[{"text_idx": "#000001", "text": "Maksuku\u0308u\u0308ru to\u0303ttu satub igal aastal ja\u0308rjest rohkem inimesi ko\u0303rgema maksustamise tsooni"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Maksureformist vo\u0303idab u\u0308le 80% Eestimaa elanikest, kuulutasid aastatulu suurusest so\u0303ltuva maksuvaba tulu su\u0308steemi loojad 2016. aasta hilissu\u0308gisel."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Ta\u0308nane tegelikkus on selline, et see su\u0308steem, mida on ka Ratase maksuku\u0308u\u0308ruks nimetatud, ka\u0308rbib juba enam kui poolte palgasaajate sissetulekuid. Kui 2018. aastal sai kuni 1200 euro suurust palka, mida maksuku\u0308u\u0308r ei mo\u0303jutanud, kolmandik to\u0308o\u0308tajatest, siis nu\u0308u\u0308d mo\u0303jutab maksuku\u0308u\u0308r u\u0308le poolte inimeste sissetulekuid."}, {"text_idx": "#000004", "text": "2016. aasta hilissu\u0308gisel mo\u0303eldi va\u0308lja maksuvaba tulu su\u0308steem, kus maksuvaba tulu ma\u0308a\u0308r tehti so\u0303ltuvaks inimese aastatulust. Maksuvaba tulu su\u0308steemi po\u0303hielement on tuluvahemik 1200-2100 eurot, kus maksuvaba tulu ma\u0308a\u0308r hakkab ja\u0308rsult va\u0308henema ja jo\u0303uab 2100 euro suuruse tulu juures nullini. Kuna see tuluvahemik on kindlalt eurodes fikseerituna pu\u0308sinud juba viis aastat ja ja\u0308rgmine aasta on kuues, siis tulude kasvades liigub igal aastal ja\u0308rjest rohkem inimesi oma tuludega sellesse ko\u0303rgema maksustamise tsooni."}, {"text_idx": "#000005", "text": "O\u0303petajate keskmine palk on ja\u0308rgmisel aastal 2048 eurot. Selle palgataseme puhul pole maksuvaba tulu ma\u0308a\u0308r mitte ja\u0308rgmisest aastast kehtima hakkav 654 kuus, vaid 38 eurot, sest maksuku\u0308u\u0308ru valem so\u0308o\u0308b suurema osa selle a\u0308ra."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Maksuku\u0308u\u0308ru sees iga lisanduv euro maksustatakse tavapa\u0308raselt 20% tulumaksuga ja lisaks iga euro va\u0308hendab maksuvaba tulu ma\u0308a\u0308ra 0,727 eurot millest tulumaks 20% on 0,1454 eurot. Seega marginaalne maksuma\u0308a\u0308r kerkib 34,5 protsendini."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Marginaalne maksuma\u0308a\u0308r tuleb eraldi va\u0308lja arvutada, seda maksuseaduses sa\u0308testatud pole. Lisan selle kohta ka joonise."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Maksuku\u0308u\u0308ru loojad pole ka ise oma su\u0308steemiga rahul"}, {"text_idx": "#000009", "text": "Ta\u0308helepanuva\u0308a\u0308rne on sealjuures, et selle maksusu\u0308steemi loonud kolm erakonda pole ka ise oma looduga rahul. Kuna tegemist on sisult tagurpidi astmetega progresseeruva tulumaksuga, siis u\u0308ks osapool leiab, et astmeline tulumaks ei ko\u0303lba ikka mitte kuhugi. Teine osaline ra\u0308a\u0308gib, et tuleks ikka to\u0303eline, puhas ja ehtneastmeline tulumaks luua."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Tegelikult pole vaja seda maksuku\u0308u\u0308ru parandada ja remontida, vaid see tuleb a\u0308ra kaotada ja kehtestada taas ko\u0303igile inimestele u\u0308hetaoline maksuvaba tulu ma\u0308a\u0308r, mis ei so\u0303ltu aasta lo\u0303pus vo\u0303i oleks o\u0303igem o\u0308elda isegi alles tuludeklaratsiooni esitamisel lo\u0303plikult selguvast aastatulust. 2016. aasta maksueksperiment tuleks tunnistada la\u0308bikukkunuks. Sisuliselt on tegemist progresseeruva, aga tagurpidi, la\u0308bi maksuvaba tulu rakendatud astmelise tulumaksuga. U\u0308hetaoline maksuvaba tulu on o\u0303iglasem, seda on lihtsam rakendada ja sobib paremini Eesti oludesse."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Ko\u0303ne 2020. aasta riigieelarve teisel lugemisel Riigikogus"}, {"text_idx": "#000012", "text": "Valitsusliidu esindajad on ja\u0308rgmise aasta riigieelarvet kiites ra\u0308a\u0308kinud, et maksukoormus ei to\u0303use. Aga maksukoormus ka ei lange. Ta\u0308navu po\u0308o\u0308rati tagasi eelmise valitsuse alkoholiaktsiisi to\u0303us ja selle tulemusel peaks langema tarbimismaksude koormus."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Riigieelarve seletuskirjast loeme, et maksukoormus to\u0303useb ja\u0308rgmisel aastal\n0,1%. Aga tuletame meelde, et vo\u0303rreldes 2017. aastaga on ja\u0308rgmisel aastal maksukoormus"}, {"text_idx": "#000014", "text": "Eelarve seletuskirjast loeme ka, et ja\u0308rgmisel aastal suurendavad\nmaksukoormust palgakasvu toel to\u0308o\u0308jo\u0303umaksud. Asi on siin eelko\u0303ige selles, et palkade\nkasv viib inimesed uue maksusu\u0308steemi eripa\u0308ra to\u0303ttu madalama maksuvaba tulu\npiirkonda, mis omakorda viib to\u0308o\u0308jo\u0303u maksukoormuse to\u0303usuni."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Edasi, gaasiaktsiis to\u0303useb ja\u0308rgmisel aastal. Maagaasi kulu on ettevo\u0303tetele\ntootmissisend. Maagaasi aktsiisito\u0303us mo\u0303jutab eraisikutest tarbijaid, aga ka\nneid kes otseselt maagaasi ei kasuta, kuid on u\u0308hendatud kaugku\u0308ttevo\u0303rku."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Suurem maksumuudatus, mis koos ja\u0308rgmise aasta eelarvega ellu viiakse, tabab\naga pensiona\u0308re. Seni on alati on hoolitsetud selle eest, et keskmine pension\ntulumaksuga maksustamisele ei la\u0308heks. Nu\u0308u\u0308d saab aga olema nii, et tuleval\naastal peavad u\u0308le poole pensiona\u0308ridest hakkama tulumaksu maksma."