[{"text_idx": "#000003", "text": "Loomade kui indiviididega arvestamine on antropotsentrismist lahtiu\u0308tlemiseks vajalik, selleks tuleb ka avalik ruum hobuste, koerte, tolmeldajate ja lindude seisukohast la\u0308bi mo\u0303elda."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Inimene on koos loomaga elanud kaua. Nii koerte kui ka hobuste kodustamine algas umbes 10 000 aastat tagasi; koerad jo\u0303udsid inimese igapa\u0308evaellu arvatavasti hobusest veidi varem. Praeguseks on koer kodus pigem norm kui erand, hobune aga erakorralise eluviisi indikaator. 2016. aastal oli Eestis registreeritud 10 376 hobuisendit (sh u\u0308ks eesel). Autosid on 2021. aasta juuni seisuga 912 871, koeri 2019. aasta kinnitamata andmetel 210 000 \u2013 ja need on vaid registreeritud koerad."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Keskmisel rahvaautol on hobujo\u0303ude 150 kanti ehk piltlikult tegeleb u\u0308he autoomaniku \u2013 va\u0308ga sageli ongi autos vaid u\u0308ks so\u0303itja \u2013 liigutamisega 150pealine hobusekari. Eestis po\u0303hjustavad so\u0303iduautod aastas u\u0308he elaniku kohta u\u0308le 1000 kilogrammi CO2-heidet, autode alla ja\u0308a\u0308b aastas tuhandeid loomi ja linde, ra\u0308a\u0308kimata putukatest ja vanemate hukkumise to\u0303ttu tee a\u0308a\u0308rde na\u0308lga surevatest looma- ja linnulastest. Tehniliste hobujo\u0303udude keskkonnakahjulik ja emotsionaalselt va\u0308hepakkuv u\u0308lerakendamine loob pinnase teistmoodi liikumis- ja ruumikogemise viiside tekkele."}, {"text_idx": "#000006", "text": "U\u0308ks suurimaid ruumielamusi on kogeda u\u0308mbrust teise olendi abil, temaga koostoimel \u2013 na\u0308iteks hobusega matkates. Hobuse tempos liikudes on vo\u0303imalik na\u0308ha ja kuulda rohkem ja detailsemalt, auto ja ka (sport)jalgratas liiguvad tajuelundite jaoks liiga kiiresti. Hobusega maastikul jalutamine annab teise perspektiivi. Pu\u0308u\u0308ad aru saada, kuidas hobune vo\u0303iks teekonda semiootiliselt to\u0303lgendada: kus kasvab tee a\u0308a\u0308res hein, milleni saab ku\u0308u\u0308nitada, ning milline osa sellest tuustist u\u0308ldse su\u0308u\u0308a ko\u0303lbab? Mis vo\u0303iks ehmatada, kus on vo\u0303imalikud komistuskohad jne?"}, {"text_idx": "#000007", "text": "U\u0308ks suurimaid ruumielamusi on kogeda u\u0308mbrust teise olendi abil, temaga koostoimel \u2013 na\u0308iteks hobusega matkates."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Kuigi ametlikus statistikas ja ehk ka paljude to\u0303ekspidamistes on hobune samasugune liiklusvahend kui iga teinegi, on hobumatka du\u0308naamika tavamatkast va\u0308ga erinev. Ei jalgrattal ega autol ole head vo\u0303i halba tuju \u2013 nad ka\u0308ituvad nii, nagu ka\u0308itub inimene. Hobune on indiviid ning hobumatk ka\u0308ib tema ru\u0308tmis, mitte vastupidi. Peatusi tehakse hobusele puhkuse andmiseks, mitte niiva\u0308ga ratsanikule jalasirutuseks. Kui hobud soovivad su\u0308u\u0308a ja juua vo\u0303i liivas pu\u0308herdada, siis nii juhtubki. Hobune on teekaaslane ja kolleeg, mitte liikur. Temaga tuleb arvestada rohkemgi kui inimso\u0303braga, sest hobuse ja ratsaniku moodustatav u\u0308ksus on koostoimiv tervik ning matka aegruumis on hobune sulle la\u0308hemal kui inimloom. Hobuse ma\u0308rkide lugemao\u0303ppimine ka\u0308ib praktika kaudu, hobuste omavaheline ma\u0308rgisu\u0308steem on aga veel keerukam ja seda saab aimama hakata vaid pikal ja\u0308lgimisel. Hobustel on kindlad so\u0303prussuhted ja ka matkal pu\u0308u\u0308takse ko\u0303mpida just so\u0303braga la\u0308hestikku. Ratsanikul ja\u0308a\u0308b u\u0308le sellega no\u0303ustuda ja so\u0303lmida so\u0303prus oma hobuse so\u0303bra ratsanikuga."