[{"text_idx": "#000001", "text": "Borodino Kolhoos, loodi 21.04.1949. aastal mis to\u0308o\u0308tas 1958 aastani."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Kolhoosi to\u0308o\u0308lised \u2013 Vastse-Roosa allorganisatsioon"}, {"text_idx": "#000004", "text": "11. jaanuaril 1958. a. u\u0308hendati Mo\u0303niste sovhoosiks Borodino, Kalevi, Molotovi-nimeline ja No\u0303ukogude Armee kolhoos. Majandi keskus asus esimestel aastatel Kuutsil, endise vaestemaja ruumides. Sovhoosi direktorina asus to\u0308o\u0308le Tartumaalt No\u0303giaru sovhoosist siia suunatud Meinhard Kuld. Ta oli po\u0303llumajandusliku haridusega, tegus ja uuendusi pooldav direktor. Mo\u0303ne aastaga suutis ta nelja kolhoosi rahva liita u\u0308hiseks pereks ja inimesed spetsialistide abiga to\u0308o\u0308le rakendada. Meinhard Kuld oli majandi eesotsa 21 aastat, kuni 1979. aastani. Meinhard Kulla to\u0308o\u0308d tunnustati mitmete riiklike autasudega ja teenelise po\u0303llumajandusto\u0308o\u0308taja aunimetuse omistamisega. Sovhoosi algusaastad ei olnud va\u0308ga roosilised, sest kogu to\u0308o\u0308 nii lautades kui po\u0303ldudel toimus enamasti ka\u0308sitsi. Po\u0303lluto\u0308o\u0308liste to\u0308o\u0308pa\u0308evad olid algusaastatel va\u0308ga pikad \u2013 10 tunnised. Su\u0308giseti oli u\u0308ks raskemaid to\u0308id viljakuivatamine , sest see no\u0303udis va\u0308ga rasket ka\u0308teto\u0308o\u0308d, et saak korralikult salve saaks. Inimestes tekitas usku igas kuus ka\u0308ttesaadav rahapalk. See aitas mingilgi moel eluja\u0308rge parandada ja motiveeris inimesi tulemuslikult to\u0308o\u0308tama. Riigi toel alustati ehitustegevust. Sovhoosi keskus viidi u\u0308le Mo\u0303nistesse, kus pargi servale kerkisid esimesed kahekorruselised elamud ja kontorihoone. Igasse osakonda ehitati uued karjalaudad \u2013 Kallastele, Kurema\u0308ele, Tundule ja Kuutsile. Nendes lautades oli juba masinlu\u0308ps, kuid piim tuli lu\u0308psjatel kannudega jahutusruumi tassida. 1960. aastate teisel poolel valmis Kurema\u0308ele esimene torusselu\u0308psiga laut. Sovhoosi lo\u0303puaastail ehitati Mo\u0303nistesse uus lu\u0308psi laut 300 lehmale, kus enamus to\u0308id olid mehhaniseeritud. Aastate jooksul oli majandis to\u0308o\u0308l palju tublisid lu\u0308psjaid ning nende ko\u0303ikide to\u0308o\u0308 va\u0308a\u0308rib suurt ta\u0308nu. Veisekasvatuse ta\u0308htis haru oli vasika- ja noorkarjakasvatus. Esirinnas oli alati vasikatalitaja Hiili Ka\u0308a\u0308rmann, kelle to\u0308o\u0308d pa\u0308rjati Austuse ma\u0308rgi, To\u0308o\u0308punalipu, Oktoobrirevolutsiooni ja Lenini ordenitega Tema ja\u0308rel vo\u0303ib nimetada Anni Torni, Neidi Vinki jmt. Aastatega to\u0303usis veisekasvatuse ko\u0303rvale teiseks ta\u0308htsaks haruks seakasvatus. Mo\u0303nistesse ehitati laudad emistele ja po\u0303rsastele, Kallastele nuumsigade laudad. Nendes lautades oli to\u0308o\u0308d juba mehhaniseeritud ja olemas so\u0308o\u0308dako\u0308o\u0308gid. Seatalitajatest olid tublimad Agnia Pa\u0308rnamets, Senta Eelsoo, Aimi Pa\u0308rnasalu, Miila Paas, Osvald Liiv, Valve Saareots, Arnold Vares jpt. Loomakasvatajate vastutusrikast to\u0308o\u0308d on aastate jooksul juhtinud peazootehnikud Ilmar Ma\u0308ndmets, Eino Viskus, Agu Sild, Liidia Janson, Heino Hanima\u0308gi, Antonina Schneider jt."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Mo\u0303niste sovhoosis suhtuti va\u0308ga toetavalt oma kooli. To\u0308o\u0308tajate lapsed said juba 1970.