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Sotsiaalministeeriumi andmetel on ja\u0308rgmisel aastal 184 000 pensiona\u0308ri,\nkelle puhul 7 eurolt erakorraliselt pensionito\u0303usu osalt tulumaksuga osa\nriigikassase tagasi vo\u0303etakse. 205 tuhandel pensiona\u0308ril u\u0308letab ja\u0308rgmisel aastal pension\nja to\u0308o\u0308tasu 500 euro piiri ja seda u\u0308letavalt osalt tuleb hakata tulumaksu\nmaksma. Varem on alati pensiona\u0308ride kasinat sissetulekut maksustamisest\nsa\u0308a\u0308stetud la\u0308bi pensionile rakendatud ta\u0308iendava maksuvaba tulu."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Sellepa\u0308rast esitaski Reformierakonna fraktsioon riigieelarvele\nmuudatusettepaneku vabastada pensionid keskmise vanaduspensioni ulatuses"}, {"text_idx": "#000019", "text": "ettena\u0308htud tasakaaluraamistikku mahutada, nihutati edasi investeeringuid.\nSuured taristu- ja muud investeeringud lu\u0308kati tulevikku po\u0303hjusel, et\nriigihanked venivad, kohtuvaidlused takistavad ehitustega alustamist ja ka\ntekkepo\u0303hine raamatupidamine andis ruumi tehingute ajatamiseks nii nagu vaja."}, {"text_idx": "#000020", "text": "eelarveruumi aga ei kasutatud selleks, et asendada need investeeringutega, mis\nolid ammu ootel. Nii ja\u0308i na\u0308iteks eelarvest va\u0308lja Tartu Riia ringi ristmik."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Rahaeraldis 125 miljonit eurot Eesti Energia uue o\u0303litehase ehituseks ja\u0308i aga eelarvesse sisse. Detailplaneering olevat valmis, eelprojekt eelprojekt olemas ja ehituseks takistusi pole, ra\u0308a\u0308kis rahanduskomisjoni esimees."}, {"text_idx": "#000022", "text": "nihutamine tulevikku ei lahenda midagi, vaid lihtsalt lu\u0308kkab probleemide\nlahendamist edasi. Tulevaste aastate eelarvetes on veel va\u0308hem ruumi\ninvesteeringuteks kui seda ta\u0308na on."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Kevadel koostatud riigieelarve strateegiasse kirjutati teadus- ja arendustegevuse kulude reale 39 miljonit eurot tulemusreservi raha. Paraku selgus aga suvel, et tulemusreservi raha sinna suunata ei saa. Programm ei ta\u0308itnud vahehindamisel seatud eesma\u0308rke, misto\u0303ttu ja\u0308i preemiarahast ilma."}, {"text_idx": "#000024", "text": "teadus- ja arendustegevusele mo\u0303eldud tulemusreservi raha suunati edasi Kaunite\nKunstide Kooli ehitamiseks ja mano\u0308o\u0308vri tulemusel sealt vabanenud raha sai kasutada\nmujal riigieelarves. Rahandusminister on rahul, tu\u0308likast kulude ka\u0308rpest ja\nigavast eelarverevisjonist pa\u0308a\u0308stis va\u0308hemal sellel korral va\u0308ike mano\u0308o\u0308verdus"}, {"text_idx": "#000025", "text": "tekkis sellest, et see 39 miljonit eurot tulemusreservi raha kadus a\u0308ra teadus-\nja arendustegevuse realt. Ta\u0308itmata oleks ja\u0308a\u0308nud kevadel va\u0308lja o\u0308eldud eesma\u0308rk\nhoida teadus- ja arendustegevuse kulu 0,71% tasemel SKPst."}, {"text_idx": "#000026", "text": "keskkonnaministeeriumi eelarvest ettevo\u0303tete ressursito\u0303hususe meetmest. Ressursito\u0303hususe\nmeetmest 39 miljoni euro a\u0308ravo\u0303tmine ta\u0308hendab seda, et ettevo\u0303tjate hinnangul\nja\u0308a\u0308b saavutamata 124 miljoni euro suurune ressursisa\u0308a\u0308st ja ja\u0308a\u0308vad tegemata 111\nmiljoni euro ulatuses investeeringuid ressursito\u0303hususe parandamiseks."}, {"text_idx": "#000027", "text": "tuleb o\u0308elda, et ja\u0308rgmise aasta riigieelarvega vo\u0303etakse lo\u0303ivu tuleviku arvelt.\nTa\u0308nane heaolu on po\u0303hiline, probleemide lahendamine las ja\u0308a\u0308b tulevikku.\nMano\u0308o\u0308verdamised eurotoetustega na\u0308itavad, kui suur on so\u0303ltuvus eurorahadest.\nSeda so\u0303ltuvust eurorahadest on aga vaja hakata ja\u0308rk-ja\u0308rgult va\u0308hendama, sest\nja\u0308rgmisel eurorahade finantsperioodil va\u0308henevad struktuurivahendid tuntavalt. Eelarve\non majanduslikult heal ajal tekitatud puuduja\u0308a\u0308gi to\u0303ttu u\u0308lejo\u0303u elamise eelarve. Investeeringute\nedasilu\u0308kkamise ja eurotoetustest so\u0303ltuvuse suurendamise to\u0303ttu on see tuleviku"}, {"text_idx": "#000028", "text": "Riigi rahanduse juhtimine on valedes ka\u0308tes"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Eelmisest aastast alates hakkas kehtima uus, varasemast\nkeerulisem ja mitmes aspektis ebao\u0303nnestunud tulumaksusu\u0308steem. Maksuvaba tulu\nma\u0308a\u0308r pandi so\u0303ltuma maksumaksja aastatulust. Uus maksusu\u0308steem pidavat olema o\u0303iglasem\nkui varem kehtinud u\u0308hetaoline maksuvaba tulu. Paraku just ebao\u0303igluse tekitamine\non uue maksusu\u0308steemi suurim puudus. Aastaga on va\u0308lja tulnud liiga palju vigu ja"}, {"text_idx": "#000030", "text": "Pu\u0308u\u0308des aru saada ja mo\u0303ista uue maksusu\u0308steemi olemust,\nsiis on selle po\u0303hisisuks edasipu\u0308u\u0308dlikkuse ja varasemast suuremate tulude\nteenimise ko\u0303rgem maksustamine. Alates 1200 euro suurusest kuusissetulekust\nhakkab maksuvaba tulu ja\u0308rsult va\u0308henema. Tuluvahemikus 1200 \u2013 2100 eurot kuus\ntekib anomaalia ja tegelik maksukoormus kerkib 31 protsendini. Seega keskmise\ntulu ja selle la\u0308hedase tulu saajad said saajad said suurima maksukoormuse"}, {"text_idx": "#000031", "text": "To\u0308o\u0308tavad pensiona\u0308rid kaotasid rohkem kui teised maksumaksjad"}, {"text_idx": "#000032", "text": "Ko\u0303ige rohkem aga kaotasid uuest maksusu\u0308steemist to\u0308o\u0308tavad\npensiona\u0308rid. Kui minister kaotab maksureformiga oma kuusissetulekult 36 eurot,\nsiis to\u0308o\u0308tava pensiona\u0308ri kaotus on kuni 83 eurot kuus. Eesti pensiona\u0308ride\nvaesusrisk on Euroopa Liidu ko\u0303rgeim, selgus hiljutisest uuringust. Kui tervis\nlubab siis paljud pensioniealised ja\u0308tkavad panustamist to\u0308o\u0308jo\u0303uturul. Kas see on\no\u0303iglane, et to\u0308o\u0308tav pensiona\u0308r peab olema solidaarsem kui ko\u0303rgepalgaline"}, {"text_idx": "#000033", "text": "Varem keskmiselt vanaduspensionilt tulumaksu ei vo\u0303etud.