[{"text_idx": "#000002", "text": "Tekst kui kunst, kunst kui muusika"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Raul Meel on ainus Eesti kunstnik, kes on ja\u0308rjekindlalt ka\u0308sitlenud rahvuslust, kuuluvust ja identiteeti \u2013 \u201eEV 100\u201c kunstiprogramm poleks tema suure va\u0308ljapanekuta ta\u0308ielik."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Raul Meele mahukat na\u0308itust Pa\u0308rnu muuseumis vo\u0303ib vaadata mo\u0303lemast vaatepunktist. Osa va\u0308ljapanekust sisaldab kunstniku krestomaatilisi no\u0303ukogudeaegseid protestimeelseid rahvuslust ka\u0308sitlevaid teoseid, teine osa viimaste aastate tekstikunsti: raamatuid, digitru\u0308kis graafilisi lehti ja na\u0308itusega u\u0308htemoodi pealkirjastatud suurel ekraanil eksponeeritud digijoonistust \u201eGrand Concert\u201c (2018)."}, {"text_idx": "#000007", "text": "\u201eGrand Concert\u2019i\u201c vo\u0303ib pidada na\u0308ituse vo\u0303tmeteoseks, mis vo\u0303tab filosoofiliselt kokku kunstniku kogu loomingu. Teose alapealkirjaga \u201eSuur Emajo\u0303gi ja Vaikne ookean\u201c osutatakse ko\u0303ikeho\u0303lmavatele su\u0308mbolitele, mida inimkond on elu mo\u0303testamiseks kasutanud. Iga rahva folklooris on emajo\u0303gi, mis ta\u0308histab elu alget: vesi on toitja ja eksistentsi alus. Olgugi et tegemist on Meele u\u0308he viimase teosega, vo\u0303ib seda eelko\u0303ige na\u0308itusekujundusest la\u0308htuvalt to\u0303lgendada ka alge vo\u0303i la\u0308htepunktina, mille taustal vaadelda u\u0308leja\u0308a\u0308nud va\u0308ljapanekut. Raul Meel on alati kasutanud ma\u0308rke, su\u0308mboleid ja teksti, ekraanijoonistusel on ta neid a\u0308a\u0308rmuseni stiliseerinud. Teos koosneb sidekriipsudega ta\u0308idetud ridadest, milles vo\u0303ib na\u0308ha vee u\u0308htlast voolamist, aga see vo\u0303ib olla ka viide kirjama\u0308rgi ko\u0303ige lihtsamale visuaalsele vormile."}, {"text_idx": "#000008", "text": "\u201eRahvuslus\u201c, \u201ekuuluvus\u201c ja \u201eidentiteet\u201c on olnud Raul Meele loomingut iseloomustavad ma\u0308rkso\u0303nad 1960ndatest praeguseni. Vo\u0303ib isegi o\u0308elda, et Meel on ainus Eesti kunstnik, kes on neid teemasid aastaku\u0308mnete va\u0308ltel ja\u0308rjekindlalt edasi arendanud. Seega ei oleks \u201eEV 100\u201c kunstiprogramm Meele u\u0308levaatliku va\u0308ljapanekuta ta\u0308ielik. Kunstniku Pa\u0308rnu muuseumi suurt u\u0308levaatena\u0308itust peaks lausa kohustuslikus korras vaatama minema."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Raul Meele va\u0308ljapaneku pealkirja \u201eGrand Concert\u201c, aga eelko\u0303ige noodipultidega kujunduse abil saab selgeks, kui mo\u0303juvo\u0303imas on tekstil, keelel po\u0303hinev kunst."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Protest vo\u0303o\u0303ra vo\u0303imu vastu. Osa na\u0308itusest toimib suurepa\u0308rase ajaloo ja\u0308releaitamistunnina. Va\u0308ljas on kunstniku mitmed ta\u0308htteosed, na\u0308iteks valik hiigelseeriast \u201eTaeva all\u201c (1973), mis oli algselt pealkirjastatud kui \u201eEesti taeva all\u201c. Praeguses valikus on va\u0308ljas just no\u0303u\u00adkogude ajal keelatud sinimustvalges koloriidis teosed, mis resoneerisid tollase Eesti u\u0308hiskonna allasurutud vabadusiha ja tulevikulootusega."