[{"text_idx": "#000008", "text": "Monika: Esimest kokkupuudet Vikipeediaga ei ma\u0308letagi, sest see ulatub juba paariku\u0308mne aasta tagusesse aega. Kasutanud olen Vikipeediat mitmes keeles: peamiselt inglise, eesti, saksa, la\u0308ti ja vene keeles, aga uurimisteema to\u0303ttu ka rootsi keeles, mida ma tegelikult ise praktiliselt ei ra\u0308a\u0308gi. Varasemalt on tulnud Vikipeediat kasutada koolito\u0308o\u0308des \u2013 nii u\u0308lesandena sealt vastuseid leida kui ka sisu tekitada. Samuti leiab Vikipeedia paratamatult kasutust, kui na\u0308iteks o\u0308o\u0308sel kell kolm on uitmo\u0303tte ajel tarvis jo\u0303uda banaanide ajaloost Tihu ja\u0308rvedeni."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Darja: Ka mul on raske meenutada esimest kokkupuudet, mis oli to\u0303esti ammu. Kui alustasin 2003. aastal Tartu U\u0308likoolis o\u0303pinguid keemia erialal, siis kasutasin seda juba kindlasti."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Ingliskeelset Vikipeediat olen kasutanud pa\u0308ris paljude teemadega po\u0303gusalt tutvumiseks \u2013 na\u0308iteks siis, kui asume teadusto\u0308o\u0308 raames (olen biokeemik) uurima uut objekti vo\u0303i kasutama uut meetodit. Kui vikiartiklis on piisavalt viiteid hiljutistele teadusartiklitele, siis olen seda pidanud piisavalt usaldusva\u0308a\u0308rseks. Samuti olen o\u0303ppematerjalide koostamisel (loengute/seminaride slaidid jms) piilunud, kuidas on vikiartiklid struktureeritud \u2013 olen uudistanud, mida on artikli autor pidanud va\u0308ga oluliseks ja mida pigem teiseja\u0308rguliseks. See on o\u0303petamisel abiks, sest peab arvestama, et ko\u0303ike korraga seletada kindlasti ei jo\u0303ua ja vajalik on tekitada mingisugused raskustasemed."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Eestikeelset Vikipeediat olen kasutanud pa\u0308ris palju selleks, et vaadata, kuidas oleks terminoloogiliselt parem to\u0303lkida mo\u0303nda ingliskeelset mo\u0303istet eesti keelde. Suur osa minu o\u0303ppeto\u0308o\u0308st on eestikeelne, aga teaduskirjandus on praktiliselt eranditult ingliskeelne. Meil biokeemia ja keemia erialadel u\u0308ldisemalt on ku\u0308ll erialaseid so\u0303nastikke, aga va\u0308ga spetsiifilisi termineid need sageli ei kajasta. Lisaks on Vikipeedia tugevaks eeliseks pidev uuenemine \u2013 so\u0303nastik on tunduvalt \u201estaatilisem\u201c."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Monika: Esimesed muudatused ja\u0308a\u0308vad mul 2010. aasta kevadesse. Ta\u0308iendasin Tallinna U\u0308likoolis bakalaureuseo\u0303pingute ajal fotograafia ajaloo aines Nadari elulugu ja kirjutasin artikli Bernhard Laisist. Peale seda olen teinud u\u0308ksikuid muudatusi ja kirjutanud paar pisikest artiklit.Darja: Piinlik ku\u0308ll, aga mina tegin oma esimesed muudatused alles eelmise aasta 5. novembril. Olen varem ku\u0308ll korduvalt mo\u0303elnud, et vo\u0303iks ise midagi Vikipeediasse kirjutada, teiste autorite artikleid ta\u0308iendada vo\u0303i vigu parandada, aga vaikimisi arvasin, et selle tegevuse tehniline ku\u0308lg no\u0303uab aega ja sisseelamist. Lo\u0303plikuks ajendiks oli teade konkursi \u201eTeadus Vikipeediasse 2022\u201c kohta. Selle eesma\u0308rgist ja\u0308i silma, et oodatakse pikemaid, seminari- vo\u0303i loengumaterjalidel po\u0303hinevaid ning rohkete viidetega varustatud artikleid ja see ko\u0303las va\u0308ga ahvatlevalt."