\nNu\u0308u\u0308d on aga nii, et teatud tulupiirist alates\nmaksustatakse kogu pension ja muud tulud alates esimesest eurost tulumaksuga."}, {"text_idx": "#000034", "text": "on pikalt pu\u0308sinud euroala kiireima hinnakasvuga riikide edetabeli absoluutses\ntipus. Kahe viimasel aasta jooksul oleme na\u0308inud ka seda, et Eesti hinnakasv on\nolnud mo\u0303nel kuul ka kaks korda kiirem kui euroalal keskmiselt. Eelmisel aastal\nkasvasid hinnad Eestis kolm korda kiiremini kui Soomes. Eesti tarbijale on\nLa\u0308tist saanud turvasadam, kust saab mitte ainult odavamaid aktsiisikaupu, aga\nka odavamaid ehitusmaterjale, tarbekaupu ja isegi ku\u0308ttepuid."}, {"text_idx": "#000035", "text": "hinnakasvu veavad suuresti energiahinnad, siis mo\u0303jutavad globaalsed hinnato\u0303usud\nsamamoodi ka teisi riike. Eesti positsioon euroala hinnato\u0303usu edetabelis on aga\nva\u0308a\u0308ramatu. Valitsuse eelarve- ja maksupoliitikal on selle positsiooni\nsaavutamisel piisavalt suur roll. Eesti Panga hinnangul on aastasest\ninflatsioonist ligi viiendiku andnud erinevad maksuto\u0303usud."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Riigil on kaks po\u0303hilist reservi \u2013 stabiliseerimisreserv ja\nlikviidsusreserv. Likviidusreservi on erinevad valitsemissektori u\u0308ksused\nhoiustanud 1,3 miljardit eurot, suurimad hoiustajad on haigekassa ja\nto\u0308o\u0308tukassa. Reservis oli aga eelmise aasta lo\u0303pu seisuga finantsvara alles vaid\n647 miljonit eurot. Seega pool haigekassa ja to\u0308o\u0308tukassa reservidest on a\u0308ra\nkulunud riigi jooksvateks kuludeks. Rahandusministeeriumi ametlikud prognoosid\nu\u0308tlevad, et ka ta\u0308navu voolab raha likviidsusreservist va\u0308lja rohkem kui sisse"}, {"text_idx": "#000037", "text": "Tulude u\u0308ldise hea laekumise taustal na\u0308eme\naga aktsiisitulude erakordselt kehva laekumist. Maksutulude so\u0303idutamine La\u0308ti\nriigi eelarvesse ja soomlaste ostude va\u0308henemine po\u0303hjapiiril annab tunda ka\nriigikassas. See, milleni valed maksupoliitilised otsused ja lo\u0303tv\neelarvepoliitika viinud on, kajastub ka riigi rahakotis. Tulemuseks on olukord,\net kingime maksutulu La\u0308ti riigile ja samal ajal tu\u0308hjendame oma va\u0308heseid"}, {"text_idx": "#000038", "text": "Rahandusministeeriumi analu\u0308u\u0308s na\u0308itab, kuidas lausa peaministri tasemel ka\u0308is maksureformi tulemuste valedega ilustamine"}, {"text_idx": "#000039", "text": "Siin on rahandusministeeriumi andmed maksuvaba tulu reformi esialgsetest tulemustest. Siinkohal tasub ta\u0308hele panna, et selle analu\u0308u\u0308si avaldas rahandusministeerium alles peale ametlikku teabeno\u0303ude esitamist. Aga see selleks."}, {"text_idx": "#000040", "text": "Rahanduministeeriumi andmed lu\u0308kkavad u\u0308mber peaminister Ju\u0308ri Ratase varasemad va\u0308ited sellest, et maksureformist vo\u0303itis 86% ko\u0303igist to\u0308o\u0308tajatest ja 80% ko\u0303igist Eesti inimestest."}, {"text_idx": "#000041", "text": "Ma ise pakkusin suvel maksuameti tuludeklaratsioonide koondit analu\u0308u\u0308sides, et nn vo\u0303itjaid ei saa olla rohkem kui 75%. Nu\u0308u\u0308d selgub, et vo\u0303itjaid on ja\u0308a\u0308nud hulga va\u0308hemaks, neid saab olla mitte rohkem kui 64% ko\u0303igist to\u0308o\u0308tajatest. Asi on ilmselt selles, et suvine tuludeklaratsioonide koond kajastas 2017. aasta tulusid, siis on aga 2018. aasta va\u0308ljamaksete koondi andmed. Siin aga pole ko\u0303iki tululiike, vaid ainult to\u0308o\u0308andja va\u0308ljamaksed. Aga igal juhul ja\u0308a\u0308b nn vo\u0303itjaid igal aastal va\u0308hemaks, sest inimeste palgad ja tulud praegustel majanduslikult headel aegadel kasvavad kiiresti."}, {"text_idx": "#000042", "text": "Rahandusministeeriumi andmetest selgub, et peaminister Ratas luges maksureformist vo\u0303itjate hulka ka need 22% ko\u0303igist to\u0308o\u0308tajatest, kelle netosissetulek ja\u0308i samasuguseks nagu vana maksusu\u0308steemi puhul. See on va\u0308ga suur hulk maksumaksjatest ja kuna neil netosissetulek ja\u0308i samaks, siis nad ei saanud ka midagi maksumuudatustest vo\u0303ita. Pigem said keerulisema maksusu\u0308steemi, maksuhalduri arusamatud meeldetuletused, pidid hakkama oma aastatulu prognoosima ja saavad alles aasta mo\u0308o\u0308dudes teada, kui suureks neil tegelikult maksuvaba tulu kujunes."}, {"text_idx": "#000043", "text": "13. septembri 2018. a valitsuskabineti no\u0303upidamisele"}, {"text_idx": "#000044", "text": "Maksuvaba tulu reformi esialgsetest tulemustest ja"}, {"text_idx": "#000046", "text": "1.2 Sotsiaalkindlustusameti tegevused pensiona\u0308ride teavitamisel ......"