[{"text_idx": "#000000", "text": "05.07.2023 Mu\u0308u\u0308gis valged ca. 2 kuused valget va\u0308rvi haned.\n05.07.2023 Mu\u0308u\u0308gis eesti, mandz\u030cuuria ja texase vuti tibud"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Ameerika buff (o\u0303leva\u0308rviline) hani on u\u0308ks va\u0308hestest haneto\u0303ugudest, mis on va\u0308lja to\u0308o\u0308tatud Ameerikas, ta\u0308psemalt Po\u0303hja-Ameerikas. To\u0303ug standardiseeriti 1947. aastal, kui esmakordselt tunnustas seda Ameerika Linnukasvatuse Liit. Suurbritannia Veelindude Standarditesse (British Waterfowl Standard) kanti ta palju hiljem, alles 1982.aastal."}, {"text_idx": "#000002", "text": "2003 aastal oli Ameerika U\u0308hendriikides antud to\u0303u aretuslinde natukene alla 500 ja neli kuni viis aretuskarja. Tegemist on a\u0308a\u0308rmiselt haruldase haneto\u0303ug ning ta on kantud Ameerikas Ameerika loomakasvatuse to\u0303uaretuse kaitsemeetmete prioriteetide loetelus kriitiliste to\u0303ugude hulka."}, {"text_idx": "#000003", "text": "To\u0303u va\u0308ljakujunemise vo\u0303i aretuse ta\u0308pne ajalugu pole ta\u0308naseks pa\u0308evaks selge ja vaevalt ka aeg selgust sellesse toob."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Ringleb erinevaid teooriaid, millest u\u0308he kohaselt vo\u0303is antud to\u0303ug olla pa\u0308rit looduslike hallhanede karjade pa\u0308rimusmutatsioonidest, teise teooria kohaselt vo\u0303is see olla juba olemasolevate Euroopast imporditud buff-va\u0308rviliste hanede versioon. Vo\u0303is olla, et toimusid looduslikud mutatsioonid ja selektiivne sigimine. Samas vo\u0303is aretaja vo\u0303i aretajad kasutada ristamist, kuni saadi lind, keda me nu\u0308u\u0308d tunneme kui Ameerika Buff hane. Lo\u0303plikku to\u0303de kahjuks ei teata."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Ameerika Buff hani on aprikoosise va\u0308rvusega, valkja ko\u0303hu, pruunide silmade ja tumedamast punakasoranz\u030cist varjundist tugevate jalgade ning sa\u0308a\u0308ristega, mis vo\u0303ivad pesitsusperioodil vo\u0303i siis, kui so\u0308o\u0308da jaoks pole rohtu saada, tuhmroosaks muutuda. Ta\u0308iskasvanute pindmine sulestik on atraktiivne kollakaspruun-aprikoosikreem. Linnu seljal, ku\u0308ljel ja sabal on kreemikasvalge serv."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Kehaehitus on tu\u0308u\u0308piliselt euroopalik. Tal on keskmise pikkusega kael su\u0308gavalt vagunevate sulgedega ning turske, ja\u0308ssakas keha, mille kiil on va\u0308hene vo\u0303i puudub u\u0308ldse ning ko\u0303huosa on u\u0308mar. Seljaosa on kergelt kumerdunud. Saba hoitakse seljajoonega samal joonel vo\u0303i ainult veidi sellest ko\u0303rgemal. Tema vastupidav kere on asetatud mo\u0303o\u0303duka suurusega jalgadele, mis on sobivalt u\u0308ksteisest eraldatud, et tagada stabiilne toetus raskele kehale."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Tootmise ja toodangu seisukohast ta\u0308napa\u0308eval Ameerika Buff hanel praktilist majanduslikku ta\u0308htsust pole. Tegemist on ekstensiivses kasvatuses no\u0308 ilulinnuna vo\u0303i siis ajaloolise va\u0308a\u0308rtusena kasvatatava haneto\u0303uga, kelle puhul po\u0303hiliseks tarbimisva\u0308a\u0308rtuseks on tema ilus va\u0308limus. Seeto\u0303ttu on ka kasvatajaskond va\u0308ga va\u0308ikene ja piirdub valdavalt entusiastidega ning va\u0308iketalude ja linnuparkidega."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Ameerika U\u0308hendriikides kehtiva standardi kohaselt kaaluvad Ameerika Buff hanede isaslinnud u 8 kg ja emaslinnud u 7 kg."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Briti veelindude standardi kohaselt kaaluvad sama to\u0303u isaslinnud 10 \u2013 12,6 kg ja emaslinnud: 9\u201312 kg."}]