda laud, ametnikud, kes kureerivad vastava maaga suhtlust. Paul Ariste keskus toimis just sellisena po\u0303lisrahvaste tarvis."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Soome-ugri maailmas palju ringi ra\u0308nnuna vo\u0303in kinnitada, et ta\u0308nu itta suunatud ho\u0303imuliikumisele ja po\u0303lisrahvaste toetamisele on Eestil sellist rahvusvahelist mo\u0303ju, mida diplomaatia keeles nimetatakse pehmeks jo\u0303uks. Kas ei oleks Eestil targem oma pehme jo\u0303u kasvatamiseks saata va\u0308lisla\u0308hetusse u\u0308ks diplomaat va\u0308hem ning asendada po\u0303lisrahvaste keskuse fantoomid reaalsete inimestega? Kui rahalist poolt vaadata, siis saaks u\u0308he rahukaitsja u\u0308lalpidamiseks kuluva summa eest to\u0308o\u0308le vo\u0303tta mitu keelekaitsjat."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Maailma murede ko\u0303rval ei tohi a\u0308ra unustada ka enda omi. Ilmselt tuleb see paljudele u\u0308llatusena, aga juba u\u0308sna mitu aastat on eesti keel ISO koodi ja\u0308rgi makrokeel. See ta\u0308hendab, et ennast u\u0308heks rahvaks pidav inimru\u0308hm ra\u0308a\u0308gib kahte sarnast keelt, mis on piisavalt erinevad, et neid mitte murreteks pidada. Eesti makrokeele alla kuuluvad eesti standardkeel ja vo\u0303ru-setu keel. Euroopas on makrokeeled veel na\u0308iteks norra, mari ja komi keel."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Keeleteadlaste so\u0303nul on vo\u0303ru-setu keel muistse lo\u0303unaeesti keele ja\u0308reltulija, mis on domineeriva po\u0303hjaeesti keele mo\u0303jul sellega aja jooksul u\u0308ha sarnasemaks muutunud. Vo\u0303ru-setu keel on pluritsentriline keel, mis ta\u0308hendab, et u\u0308hte ja sama, kuid veidi erineva standardiga keelt ra\u0308a\u0308gib kaks eri identiteediga rahvast: ennast eestlaseks pidavad vo\u0303rukesed ning alles pa\u0308rast Vabadusso\u0303da eesti rahvasse inkorporeeritud ja nu\u0308u\u0308dseks suuresti eesti-setu topeltidentiteediga setud."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Eesti keeleteadlaste sulest on ku\u0308ll tru\u0308kis ilmunud materjale mitmete kaugemate po\u0303liskeelte kohta, kuid veidral kombel oleme ja\u0308tnud samasuguse ta\u0308helepanuta omaenda po\u0303lised regionaalkeeled. Nii ongi Eestis lihtsam o\u0303ppida tiibeti kui setu vo\u0303i vo\u0303ru keelt, sest iseo\u0303ppijale pole nende kohta ilmunud u\u0308htegi o\u0303pikut ega pedagoogilist so\u0303naraamatut ning setu ja vo\u0303ru keele ra\u0308a\u0308kijate arv kahaneb ja\u0308rjest."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Muistsest lo\u0303unaeesti keelest on veel va\u0308lja kasvanud mulgi ja tartu keel, mis on po\u0303hjaeesti keelest veelgi rohkem mo\u0303jutatud, nii et enam pole selge, kas pidada neid ajaloolistel po\u0303hjustel vo\u0303ru-setu keele murreteks vo\u0303i arusaadavuse alusel eesti keele murreteks."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Tartu keele seisund on eriti nukker, sest erinevalt kolmest u\u0308leja\u0308a\u0308nud lo\u0303unaeesti keele murdest puuduvad tartu keelel seda edendavad entusiastid. Nu\u0308u\u0308d ongi olukord selline, et veel sada aastat tagasi mitmeku\u0308mnetuhandese ko\u0303nelejaskonnaga keel on jo\u0303udnud va\u0308ljasuremise a\u0308a\u0308rele."