}, {"text_idx": "#000047", "text": "1.1. Tulumaksu oodatust rohkem ja va\u0308hem maksjad"}, {"text_idx": "#000048", "text": "Ka\u0308esolevas dokumendis on toodud maksuvaba tulu kasutamise andmed 2018. aasta esimese seitsme\nkuu kokkuvo\u0303ttes. Lo\u0303plikud maksuvaba tulu reformi esimese aasta mo\u0303jud selguvad 2019. aasta"}, {"text_idx": "#000049", "text": "Seitsme kuu kogutulusid vaadates on inimesed ca 66 mln eurot tulumaksu rohkem maksnud, sh\noodatust rohkem 74 mln ja oodatust va\u0308hem 8 mln (vt joonis 1). Oodatust rohkem on tasunud\neelko\u0303ige ca 382 000 mittepensiona\u0308ri 69 mln ulatuses. Pensiona\u0308rid on maksuvaba tulu kasutanud\nootuspa\u0308rasemalt, oodatust rohkem on tulumaksu tasutud 5 mln ja oodatust va\u0308hem 3 mln. Avalduste\nmo\u0303ju on hinnatud 2018. aasta esimese seitsme kuu andmete po\u0303hjal, mida vo\u0303ivad aastalo\u0303pu preemiad,\ndividendid ja vara mu\u0308u\u0308gist saadud tulu oluliselt va\u0308hendada. Pa\u0308rast 2018. aasta tuludeklaratsioonide\nesitamist selguvad lo\u0303plikud tulud ja rohkem makstud tulumaks tagastatakse 2019. aasta kevadel."}, {"text_idx": "#000050", "text": "Ootuspa\u0308raselt on tulumaksu tasunud ca 429 000 inimest, neist ca 196 000 on pensiona\u0308rid. Oodatust\nrohkem on tulumaksu maksnud ca 469 000 inimest, nendest ca 87 000 pensiona\u0308ri. Kuni 149 eurot\non oodatust rohkem tasunud neist 40% ehk 186 000 inimest. Oodatust va\u0308hem on tulumaksu\nmaksnud ca 59 000 inimest, neist ca 14 000 pensiona\u0308ri (vt joonis 2). Kuni 149 eurot on oodatust\nva\u0308hem tasunud neist 69% ehk ca 41 000 inimest."}, {"text_idx": "#000051", "text": "Maksu- ja Tolliameti valimist ja teavitamisest"}, {"text_idx": "#000052", "text": "MTA arvestas tulude hulka tulu- ja sotsiaalmaksu deklaratsioonide (TSD) lisa 1 tululiigid (v.a 14 ja\n36) ning dividenditulud (INF1). Pensiona\u0308ride va\u0308ljavo\u0303ttes on isikud su\u0308nniaastaga 1955 ja varem,\nkellele on pensioni va\u0308ljamakseid teinud Sotsiaalkindlustusamet (SKA). MTA vo\u0303ttis valimisse ko\u0303ik\nisikud, kelle 2018. aasta seitsme kuu tulu kokku oli va\u0308hemalt 50 eurot. Lisaks sai ootuspa\u0308rasuse\nhindamises ka piiri laiendatud. Ehk siis ootuspa\u0308rane ei ole mitte ainult see, kui tulumaks on tasutud\nvo\u0303rreldes ootusepa\u0308rase tulumaksu tasumisega ta\u0308pselt, vaid vahe vo\u0303ib olla +/- 5 eurot. Na\u0308iteks kui\nisik pidi tasuma tulumaksu 100 eurot, aga tasus 97 eurot, siis loeti see ootuspa\u0308raseks."}, {"text_idx": "#000053", "text": "MTA saadab teavitusi maksuvaba tulu kasutamise kohta neile, kes on suuremat maksuvabastust\nkasutanud kui nende kogutulud seda lubaks. Pensiona\u0308ridel on o\u0303igus maksuvaba tulu mitmest kohast\nmaha arvata ja pensiona\u0308ride teavitamisega tegeleb lisaks MTAle peamiselt SKA (vt ja\u0308rgmine"}, {"text_idx": "#000054", "text": "1.2. Sotsiaalkindlustusameti tegevused pensiona\u0308ride teavitamisel"}, {"text_idx": "#000055", "text": "Teavituse otsepostitusega sai 208 048 inimest, neist 161 982 e-postile ja 46 066 tavapostiga.\nTeavitust ei saanud 147 573 inimest. Sihtgrupid olid ja\u0308rgmised:"}, {"text_idx": "#000057", "text": "Sihtgruppe oli 2018. aastal kolm:"}, {"text_idx": "#000059", "text": "tulumaksu, sest eelmise kuu maksuvabastust kuude lo\u0303ikes u\u0308le kanda ei saa. Sel juhul vo\u0303etakse\ninimestega u\u0308hendust ja leitakse vo\u0303imalus, kuidas pension samas kuus va\u0308lja maksta. Maikuus\nsaid ko\u0303ik pensioni koju saavad inimesed ka infovoldiku muude makseviiside kohta. Eesma\u0308rk\noli suunata inimesi kasutama pangakontot, et tagada paremad vo\u0303imalused maksete"}, {"text_idx": "#000060", "text": "1. Vo\u0303tta teadmiseks rahandusministri ning Maksu- ja Tolliameti ja\nSotsiaalkindlustusameti esindajate u\u0308levaated maksuvaba tulu reformi esialgsetest"}, {"text_idx": "#000064", "text": "Lisa 1. Maksuvaba tulu reformi taustamaterjalid"}, {"text_idx": "#000065", "text": "Eelarvekava na\u0308itab, et valitsuse to\u0308o\u0308d on tabanud to\u0308o\u0308seisak"}, {"text_idx": "#000066", "text": "Soodne majanduskeskkond kasvatab riigieelarve maksutulusid. Eelarve tulude laekumist kindlustab ka kiire hinnato\u0303us, mis paraku tarbijale ei ole nii soodne kui riigikassale. Headel aegadel tuleks raha ko\u0303rvale panna ja eelarvepuhvreid luua, sest head ajad majanduses ei kesta igavesti. Valitsuse koostatud eelarvekava peegeldab ootust, et head ajad majanduses ja\u0308a\u0308vadki kestma."}, {"text_idx": "#000067", "text": "Ajal kui riigikassa maksutuludest lausa u\u0308le a\u0308a\u0308re ajab, na\u0308eme erakordselt nigelat aktsiisitulude laekumist. Piirikaubandus on vo\u0303tnud sedavo\u0303rd ulatuslikud mo\u0303o\u0303tmed, et ka rahandusministeerium on hakanud aru saama olukorra to\u0303sidusest. Alkoholi piirikaubandus La\u0308ti piiril ulatub juba 25 protsendini kogu Eesti turust. Olukord iseenesest la\u0308hiaastatel ei lahene ja valitsuse tegevusetus ta\u0308hendab piirikaubandusega leppimist ka mitmel ja\u0308rgmisel aastal. Rahandusministeeriumi majandusprognoosist na\u0308htub, et alkoholiaktsiisi maksukadu koos sellel lisanduva ka\u0308ibemaksuga on ta\u0308navu 89 miljonit eurot, diisliku\u0308tuse aktsiisikadu koos ka\u0308ibemaksuga 48 miljonit eurot, kahe aktsiisi osas kokku seega 137 miljonit eurot."}, {"text_idx": "#000068", "text": "Ta\u0308navusse riigieelarvesse sisse kirjutatud aktsiisituludest ja\u0308a\u0308b koos ka\u0308ibemaksuga laekumata 216 miljoni eurot. Valitsus tegevus piirdub tegevusetusega, sest muude maksude u\u0308lelaekumine katab a\u0308ra aktsiisitulude alalaekumise."