-aastatest tasuta koolilo\u0303unat. Majandi bussiga so\u0303itsid lapsed kooli ja koju, vo\u0303istlustele ja ekskursioonidele. Sovhoosi bussijuhtidena olid aastate jooksul ametis Vello Kuldre, Va\u0308ino Meho, Eino Raja ja lu\u0308hemat aega mitmed teisedki mehed. Kui oh mingi remondiprobleem, aitasid koolidirektori ha\u0308dast va\u0308lja sovhoosi ehitusmehed, elektrikud vo\u0303i autojuhid. Laste panus oli igal kevadel mo\u0303ni pa\u0308ev kartulipanekul osalemine ja su\u0308gisel kartulivo\u0303tmine. Suviti tehti to\u0308o\u0308d koos vanematega kas po\u0303llul, laudas vo\u0303i mujal. Oli ta\u0308iesti tavaline, et traktoristi poeg oskas po\u0303ldu ku\u0308nda ja kombaineri poeg vilja koristada. To\u0308o\u0308kasvatus oli elu loomulik osa. 1970. aastatel hakati suvevaheaegadeks moodustama to\u0308o\u0308- ja puhkelaagri ru\u0308hma, kus laste po\u0303hito\u0308o\u0308ks oh so\u0308o\u0308da-juurviljapo\u0303ldude harimine. Laste ja\u0308rele valvasid kasvatajad- o\u0303petajad. Selle ru\u0308hma populaarsuse taga seisis aga tolleaegne o\u0308konomist Maigi Teorein, kelle pedagoogiline vaist suutis ka ko\u0303ige suurema venivillemi to\u0308o\u0308le panna. Lapsi ko\u0308itis eelko\u0303ige aga igaks lo\u0303unaks pakutav lo\u0303una, o\u0303htupoolikuti ujuma so\u0303itmised ja u\u0308hised tegevused ning lo\u0303petuseks ekskursioon. Ko\u0303ige ta\u0308htsam oli aga see, et to\u0308o\u0308 eest maksti korralikku tasu. Omateenitud raha eest oli hea vo\u0303imalus endale mingi meelepa\u0308rane asi muretseda. Mo\u0303niste sovhoosi viimane direktor oli kodukandi mees Arvo Mo\u0303ttus. Tema majandijuhi aeg kestis 1985. a. aprillikuust 1994. a. maikuuni. Elu la\u0308ks tema to\u0308o\u0308 algusaastatel edasi plaanipa\u0308raselt."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Kui hakkasid puhuma iseseisvustuuled, algasid u\u0308leriiklikult suured u\u0308mberkorraldused. Pa\u0308rast taasiseseisvuse va\u0308ljakuulutamist ei vajatud enam endises mahus toodetud po\u0303llumajandustoodangut: piima, liha, kartuleid, teravilja. Mo\u0303nistes hakkas asju ja elu korraldama Mo\u0303niste vallavalitsus. 1992. a. moodustati vallas reformikomisjonid ja majandi varad la\u0308ksid jagamisele. 19. ma\u0308rtsil 1993. a. toimus 235 inimese osalusel u\u0308ldkoosolek, kus otsustati majand reorganiseerida ja kinnitati reformikava. Mo\u0303niste sovhoosi varad erastas AS Borodino Kolhoos, mis kannab praegu nime OU\u0308 Lo\u0303unapiim. Inimestele jagati a\u0308ra 52 traktorit, 50 autot, 8 teraviljakombaini ja palju muid masinaid ja seadmeid. Nende omanikeks said o\u0303igusvastaselt vo\u0303o\u0303randatud vara omanikud ja majandi to\u0308o\u0308tajad. Mo\u0303niste rahvas alustas talude rajamist suure hooga. Kuna aga riigi po\u0303llumajanduspoliitika oli no\u0303rk ja va\u0308iketootjad ei suutnud talupidamisega ennast a\u0308ra elatada, on praeguseks alles ja\u0308a\u0308nud suurtootjad, keda on Mo\u0303niste mail alla 10. Tunnustada tuleb Meelis Mo\u0303hust, kes on ja\u0308rjepidevalt oma rida ajanud, la\u0308bi ka\u0308inud tulest ja veest, kuid ikka Mo\u0303niste rahvale to\u0308o\u0308d andnud."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Pealkiri: Varstu valla kolhoos Borodino po\u0303hikirjad ja protokollid po\u0303hikirjade vastuvo\u0303tmise kohta"}, {"text_idx": "#000012", "text": "Pealkiri: Borodino kolhoos, koosolekute protokollid."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Pealkiri: Borodino kolhoosi ja Roosa metskonna vahel teostatud maade vahetuse akt"}, {"text_idx": "#000019", "text": "Pealkiri: Po\u0303lluraamat Vastse-Roosa brigaad, Mo\u0303niste sovhoos."}]