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Pa\u0308rnus on va\u0308ljas ka kunstniku varajasse loomingusse kuuluvad kirjutusmasinatru\u0308kid, mis on serigraafiasse u\u0308le kantud, teiste seas \u201eLaulev puu\u201c (1970) ja \u201eOma maa \u2013 rahvusega, rahvuseta, positiiv\u201c (1978). Raul Meele enda so\u0303nul on neis kriitika alla vo\u0303etud venestamise ja rahvuste integratsiooniga survestatud, vaevatud Eesti. Kuna pa\u0308ris otse midagi o\u0308elda ei saanud, tuli kasutada poeetilisi metafoore ja kru\u0308ptilisi kujundeid. Teosega \u201eRahvusega-rahvuseta\u201c on kunstnik esitanud ku\u0308simuse rahvuse ta\u0308henduse kohta u\u0308ldisemalt: mida ta\u0308hendab rahvuseta rahvus, kellest see koosneb? Must taust ja valged tekstiread peidavad endas viidet Eesti talupoeglikkusele, po\u0303llule ja ku\u0308nnivagudele."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Ka nu\u0308u\u0308d, ligi pool sajandit hiljem, mo\u0303juvad need rahvuslust ka\u0308sitlevad teosed endiselt pa\u0308evakajalisena, kuid vo\u0303ivad omandada tollast tausta teadmata ta\u0308iesti teistsuguse ta\u0308henduse. On ju arusaam rahvuslusest aastaku\u0308mnete jooksul mo\u0303nevo\u0303rra muutunud ja u\u0308liaktiivsete parempoolsete arvamusliidrite to\u0303ttu on nii kaunid so\u0303nad nagu \u201erahvus\u201c ja \u201erahvuslus\u201c omandanud negatiivse varjundi. O\u0303nneks on na\u0308ituse koostajad asetanud teoste ko\u0303rvale to\u0303lgenduse, selgitavad tekstid, mis aitavad vaatajal teoseid autentses kontekstis mo\u0303ista."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Tekstima\u0308ngud. Na\u0308ituse teine osa on pu\u0308hendatud Raul Meele hilisemale loomingule, mille keskmes on ja\u0308tkuvalt ma\u0308ngud teksti ja ma\u0308rkidega. Siiditru\u0308kk ja kirjutusmasinajoonistused on asendatud arvutiprogrammides valminud tekstipiltide ja digitru\u0308kkidega. Omaette installatsioonina toimivad noodipultidele seatud autoriraamatud (2006 \u20132018). Neid on Raul Meele loomingus ligi kolmsada, millest on na\u0308itusele jo\u0303udnud vaid mo\u0303niku\u0308mmend."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Raamat kui formaat ei ole Meele loomingus iseenesest midagi uut, ta eksperimenteeris nendega juba 1960ndatel. Aja jooksul on kunstniku raamatud muutunud: ta alustas ka\u0308sikirjadest-joonistustest, jo\u0303udis tru\u0308kimasinaluuleni ja sealt edasi digitru\u0308ki variantide juurde. Raul Meele autoriraamatuid tuleb vaadata poeesiana, kus kohtuvad kolm olulist komponenti: kirjandus ehk keel-kiri-so\u0303na-lause-tekst, kunst ehk ta\u0308hema\u0308rkide ja tekstide visuaalne kuju ning muusika ehk heli-ha\u0308a\u0308l. Need komponendid on vo\u0303imalikult vo\u0303rdselt su\u0308nteesitud mo\u0303juvo\u0303imsaks poeetilis-kunstilis-muusikaliseks koosluseks. Selle tervikuga on kunstnik suutnud oma publiku, to\u0303lgendaja ta\u0308ielikult vallata. Va\u0308ljapaneku pealkirja \u201eGrand Concert\u201c, aga eelko\u0303ige noodipultidega kujundusega saab selgeks, kui mo\u0303juvo\u0303imas on tekstil, keelel po\u0303hinev kunst ning kui mitmeti saab seda to\u0303lgendada. Meele loomingut on o\u0303igusega vo\u0303rreldud muusikaga: sellel on ru\u0308tm ja muusikale omane kulgemine. Raul Meele teostesse su\u0308venemisel vo\u0303ib ha\u0308a\u0308lt, heli lausa kuulda, kuigi muusika vo\u0303ib mo\u0303juda otsese ha\u0308a\u0308leta, nagu pilt koosneda ta\u0308htedest ja tekstist."}]