}, {"text_idx": "#000069", "text": "Kuna riigijuhtimine on pausil, et pole mingit lootust, et piirikaubandusele o\u0303nnestub la\u0308hiaastatel piir panna. Ta\u0308itumata ja\u0308a\u0308b ka ootus, et lo\u0303peb to\u0308o\u0308tavate pensiona\u0308ride ko\u0303rgem maksustamine. Sellest, et maksusu\u0308steem muutuks lihtsamaks, arusaadavamaks ja u\u0308hetaoliseks, pole praeguse valitsuse puhul samuti mo\u0303tet lootagi."}, {"text_idx": "#000070", "text": "Eelarve tasakaalu viimiseks ei piisa 50 miljonist eurost"}, {"text_idx": "#000071", "text": "Majandusprognoosis hindab rahandusministeerium ja\u0308rgmise aasta eelarve struktuurseks miinuseks 0,2% SKPst ja on sellest tulenevalt juba teatanud, et eelarve tasakaalu viimiseks piisab, kui leida 50 miljoni eurot. Euroopa Komisjoni maikuus avaldatud prognoos aga u\u0308tleb, et Eesti valitsussektori ka\u0308esoleva aasta struktuurne defitsiit on 1,3% SKPst ja ja\u0308rgmisel aastal 0,9% SKPst. Ka Eesti eelarveno\u0303ukogu on varem o\u0308elnud, et struktuurne miinus vo\u0303ib olla suurem kui rahandusministeerium oma arvutustes na\u0308itab. Euroopa Liidu eelarvereeglite ja\u0308rgi tuleb la\u0308htuda Euroopa Komisjoni, mitte siseriiklikust hinnangust eelarve tasakaalule. Euroopa Komisjoni uus prognoos pole veel valminud, aga selleks, et eelarve ei osutuks defitsiidis olevaks, oleks vaja leida mitte 50, aga kuni 200 miljonit eurot."}, {"text_idx": "#000072", "text": "Valitsus loeb saavutuseks seda, et suudab jooksvaid laenukohustusi ta\u0308ita"}, {"text_idx": "#000073", "text": "Headel aegadel reservide kogumisest loobumist po\u0303hjendab valitsus vajadusega riigi laenukohustusi ta\u0308ita. Olemasoleva laenu teenindamine on tegevus ja kohustus, mida tuleb ta\u0308ita ka siis, kui valitsuses valitseb ta\u0308ielik to\u0308o\u0308seisak. Laenukohustusi ta\u0308itis riik ka siis kui me olime viimase kriisi po\u0303hjas, mitte majanduskasvu harjal nagu praegu."}, {"text_idx": "#000074", "text": "Headel aegadel on varem riik maksnud tagasi laenu ja samal ajal kogunud ka reserve. Ja\u0308rgmisel aastal on vaja laenu tagasi maksta 72 miljonit eurot. 2007. aastal na\u0308iteks maksime tagasi ta\u0308nases va\u0308a\u0308ringus 110 miljonit eurot ja kogusime ka reserve. Eelarve maht oli siis poole va\u0308iksem kui praegu."}, {"text_idx": "#000075", "text": "Eelarvekava na\u0308itab, et valitsus ei soovi mo\u0303elda sellele, et head ajad majanduses paratamatult asenduvad kitsamate aegadega tulevikus. Valitsus ei soovi lahendada ka enda tekitatud probleeme, nagu maksusegadus ja piirikaubandus."}, {"text_idx": "#000076", "text": "Peaminister Ratas vilistab IMF\u2019i eelarvesoovitustele"}, {"text_idx": "#000077", "text": "Selle na\u0308dala esmaspa\u0308eval avalikustas Rahvusvaheline Valuutafond oma kokkuvo\u0303tva avalduse Eesti visiidi kohta. Seal on soovitus kohandada eelarvepoliitikat, kuivo\u0303rd majandus on praegu silmapaistvalt heas olukorras. IMF on andnud soovituse praeguses majandustsu\u0308kli kasvufaasis mitte suurendada eelarve defitsiiti ja soovitab lu\u0308kata edasi va\u0308hemtootlikud investeeringud. Eraldi ro\u0303hutab IMF aga vajadust jooksvate kulude kokkuto\u0303mbamiseks. Eesti Pank on samuti va\u0308ga selgelt andnud soovituse teha eelarve va\u0308hemalt struktuurses tasakaalus olevana ja umbes 0,5%-lise nominaalse u\u0308leja\u0308a\u0308giga. Samad soovitused on tulnud Eestile ka Euroopa Komisjonilt."}, {"text_idx": "#000078", "text": "Ku\u0308sisin Riigikogu infotunnis peaminister Rataselt, et kas valitsus uue riigieelarve strateegia ettevalmistamise ka\u0308igus arvestab nende tunnustatud institutsioonide ettepanekute ja soovitustega ning kuidas need soovitused kajastuvad uues eelarvestrateegias."}, {"text_idx": "#000079", "text": "Vastuse asemel tuli Rataselt tavapa\u0308rane ku\u0308simusega mittehaakuv jutuvada ja konkreetsemalt hakkas ta ra\u0308a\u0308kima tulumaksuvaba miinimumi reformist, mis pidavat va\u0308hendama madalapalgaliste maksukoormust ja toob rohkem inimesi to\u0308o\u0308jo\u0303uturule."}, {"text_idx": "#000080", "text": "Pidin ku\u0308simust kordama ja ro\u0303husin ka sellele, et eelmisel pa\u0308eval sai just peaministri no\u0303unikuga ku\u0308simus ta\u0308psustatud, sest no\u0303unik ise helistas ja tahtis teada, mida ma ta\u0308psemalt ku\u0308simas olen."}, {"text_idx": "#000081", "text": "Paraku ka kordusku\u0308simusele vastuseks sai kuulda vaid seda, et viimase 17 aasta jooksul on riigis ja\u0308a\u0308nud paljud asjad lahendamata. Ta ra\u0308a\u0308kis haldusreformist, omavalitsuste tulubaasi laiendamisest ja jo\u0303udis ja\u0308lle jutuga tulumaksuvaba miinimumi reformini."}, {"text_idx": "#000082", "text": "Probleem on aga selles, et 2018. aasta riigieelarve, mis on esimene ta\u0308ismahus praeguse koalitsiooni eelarve, on Euroopa Komisjoni hinnangul 1,4%-ga SKP suhtes struktuurses miinuses, mida on kolm korda rohkem kui eelarveseadus lubab. Ka nominaalselt on miinus suur."}, {"text_idx": "#000083", "text": "Ajal kui majanduses on silmapaistvalt head ajad, ei kasuta me seda aega a\u0308ra tuleviku kindlustamiseks. Teatavasti majandustsu\u0308kli kasvufaas ei kesta igavesti. Kui me sellisel ajal oleme eelarvega miinuses, siis on see lihtsalt a\u0308a\u0308rmiselt vastutustundetu tuleviku arvel elamine."