[{"text_idx": "#000000", "text": "\u201cTartu Folk-off 2020\u201c on virtuaalne veebisaade, mis toob publikuni folgilahingu, kus astuvad vastamisi Tartu Noorte Folkloorifestivalil osalenud folkooriru\u0308hmade koosseisud Eestist, La\u0308tist, Leedust ja Soomest. Ru\u0308hmad esitavad u\u0308ksteisele vastamisi va\u0308ljakutsed: a\u0308ra tuleb o\u0303ppida teise riigi laul ja tants. Kogu tegevust koordineerivad ja modereerivad Tartu Folklooriklubi Maatasa noored, kes ku\u0308ll ise va\u0308ljakutseid teistelt ei saa, kuid on valmis neid see-eest ise endale esitama."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Folgilahingut korraldab Tartu Folklooriklubi Maatasa."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Folklooriru\u0308hm Vi\u0304teri loodi 2003. aastal, et elus hoida latgalite laule, tantse ja traditsioone . Praeguseks on ru\u0308hmas 40 last ja noort ja arv aina kasvab. Ru\u0308hm osaleb aktiivselt Rezekne linna korraldatud u\u0308ritustel, La\u0308ti laulupeol, paljudel va\u0308lisfestivalidel ja konkurssidel ja viib la\u0308bi noorte tantsuo\u0303htuid ning temaatilisi po\u0308o\u0308ripa\u0308evalaagreid. Vi\u0304teri noored haaravad hea meelega ko\u0303ik va\u0308lismaalased endaga kaasa laulma ja tantsima. Nende kapell esitab juhendaja Eina\u0304rs Lipskise seadeid, mida ilmestavad nende tantsupaarid. Tegemist on po\u0303hiliselt o\u0303pilastega, niisiis on ru\u0308hm pidevas muutumises, alati va\u0308rske ja nooruslik."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Motora on Joensuus tegutsev noorteklubi, kus tegeletakse peamiselt rahvatantsu ja rahvamuusika o\u0303ppimisega ja o\u0303petamisega, keskendudes eelko\u0303ige just Karjala kultuuripildile. Rahvatantsuru\u0308hm asutati 1968. aastal ja kuigi ru\u0308hm ja\u0308lgis kindlalt traditsiooni, otsiti samal ajal ka uusi va\u0308ljendusviise. Ta\u0308naseks on tegevus laienenud u\u0308hest rahvatantsuru\u0308hmast terviklikuks tantsu- ja muusikaklubiks, ja\u0308tkuvalt luuakse uusi tantsulavastusi rahvatantsu uuendamiseks ja arendamiseks, kuid side pa\u0308rimusega ei ole kadunud. Motora tegemistega on seotud umbes 200 last, noort ja ta\u0308iskasvanut. Motora ru\u0308hmad esinevad palju nii kodus kui ka riiklikel ja rahvusvahelistel festivalidel. Ru\u0308hmas juures tegutsevad muusikute koosseisud on olnud va\u0308ga edukad rahvatantsuru\u0308hmade u\u0308leriigilistel klassifikatsiooniu\u0308ritustel. Motora tegevust on va\u0308ga palju riiklikult tunnustatud."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Z\u030cve\u0307rynas gu\u0308mnaasiumi (Vilnius) folklooriansambel Dolija loodi 1998. aastal. Ansambel koondab eri vanuses noored, kes naudivad traditsioonilisi laule, tantse, pillilugusid. Liikmed ma\u0308ngivad ka ise mitmeid rahvapille \u2013 vilepille, leedu vilesid, viiulit, akordionit. Ansambel on palju esinenud. Igal aastal vo\u0303etakse osa festivalist Skamba skamba kankliai. 2009. aastal oli ansamblil au anda kontsert Hispaania kuningapaarile. Lisaks kontsertidele erinevates Leedu paikades (Klaipeda, Drusnkininkai, Varena, Trakai) on ansambel osalenud ka va\u0308lisfestivalidel Makedoonias, Slovakkias, Venemaal ja Poolas. Dolija vo\u0303ttis osa 2016. aastal esimesest Tartu Noorte Folkloorifestivalist."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Krimulda maakonna folklooriru\u0308hm Putni (linnud) alustas Le\u0304durga Kultuurikeskuses tegevust 2005. a, u\u0308hendades eri po\u0303lvkondi vanuses 2-62. Iga osaleja toob ru\u0308hma oma oskused vastavalt oma soovile- kes laulab, kes ma\u0308ngib pilli, kes ra\u0308a\u0308gib lugusid, kes ku\u0308psetab, kes tantsib, kes o\u0303mbleb, koob vo\u0308id jpm. Ru\u0308hma liikmed on ise meisterdanud oma rahvariided 10.