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Ta\u0308navust aastat po\u0303liskeeltele pu\u0308hendades defineeris U\u0308RO po\u0303liskeelena keele, mida ra\u0308a\u0308gib po\u0303lisrahvas. Rahvusvahelise To\u0308o\u0308organisatsiooni (ILO) 1989. aasta po\u0303lis- ja ho\u0303imurahvaste konventsioonis on ma\u0308a\u0308ratletud po\u0303lisrahvana 1) mingil alal enne va\u0308ljast la\u0308htunud asustuskolonisatsiooni ja/vo\u0303i enne riigipiiride kehtestamist elanud ning 2) sotsiaalkultuurilise ja/vo\u0303i majanduslik-poliitilise ja\u0308rjepidevuse sa\u0308ilitanud rahvas. Kui nimetatud tingimused on ta\u0308idetud, siis viimase ta\u0308htsa kriteeriumina on konventsioonis nimetatud seda, et rahvas peab ennast ka ise po\u0303lisrahvaks."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Kuna setud tunnistasid end Seto kongressil 2002. aastal eraldi rahvuseks, siis on nad ILO konventsiooni ja\u0308rgi po\u0303lisrahvas ning setu-vo\u0303ru keel, va\u0308hemasti selle setu murrak, po\u0303liskeel. Muuseas, Venemaa Fo\u0308deratsioonis, kus setusid loendatakse eestlastest eraldi, on nad ka ametlikult po\u0303lisrahvaks kuulutatud."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Kuigi eesti keel on Eestis po\u0303line keel, peetakse selle po\u0303liskeeleks ja eestlaste po\u0303lisrahvaks nimetamist rahvus\u00advahelisel tasandil halvaks tooniks, sest eestlastest on saanud riigirahvas ja eesti keelest riigikeel. Kuigi u\u0308heski rahvusvahelises kokkuleppes pole nii sa\u0308testatud, on U\u0308RO to\u0308o\u0308gruppides valdavalt omaks vo\u0303etud veel u\u0308ks mitteametlik definitsioon, mille ja\u0308rgi peaksid po\u0303lisrahvas ja -keel olema oma po\u0303lisel asualal kas va\u0308hemusse ja\u0308a\u0308nud vo\u0303i muidu marginaliseeritud. Sellise arusaama ja\u0308rgi lo\u0303ppes eestlaste po\u0303lisrahva staatus 1991. aastal riigi iseseisvuse taastamisega."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Seejuures puudub konsensus olukordade puhuks, kui postkolonialistliku maa po\u0303lisrahvas on riigi iseseisvudes titulaarrahvana va\u0308hemusse ja\u0308a\u0308nud, nagu na\u0308iteks juhtus Fidz\u030cil. Fidz\u030ci keele ja kultuuri kaitseks on ja\u0308tkatud po\u0303lisfidz\u030cilaste pidamist po\u0303lisrahvaks, kuigi nende arv on vahepeal kasvanud veidi rohkem kui pooleni elanikkonnast."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Eestlaste suhtarv langes pool sajandit va\u0308ldanud asustuskolonisatsiooni ajal 97 protsendilt 1945. aastal 61 protsendini 1989. aastal. Selle tulemusel on paljudes po\u0303hjaranniku linnades eestlastest saanud va\u0308hemus ning eesti keel on va\u0308hemalt kohati U\u0308RO ko\u0303nepruugi kohaselt marginaliseeritud. Ku\u0308simus, kuidas to\u0303lgendada sellises olukorras U\u0308RO po\u0303liskeelte deklaratsiooni, ja\u0308a\u0308b lahtiseks."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Kokkuvo\u0303ttes la\u0308heb eesti keelel siiski suhteliselt ha\u0308sti. Meil on mitmes riigiasutuses to\u0308o\u0308l ku\u0308mneid keeleteadlasi, folkloriste ja muid spetsialiste, kelle u\u0308lesanne on hoolitseda Eesti keelte hea ka\u0308eka\u0308igu eest. Vo\u0303rdluseks vo\u0303ib tuua na\u0308iteks USA, kus sadade po\u0303liskeelte dokumenteerimiseks ja arhiveerimiseks on kongressi otsusega riigi palgale vo\u0303etud ko\u0303igest u\u0308ks lingvist."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Viimane keeletoimetaja kutse\u00adeksam toimus selle aasta 30. augustil. Kas EKI keelekorralduspo\u0303hi\u00admo\u0303tete muutumine mo\u0303jutas ka eksamikorraldust? Vaatasime keeletoimetaja kutsestandardi1 u\u0308le ega leidnud sealt midagi, mida ..."}]