}, {"text_idx": "#000084", "text": "Ratase poolne eelarvemiinuse po\u0303hjendamine investeeringute tegemise vajadusega on naeruva\u0308a\u0308rne. Eelarvemiinus on kordades suurem kui niinimetatud Ratase valitsuse strateegiliste investeeringute programm. Eelarvemiinuse po\u0303hjuseks on u\u0308lejo\u0303u elamine, ebarealistlike valimislubaduste realiseerimine, maksumaksja raha arulage kulutamine mo\u0303ttetutele asjadele ja ummikusse jooksnud maksupoliitika."}, {"text_idx": "#000085", "text": "Riigihalduse ministri no\u0303unik Risto Kask kirjutas Eesti Pa\u0308evalehes justnagu vaid praeguse valitsuse tegevus on toonud meile positiivse majandusarengu. Lisaks su\u0308u\u0308distab samas, et minu varasem kriitika Ju\u0308ri Ratase majanduspoliitika kohta polevat o\u0303ige."}, {"text_idx": "#000086", "text": "Aga ko\u0303igepealt seda, et pole ma kuskil o\u0308elnud ega kirjutanud, et Eesti majandusel la\u0308heks halvasti. Eesti majandusel la\u0308heb ja\u0308tkuvalt ha\u0308sti ja seda so\u0303ltumata praeguse valitsuse vastutustundetust ja pikaajalise kasvu eeldusi maha tampivast poliitikast."}, {"text_idx": "#000087", "text": "Vaatame ko\u0303igepealt seda viidatud Konjunktuuriinstituudi viimast majandusu\u0308levaadet. Eksperdid hindavad majanduse hetkeseisu ko\u0303rge 95 punkiga, mida on 10 punkti enam kui eelmisel vaatlusel septembris. Edasi lugupeetud no\u0303unik valetab. Sama ko\u0303rge oli hinnang majandusolukorrale ka eelmise kiire majanduskasvu aastatel 2005-2007, ulatudes 2005. aastal 75 punktini ja 97 punktini aastal 2006 ja 68 punktini aastal 2007. Numbrid on mustvalgel kirjas samas u\u0308levaates. Vaatasin ka, et kust kohast on no\u0303unik saanud aastate 2005-2007 kohta hinnangu 15.9 punkti. No\u0303unik oli lihtsalt majandusu\u0308levaate erinevate tabelite read segi ajanud."}, {"text_idx": "#000088", "text": "Teiseks, praegune majandusedu tugineb suuresti Euroopa Liidu majanduses toimunud positiivsetele arengutele, vo\u0303imalike riskide mitte-realiseerumisele ja meie peamiste partnerriikide majandusolukorra paranemisele. Edasi on samas u\u0308levaates mustvalgel kirjas, et vo\u0303rdlus euroalaga na\u0308itab, et Eestil on majandusprobleemid keskmiselt 10 punkti raskemad. U\u0308ksikutest valdkondadest torkavad eriti silma va\u0308hene innovatsioon, rahvusvahelise konkurentsivo\u0303ime va\u0308hesus ja va\u0308hene usaldus valitsuse majanduspoliitika suhetes. Just nii on seal kirjas. Aga et ministri no\u0303unikuhakatis avalikkust teadlikult eksitab, on muidugi lubamatu."}, {"text_idx": "#000089", "text": "Lo\u0303ppeval na\u0308dalal avaldatud to\u0308o\u0308andjate majandusspidomeeter na\u0308itab, et negatiivse meeleolu kasv on praegu ettevo\u0303tjate seas u\u0308ldine. 518 ku\u0308sitlusele vastanud ettevo\u0303tjast vaid 11 vastasid, et nende arvates on praeguse valitsuse tegevus avaldanud Eesti ettevo\u0303tluskeskkonna konkurentsivo\u0303imele positiivset mo\u0303ju. Majandusspidomeetri ajaloos pole nii suurt negatiivset suhtujate osakaalu olnudki."}, {"text_idx": "#000090", "text": "Seega kokkuvo\u0303tlikult \u2013 majandustsu\u0308kli mo\u0303ttes oleme praegu to\u0303usuharjal ja sinna oleme jo\u0303udnud hoolimata praeguse valitsuse tegevusest. Ratase valitsuse poolt ellu viidav pikaajalise kasvu eeldusi maha tampiv poliitika ilmneb selgelt ettevo\u0303tjate u\u0308lekaalukalt negatiivsest hinnangust valitsuse tegevusele."}, {"text_idx": "#000091", "text": "Uues maksusu\u0308steemis tekib teatud tulutasemete juures dividendide topelt maksustamine"}, {"text_idx": "#000092", "text": "Eestis kehtib dividendide maksustamisel po\u0303himo\u0303te, et tulumaksu maksmise kohustus on dividende maksval a\u0308riu\u0308hingul. Sellepa\u0308rast on Eesti a\u0308riu\u0308hingult saadud dividend saaja tulude hulgast va\u0308listatud. U\u0308ksikisik Eesti a\u0308riu\u0308hingult saadud dividendi ei deklareeri ja mingit maksukohustust dividendi saamisega seoses temal ei teki."}, {"text_idx": "#000093", "text": "Uuest aastast see enam nii ei ole. Praegune koalitsioon leiab, et dividend kui mitteto\u0308ine tulu, tuleb uues tagurpidi astmetega maksusu\u0308steemis lugeda aastatulu hulka. Uus poliitika ei soosi lisasissetulekuid ja ettevo\u0303tlikkust ning kohtleb ebao\u0303iglaselt dividenditulu saajaid."}, {"text_idx": "#000094", "text": "Maksuvaba miinimum arvutatakse uue korra ja\u0308rgi aastatulu alusel. Ka saadud dividend hakkab ma\u0308a\u0308rama u\u0308ksikisiku maksukohustuse suurust. Seni Eesti a\u0308riu\u0308hingult saadud dividend u\u0308ksikisiku maksukohustust ei mo\u0303jutanud."}, {"text_idx": "#000095", "text": "Veel on ametlikes infokanalites selgitatud, et sama po\u0303himo\u0303te kehtivat ka teiste maksustavate tulude puhul. Et need la\u0308hevad ka inimese sissetulekuna aastatulu arvestusse ja mo\u0303jutavad seela\u0308bi maksuvaba tulu suurust. Selliseks na\u0308iteks on u\u0308u\u0308ritulu, kasu vara vo\u0303o\u0303randamisest ja muud tulud. Aga siin tuleb kohe ta\u0308psustada, et nendelt tuludelt maksavad u\u0308ksikisikud tulumaksu, need arvestatakse ka praegu aastatulu hulka ja tuleb tuludeklaratsioonis deklareerida. Eesti a\u0308riu\u0308hingutelt saadud dividendidelt aga u\u0308ksikisik tulumaksu ei maksa, tuludeklaratsioonis deklareerima ei pea ja praegu aastatulu hulka ei arvata."