-12. sajandist pa\u0308rit arheoloogiliste Liivi ro\u0303ivaste ja\u0308rgi.\nPutni liikmed oskavad ka muistset ka\u0308sito\u0308o\u0308d o\u0303petada. Nende traditsioonilised rahvapillid \u2013 trummid, vihmaviled ja teised puhkpillid \u2013 on liikmete endi valmistatud. Tantsuks ma\u0308ngitakse ka moodsamaid pille: viiulit, akordionit ja kontrabassi. Putni repertuaaris on nii rahvalaule, helletusi kui ka rituaalseid rahvalaule, mis on seotud inimese elutsu\u0308kli ja looduse eluru\u0308tmiga.\nPutni osaleb pea ko\u0303igil La\u0308ti folkloorisu\u0308ndmustel oma o\u0303pitubade, tantsude, laulude ja muusikaga."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Teikas Muzikanti on folkgrupp, mille viis liiget on koos ma\u0308nginud juba teismeeast peale ligi 15 aastat, samas Tartu Noorte Folkloorifestivalil on muusikutega liitunud veel kaks head so\u0303pra. La\u0308ti tantsud, laulud, pidustused, ta\u0308htpa\u0308evad on koosseisule elustiili osa, mida ollakse pu\u0308hendunult alati valmis jagama ka teistega. Kooska\u0308imise u\u0308ks eesma\u0308rke ongi na\u0308idata, kuivo\u0303rd elujo\u0303uline ja po\u0303nev on minevikupa\u0308rand veel ka 21. sajandil. Pillidest on esindatud kokle, viiul, akordion, vilepill, mandoliin, ukulele. Koosseis ka\u0308ib siiani koos Riias Teikase linnaosas, kus nad ko\u0303ik u\u0308hel hetkel koos elasid. Sealt ka ansamblile nimi \u2013 Teikas Muzikanti \u2013 Teikase muusikud. Enamus liikmete juured pa\u0308rinevad aga Vidzeme maakonnast (Kesk-La\u0308ti) ja seeo\u0303ttu kantakse esinemistel rahvariideid, mis on pa\u0308rit just Vidzeme erinevatest piirkondadest ja ku\u0308ladest."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Leigarid tantsivad-laulavad lugusid, mis esivanematele omal ajal armsad olid. Nu\u0308u\u0308dseks on need tantsud, laulud ja ma\u0308ngud laiemast ka\u0308ibest kadunud ning elustuvad taas Leigarite improvisatsioonirikastel esinemistel. Pa\u0308rimuslikku tantsimist saadab alati elav pillimuusika ning tantsijate-ma\u0308ngijate hetkelooming on inspireeritud paikkondlikest traditsioonidest. Leigarid kannavad autentseid rahvariideid, mis on pa\u0308rit erinevatest Eesti paigust ja eri ajastutest. Koosseis on loodud 1969. aastal ja on sellest ajast peale igal laupa\u0308eval ja pu\u0308hapa\u0308eval esinud Eesti Vabao\u0303humuuseumis Sassi-Jaani talu o\u0303uel, kokku pool sajandit."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Leesikad on Tallinna Prantsuse Lu\u0308tseumis su\u0308ndinud ja kasvanud oma pilliru\u0308hmaga laste ja noorte tantsuansambel. Nad tantsivad nii eesti pa\u0308rimuslikke tantse elava muusika saatel kui ka uut, rahvamuusikato\u0308o\u0308tlustele loodud koreograafiat. Ta\u0308navu osaleb veebisaates Leesikate vilistlasru\u0308hm, kes on oma so\u0303nul koos tulest ja veest la\u0308bi ka\u0308inud. Ru\u0308hma iseloomustab u\u0308helt poolt huvi ja aukartus eesti pa\u0308rimustantsu vastu ning teiselt poolt tahe end tantsu kaudu va\u0308ljendada."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Folklooriru\u0308hm Ratile\u0307lis sai alguse 1991. aastal. Praegu on ru\u0308hmas 37 liiget vanuses 11-18, kes laulavad, tantsivad ja ma\u0308ngivad traditsioonilisi rahvapille, nagu viled, sarvepillid, torupillid, kandled (kankle\u0307). Ratile\u0307lis esineb palju Kaunases ja teistes Leedu linnades, aga ka va\u0308lismaal. Ru\u0308hm pa\u0308lvinud palju tunnustust \u2013 2009. aastal valiti nad Leedu parimaks folklooriru\u0308hmaks ning aastatel 2010 ja 2017 vo\u0303ideti kuldmedalid rahvusvaheliselt festivalilt Eurofolk."}]