}, {"text_idx": "#000009", "text": "So\u0303iduteede ko\u0303rvale on rajatud palju kilomeetreid kergliiklusteid, mida mo\u0308o\u0308da saavad paljud turvaliselt maastikul ka\u0308ia autodega ruumi pa\u0308rast konkureerimata. Need teed hobumatkajatele pigem ei sobi."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Nii sammus kui ka traavis liikuv hobune ja kergliiklusteel jalutavad vo\u0303i pedaalivad inimesed on liikumis- ja reaktsioonikiiruse mo\u0303ttes va\u0308ga erinevad. Kui ratta- vo\u0303i autoso\u0303idu ajal juhtuda vo\u0303ivate ohuolukordade tegureid saab mingil moel ette na\u0308ha, siis hobusega liikumisel on ma\u0308a\u0308ramatusi lo\u0303pmatu hulk. Na\u0308iteks lendab parm hobusele silma, ta ehmub mo\u0303ne so\u0303braliku, kuid teadmatu autoso\u0303itja tervitussignaalist vo\u0303i pahupidi po\u0308o\u0308rdunud kobrulehest, komistab kivi otsa jne. Ta\u0308helepanelik ja hobust tundev ratsanik suudab loomulikult suurema osa olukordi ennetada, kuid kui valemisse lisandub ka\u0308si plaksutav ja u\u0308les-alla hu\u0308plev va\u0308rvikirevas riietuses laps kergliiklusteel, on konflikt kerge tekkima."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Seega saavad hobumatkajad ja teised liiklejad ruumi jagada pigem lu\u0308hikesi maid ja ko\u0303igi mugavuse huvides oleksid eraldi hoburajad. See ei no\u0303ua ta\u0308iendavaid kaevamisto\u0308id ega isegi niitmist. Peamiselt ja vastavalt vo\u0303imalustele liigutakse matkal mo\u0308o\u0308da metsi ja merea\u0308a\u0308ri, suurte teede a\u0308a\u0308rde minnakse vajadusest. Teea\u0308a\u0308ri koristatakse ja korrastatakse nagunii ja hobusel on astumiseks tarvis lihtsalt suurte aukude ja konarusteta maapinda. Sellise arvestusega rajatud kergliiklusteed (sh suurtes parkides), mille ko\u0303rval, jalaka\u0308ijaruumi ja metsa vahel, kulgeks potentsiaalne hoburada, annaksid kohe u\u0308hele sihtgrupile suuremad vo\u0303imalused. Hobustele sobib elurikas mosaiikne maastik, kus monokultuursed po\u0303llud on elurikaste niidusiilude ja madalate kraavidega liigendatud, neid mo\u0308o\u0308da saavad ka hobused po\u0303lde u\u0308letada. Praegu ka\u0308iakse pikki ringe, et viljatallamist va\u0308ltida. Hobumatkajaid on Eestis muidugi va\u0308he \u2013 aga mo\u0303ni aeg tagasi oli ka jalgrattureid va\u0308he, sest vo\u0303imalusi nappis. Sama lugu on ilmselt ka hobustega: kui nende ilmumise peale enam ei minestata ja luuakse pigem vo\u0303imalusi, asendub ehk nii mo\u0303nigi motoriseeritud puhkusereis hobumatkaga ning palju CO2 ja\u0308a\u0308b o\u0303hku paiskamata."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Sama lugu on na\u0308iteks ka rannarajatistega. Inimese mugavaks liikumiseks on oluline vo\u0303imalikult pikk katkestusteta tee, na\u0308iteks puidust rannapromenaad. Mere a\u0308a\u0308rde minna soovivale hobusele on see aga to\u0303ke: peale astuda ei tohi, sest laudis ei peaks vastu, u\u0308le astuma ei ulatu ja u\u0308le hu\u0308ppamine ei ole enamasti vo\u0303imalik. Lahenduseks vo\u0303iks olla selline maastikuarhitektuuriline vo\u0303te, mis vo\u0303imaldaks inimesele katkematu liikumise, kuid lubaks hobusel samuti rajast u\u0308le minna. Selliste lahenduste va\u0308ljato\u0308o\u0308tamine looks kohe mitu korda paindlikuma avaliku ruumi ning soodustaks igasuguseid kasutusi ka teistele sihtru\u0308hmadele, keda praegu prognoosida ei oskagi."