}, {"text_idx": "#000096", "text": "Eelnevat saab selgitada ja\u0308rgmise na\u0308itega:"}, {"text_idx": "#000097", "text": "Maksumaksja saab to\u0308o\u0308tasu 1100 eurot kuus ja kasutab maksuvaba tulu 500 eurot jooksvalt, mis ta\u0308hendab, et aastas on tema tulu kokku 13 200 eurot ja maksuvaba miinimum 6000 eurot. Tulumaks arvutatakse 7200 eurolt, mis teeb selle suuruseks 1440 eurot. Kui nu\u0308u\u0308d see maksumaksja saab aasta lo\u0303pus na\u0308iteks dividendi 12 500 eurot, siis loetakse aastatuluks 25 700 eurot, mis on u\u0308le 25 200 euro. Aastatulu puhul u\u0308le 25 200 euro pole vo\u0303imalik maksuvaba tulu kasutada. Seega tuleb tal dividendide to\u0303ttu tulumaksu juurde maksta 1200 eurot."}, {"text_idx": "#000098", "text": "Seega kokkuvo\u0303tlikult \u2013 eelnevas na\u0308ites tekib ta\u0308iendav maksukohustus dividenditulu to\u0303ttu ja ta\u0308iendav maksukohustus on otseselt seotud dividenditulu saamisega. Kuna tulumaks dividendilt on dividendi maksva a\u0308riu\u0308hingu poolt juba tasutud, siis on vo\u0303imalik va\u0308ita, et uues maksusu\u0308steemis tekib teatud tulutasemete juures dividendide topeltmaksustamine."}, {"text_idx": "#000099", "text": "Majanduskasv tuli so\u0303ltumata praeguse valitsuse tegevusest, valitsuse kulutamissoovidele tuleb aga pidurit to\u0303mmata"}, {"text_idx": "#000100", "text": "U\u0308hes muinasjutus oli kord u\u0308ks kukk, kes keksis ja kires ning kuulutas kogu maailmale, kuidas pa\u0308ike to\u0303useb hommikul ainult ta\u0308nu temale, kuna ta nii kenasti kireb ja laulab. Siis aga lo\u0308o\u0308di kukk maha ja keedeti supiks. Pa\u0308ike aga to\u0303useb endiselt igal hommikul."}, {"text_idx": "#000101", "text": "Meile on juba teada antud, et Eesti teise kvartali ko\u0303iki ootusi u\u0308letanud 5,7 protsendiline majanduskasv su\u0308ndis vaid ta\u0308nu valitsuse pingutustele majanduse ka\u0308imalu\u0308kkamisel. Majandusminister Kadri Simson ei va\u0308si kuulutamast, et eelmise aasta lo\u0303pus ametisse asunud valitsuse esmaseks u\u0308lesandeks oligi Eesti majanduse taaska\u0308ivitamine ja et nu\u0308u\u0308d on see ta\u0308nu valitsuse poolt elluviidud poliitikatele juhtunud."}, {"text_idx": "#000102", "text": "Loomulikult on majandusministri jutt mo\u0303eldud nendele, kes asjadest midagi aru ei saa."}, {"text_idx": "#000103", "text": "Esiteks, majanduskasv hakkas hoogu vo\u0303tma juba eelmise aasta algul, kui paranema hakkasid olulised majandusna\u0308itajad ja suurenema no\u0303udlus ekspordi sihtriikides."}, {"text_idx": "#000104", "text": "Teiseks, valitsus saab asju majanduses mo\u0303jutada peamiselt maksu- ja eelarvepoliitika kaudu. Praeguse valitsuse maksupoliitilised otsused hakkavad mo\u0303ju avaldama po\u0303hiliselt alles alates ja\u0308rgmisest aastast ja mo\u0303ju on kahjuks pikemaajalisele majanduskasvule negatiivne. Kasvab maksukoormus ja tulevad uued maksud."}, {"text_idx": "#000105", "text": "Ta\u0308navune riigieelarve, kuhu ajaliselt ka rekordilise kasvuga teine kvartal ajaliselt sisse mahub, on koostatud po\u0303hilises osas Reformierakonna juhitud valitsuse poolt. Mo\u0303ned muudatused praeguselt koalitsioonilt eelarvesse tehti, nagu sotsiaalmaksu langetuse a\u0308raja\u0308tmine ja aktsiisito\u0303usud, aga need ku\u0308ll kuidagi majandust elavdada ei saa."}, {"text_idx": "#000106", "text": "Ka\u0308esoleva aasta avaliku sektori investeeringud, mille hulgas on ka Haabersti ristmiku ehitus ja U\u0308lemiste trammiliin, on rahastatud samuti eelmise valitsuse poolt koostatud eelarvest."}, {"text_idx": "#000107", "text": "Ja kolmandaks, kasvu eelduseks on meie ettevo\u0303tjate tulemuslik to\u0308o\u0308 ja seda eelko\u0303ige eksporditurgudel ning u\u0308ldine majanduse hoogustumine ja no\u0303udluse kasv kogu Euroopas. Pole po\u0303hjust valitsussektori kulutusi suurendada, et la\u0308bi selle majanduskasvu elavdada."}, {"text_idx": "#000108", "text": "Valitsuse kulutamissoovidele tuleb pidurit to\u0303mmata"}, {"text_idx": "#000109", "text": "Mis riigi rahandust puudutab, siis kiirem kasv toob eelarvesse ka rohkem maksutulu. Teisest ku\u0308ljest pole aga enam vo\u0303imalik ra\u0308a\u0308kida aastaid kuuldud juttu sellest kuidas majandusareng on allapoole potentsiaalset taset. Ehk teisiso\u0303nu, seni oli nii, et nn struktuurse eelarvetasakaalu saavutamiseks vo\u0303is lubada va\u0308ikest nominaalset defitsiiti. Majandustsu\u0308kli muutumisel ja u\u0308leminekul kasvule muutub olukord vastupidiseks. Struktuurse tasakaalu saavutamiseks on vaja nominaalset u\u0308leja\u0308a\u0308ki."}, {"text_idx": "#000110", "text": "Enne viimast majanduskriisi polnud struktuurse tasakaalu mo\u0303istet veel olemaski, aga Eesti riik ka\u0308itus kriisile eelnenud kiire kasvu aastatel ratsionaalselt ja pani reserve ko\u0303rvale. Reservid koguti aastatel 2005-2007 kui peaminister oli Andrus Ansip. Samasugust ka\u0308itumist tuleks eeldada ka nu\u0308u\u0308d ja uuendatud eelarvereeglitega ellu kutsutud struktuurse tasakaalu definitsioon seda no\u0303uabki. Ratase valitsus aga alustas eelarvetasakaalu reegli lo\u0303dvendamisega ja seda majandustsu\u0308kli kasvu aastatel. Reservide kogumisest pole Ratase valitsuse puhul vist mo\u0303tet ra\u0308a\u0308kidagi."