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Monika: Info vo\u0303istlusest jo\u0303udis minuni Tartu U\u0308likooli infokirja kaudu. Ja\u0308tsin selle mitmeks pa\u0308evaks brauseris lahti, kuniks otsustasin internetis naljapiltide vaatamise asemel midagi asjalikumat teha. Kirjutame parasjagu kolleegidega arheoloogia o\u0303pikut ning avastasin, et minu peatu\u0308ki teema on eestikeelses Vikipeedias va\u0308he esindatud. Samuti puudus kohalik pildimaterjal."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Sain vo\u0303istluse ka\u0308igus aru, et kuigi olen oma uurimisteemal ja arheoloogias u\u0308ldiselt u\u0308sna palju juba avaldanud, ja\u0308a\u0308b see info siiski kasutatud meediumi (teadusajakirjad) to\u0303ttu kas inimestele ka\u0308ttesaamatuks (juurdepa\u0308a\u0308supiirangute to\u0303ttu) vo\u0303i liiga spetsiifiliseks. Samuti sain motivatsiooni kirjutada Vikipeedia punaseid linke sinisteks.*"}, {"text_idx": "#000019", "text": "Darja: Meie instituudi to\u0308o\u0308tajate vo\u0303i doktorantide juhendajate listis oli teade, et selline konkurss toimub, aga see ja\u0308i mul loomulikult ta\u0308helepanuta. Ma\u0308rkasin hoopis ba\u0308nnerit Vikipeedias, kus oli teade konkursi kohta ja link konkursi tingimustele."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Kolmandaks oli po\u0303nev ja\u0308lgida, kuidas administraatorid ja keeletoimetajad muudavad teksti lugejaso\u0303bralikumaks. Kuna mul varasem Vikipeedia kogemus puudus, siis muretsesin veidi, ega ma na\u0308iteks pooliku artikli u\u0308les riputamisel mingisuguste reeglite vastu ei eksi. U\u0308ldiselt tundus aga kogu protsess u\u0308sna autoriso\u0303bralik ja loogiline, va\u0308hemasti vo\u0303rreldes teadusartiklite kirjutamise, vormindamise ja ajakirjale saatmisega."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Monika: Vikipeedia meisterkasutajad on va\u0308ga kiired toimetajad. Nii nagu teadusartikli retsensiooniga, ei tohi vigade parandamist isiklikult vo\u0303tta. Esiteks valmib Vikipeedia koosto\u0308o\u0308s va\u0308ga paljude inimeste vahel, teiseks on sul kirjutajana vo\u0303imalus na\u0308ha, kuhu teinekord teksti koostamisel rohkem ta\u0308helepanu po\u0308o\u0308rata. Vo\u0303i na\u0308iteks saad seela\u0308bi avastada, et Vikipeedia artiklile ei teki kategooriad automaatselt ehk need tuleb sinna endal lisada!"}, {"text_idx": "#000026", "text": "Darja: Mind va\u0308ga u\u0308llatas see, et tegelikult oli konkursil osalejate arv pigem va\u0308ike. Usun, et va\u0308hemalt LTT-valdkonna lo\u0303puto\u0308o\u0308de kirjanduse u\u0308levaate osa po\u0303hjal annaks rohkesti ja suhteliselt va\u0308ikese vaevaga Vikipeedia artikleid kirjutada! Nagu eespool mainisin, ei ole vormistamine ega muud tehnilised aspektid ka kuigi keerulised, seega ei maksa neid karta \u2013 vo\u0303ib-olla viidete osas tuleb veidi pikemalt pusida (nt automaatviitamine visuaalredaktoriga ei pruugi teadusartikli originaallingi po\u0303hjal autorite nimesid jms parameetreid leida, samas andmebaasi PubMed sissekandeid \u201edes\u030cifreerib\u201c see pa\u0308ris korralikult)."}]