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Hobumatkal kohtab lisaks imelistele maastikele ka palju va\u0308ga erinevaid ja erilisi inimesi ning suhtumisi. Enamasti ollakse vaimustunud ja ro\u0303o\u0303msad, sest ... hobused! Teinekord loovad aga linnastumisega kaasnev vo\u0303o\u0303randumine ja enese liiga to\u0303siselt vo\u0303tmine olukordi, kus hobuste to\u0303rjumine ei ole emotsionaalselt ega ratsionaalselt po\u0303hjendatav, kuigi seadusega koosko\u0303las. Nimelt tekib vahel matkal vajadus la\u0308bi minna eramaalt. Alati ku\u0308sitakse selleks luba, kuid on palju juhuseid, kus ehmunult keeldutakse. Po\u0303hjendus on vaid, et tegemist on eraomandiga. Ilmselt ei lastaks la\u0308bi ka jalgrattureid ega jalgsimatkajaid. Keeldumine on igati seadusega koos\u00adko\u0303las, aga endale teadmata ja\u0308tavad keelajad end huvitavast sotsiaalsest episoodist ilma."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Kui hobuste ilmumise peale enam ei minestata ja luuakse vo\u0303imalusi nendega liikumiseks, asendub ehk nii mo\u0303nigi motoriseeritud puhkusereis hobumatkaga ning palju CO2 ja\u0308a\u0308b o\u0303hku paiskamata."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Lisaks kardetakse, et hobused reostavad. Siinkohal tasub meelde tuletada autode tekitatavat su\u0308sinikuheidet ja vo\u0303rrelda seda u\u0308he hobuse hunnikuga. Hobumatkal on alati keegi, kelle kord on sel pa\u0308eval olla rivis viimane, pabulad kokku korjata ning need o\u0303igesse kohta toimetada. Hobuseso\u0303nnik, mida mahepo\u0303llunduses ko\u0303rgelt hinnatakse, maksab keskmiselt kolm eurot 35 liitrit, nii et auravas hunnikus tuleks na\u0308ha hoopis ootamatut vo\u0303imalust. Ehk siis \u2013 kui panna vo\u0303rdlusse hobuste poolt tekitatav o\u0308koloogiline ja\u0308a\u0308de ja u\u0308le 1000 kilo su\u0308siniku\u00adheidet, siis saab selgeks, mida on mo\u0303tet rohkem peljata."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Stroomi rannas on keelatud koerte ja hobuste ujutamine isegi va\u0308ljaspool aktiivset rannapiirkonda. Vo\u0303iks ju arvata, et keelu aluseks on arvutused: kui palju ja millega loomad (u\u0308he inimese kohta elab Eestis umbes 0,007 hobust) ta\u0308pselt vett reostavad, kuidas see inimesele halvasti mo\u0303jub ning milliste hoovustega supelranda jo\u0303uab. Ko\u0303hutunde pealt o\u0308eldes pissib vette suurem osa lapsi, va\u0308ga paljud ta\u0308iskasvanud, koertest ilmselt mo\u0303ni u\u0308ksik, hobustest veel va\u0308hem. Aga puhtalt emotsionaalselt konstrueeritud tundmus: \u201eFuih, loomaga samas meres\u201c ei tugine ju millelegi \u2013 meres ujuvad nii po\u0303drad, kitsed kui ka karud, me lihtsalt ei na\u0308e neid. U\u0308le mere lendavad linnud ei keera sooletu\u0308hjenduseks po\u0303o\u0303sa kohale ning ku\u0308llap lekib reovett nii mo\u0303nestki laevast. Stroomi ranna veest on na\u0308iteks sel hooajal niisamagi leitud ohtlikku soolebakterit, mille to\u0303ttu merevesi ujumis\u00adko\u0303lbmatuks tunnistati. U\u0308lal mainitud keeld peegeldab lihtsalt alusetuid eelarvamusi ning muidugi antropotsentristlikku veendumust, et ko\u0303ik on loodud inimese jaoks ja teistsugust pole mo\u0303tet sallida."}]