}, {"text_idx": "#000111", "text": "Reserve on aga Loe edasi Majanduskasv tuli so\u0303ltumata praeguse valitsuse tegevusest, valitsuse kulutamissoovidele tuleb aga pidurit to\u0303mmata \u2192"}, {"text_idx": "#000112", "text": "Riigi IT ressursi arutu raiskamine ja\u0308tkub ta\u0308ie hooga"}, {"text_idx": "#000113", "text": "Aastaid tagasi maksuametis to\u0308o\u0308tades osalesin vahetult u\u0308he suurima avaliku sektori to\u0308o\u0308 u\u0308mberkorralduse elluviimisel. Selle sisu oli Sotsiaalkindlustusametist sotsiaalmaksu kogumise ja haldamise u\u0308leviimine maksuametisse. Samal ajal toimus ka e- maksuameti u\u0308lesehitamine, isikustatud sotsiaalmaksu arvestuse sisseviimine ja aluse loomine teise pensionisamba su\u0308steemi ka\u0308ivitamiseks."}, {"text_idx": "#000114", "text": "Ma\u0308letan u\u0308sna ha\u0308sti, et silma ja\u0308i asjaolu, kus kahes erinevas asutuses olid va\u0308ga sarnaste ja kattuvate funktsioonidega IT su\u0308steemid. Mo\u0303lema asutuse infosu\u0308steemid to\u0308o\u0308tavad rahvastikuregistri ja ettevo\u0303tteregistri andmetel, seal on maksete tegemise funktsioon, samuti avalduste vastuvo\u0303tmise ja to\u0308o\u0308tlemise funktsioonid. Kahe riigiasutuse infosu\u0308steemide kattuvusi ja sarnasusi oli u\u0308llatavalt palju."}, {"text_idx": "#000115", "text": "U\u0308he ja sama maksusumma liigutamiseks on riigil kaks infosu\u0308steemi"}, {"text_idx": "#000116", "text": "Lihtsustatult kogub Maksu- ja Tolliamet ka ta\u0308nasel pa\u0308eval sotsiaalmaksu isikustatud kujul, peab maksuarvestust sotsiaalmaksu maksjate ja kindlustatud isikute lo\u0303ikes ning teostab igakuiselt laekunud maksusummade u\u0308lekandmist sotsiaalkindlustusametile ja teise pensionisambasse. Sotsiaalkindlustusamet peab pensionikohustuste ja sotsiaaltoetuste arvestust ning teostab Maksu- ja Tolliametilt igakuiselt laekuvate maksusummade arvel pensionide ja toetuste va\u0308ljamakseid. Sisuliselt toimub samade maksusummade liigutamine, aga vastupidises suunas. Ka neile, kes pole IT su\u0308steemide arendamisega kokku puutunud, pole ilmselt uudiseks, et igakuine suurte andmemahtude u\u0308lekandmine u\u0308hest su\u0308steemi teise on ta\u0308iendav risk ja ta\u0308iendav ressursikulu."}, {"text_idx": "#000117", "text": "On muidugi ku\u0308mneid spetsiifilisi teenused, mis Maksu- ja Tolliameti infosu\u0308steemis puuduvad, nagu na\u0308iteks ohvriabi, rehabilitatsiooni ja erihoolekandeteenus, aga po\u0303hilises osas on asutuste IT su\u0308steemide funktsionaalne kattuvus va\u0308ga suur."}, {"text_idx": "#000118", "text": "Eesti suurusele riigile pole mo\u0303tet va\u0308lja arendada kahte eraldiseisvat ja samas funktsionaalselt kattuvat IT su\u0308steemi. Miks on vaja andmete u\u0308lekandmist u\u0308hest su\u0308steemist teise, dubleerivaid projektijuhte, su\u0308steemi arhitekte, rakenduste administraatoreid ja arendusmeeskondi kahe asutuse infosu\u0308steemide jaoks, mille po\u0303hifunktsioonid pealegi suures osas kattuvad? Arvan, et oskan sellele ku\u0308simusele vastata \u2013 Eestis on va\u0308ljakujunenud praktika, et ministeeriumide prioriteedid piirduvad vaid oma valitsemisalaga ja to\u0308o\u0308protsesse ei vaadata ministeeriumide u\u0308leselt."}, {"text_idx": "#000119", "text": "Avaliku sektori infosu\u0308steemid on lihtsustatult osa infrastruktuurist, mis toetavad infotehnoloogiliste vahenditega avalike teenuste ja registrite toimimist. Piltlikult o\u0308eldes me ju ei ehita mitut u\u0308hes suunas kulgevat maanteed erinevatele kasutajatele, vaid u\u0308hte teelo\u0303iku kasutavad ikka ko\u0303ik."}, {"text_idx": "#000120", "text": "Selle asemel, et otsida su\u0308nergiat u\u0308htse infosu\u0308steemi arendamise na\u0308ol, asuti Sotsiaalkindlustusametis aastal 2014 arendama u\u0308le seitsme miljoni euro maksvat uut infosu\u0308steemi, aasta hiljem pandi sinna 3,5 miljonit eurot juurde."}, {"text_idx": "#000121", "text": "Nu\u0308u\u0308d tunnistatakse arendus la\u0308bikukkunuks ja kavandatakse uut megahanget. Aga ja\u0308lle eraldi vaid Sotsiaalkindlustusameti infosu\u0308steemi tarbeks. Sellel korral luuakse Sotsiaalkindlustusametis IT su\u0308steemide arendamiseks veel ka eraldi asutus nimega tervise ja heaolu infosu\u0308steemide keskus."}, {"text_idx": "#000123", "text": "Uue e- maksuameti arendamist hakkas Maksu- ja Tolliamet kavandama juba aastal 2014. Praegune kasutusolev su\u0308steem pa\u0308rineb aastast 2000, see ongi ajast kui toonane maksuamet sotsiaalkindlustusametilt sotsiaalmaksu haldamise u\u0308le vo\u0303ttis. Maksu- ja Tolliamet on ise tunnistanud, et praegune su\u0308steem on tehnoloogiliselt vananenud. Miks senini pole uue e- maksuameti hankest midagi kuulda olnud?"}, {"text_idx": "#000124", "text": "Oskan ka sellele ku\u0308simusele vastata \u2013 kogu Maksu- ja Tolliameti IT ressurss la\u0308heb praeguse koalitsiooni uute maksude ja ulatuslike maksumuudatuste rakendamiseks vajaminevateks kiireloomulisteks arendusto\u0308o\u0308deks. Ja\u0308rgmisest aastast peab rakenduma tuhandetest astmetest koosnev u\u0308ksikisiku tulumaksusu\u0308steem, sinna kulub arutu hulk IT ressurssi. To\u0308o\u0308dega on kiire. Magustatud joogi maksutulu kogu riigieelarve seisukohast on tu\u0308hine, aga ainuu\u0308ksi selle maksu rakendamise IT kulu on u\u0308le miljoni euro."}, {"text_idx": "#000125", "text": "Praegu on veel vo\u0303imalik varasematest vigadest o\u0303ppida, panna seisma arutu ressursi raiskamine ja valmistada ette hange Sotsiaalkindlustusameti ning Maksu- ja Tolliameti u\u0308hise infosu\u0308steemi arendamiseks."}]