[{"text_idx": "#000001", "text": "Kodanikuu\u0308hendus analu\u0308u\u0308sis raielubasid, mis olid mo\u0308o\u0308dunud aastal va\u0308ljastatud looduskaitsealadele ning hindab numbritele otsa vaadates, et paljudel juhtudel on tegemist majanduslikel eesma\u0308rkidel la\u0308bi viidavate raietega. Ainuu\u0308ksi lageraielubasid on eelmisel aastal looduskaitsealadele va\u0308ljastatud enam kui 750 hektarile. Vo\u0303rreldes RMK-ga raiuvad erametsaomanikud looduskaitsealasid tunduvalt agaramalt kui riigimetsa haldajad.EMA andmetel va\u0308ljastati seisuga 02.01.2020 \u2013 01.01.2021 Eesti looduskaitsealadele raielubasid kokku 7736,76 hektarile, sellest 70,9% erametsadesse ja 29,1% riigimetsa. Natura aladele va\u0308ljastati raielubasid kokku 6244,12 hektarile, sellest u\u0308le kahe kolmandiku erametsadesse. Keskkonnaagentuuri hinnangul teostatakse va\u0308ljastatud raielubadest erametsades 66% ja riigimetsades 87%. Kuna Natura alad kattuvad suures osas looduskaitsealadega, siis u\u0308htib enamik nendele aladele va\u0308ljastatud raielubadest ka kaitsealadele va\u0308ljastatud lubadega. Keskkonnaagentuur on analu\u0308u\u0308sis ,,U\u0308levaade loodusdirektiivi metsaelupaikade seisundist (2013-2018)\u201d leidnud, et ligi pool metsaelupaikade uuendusraiete teatistest on va\u0308ljastatud kaitsealadel asuvatesse elupaikadesse (lk 26). See ta\u0308hendab, et hoiualade ja kaitsealade piiranguvo\u0308o\u0308ndite rez\u030ciim ei taga metsaelupaikade sa\u0308ilimist. Analu\u0308u\u0308sis on va\u0308lja toodud, et metsakadude satelliitseire po\u0303hjal jo\u0303uti tulemuseni, mille kohaselt kaitstavate alade vo\u0308o\u0308ndites on viimase 6 aasta jooksul ha\u0308vinud 1034 ha elupaiku (lk 3). Seire tulemusena leiti, et ko\u0303igi Natura vo\u0303rgustiku metsaelupaikade seisundi u\u0308ldhinnang on \u201chalb\u201d (lk 28).EMA hinnangul tuleks majandusliku kasu saamise eesma\u0308rgil teostatavad uuendusraied (mille hulka kuuluvad nii lage- kui turberaied) looduskaitsealadel va\u0308listada. Mo\u0303istetavad on looduskaitselistel eesma\u0308rkidel, na\u0308iteks soode taastamise huvides teostatavad raied, samuti looduslike oludega arvestav pu\u0308simetsandus piiranguvo\u0308o\u0308ndis, kui see ei kahjusta ala kaitse-eesma\u0308rke. Lubatavad ei tohiks olla majandusliku kasu saamise eesma\u0308rgil teostatavad suuremahulised raieto\u0308o\u0308d, mille tulemusel metsaelustik vaesustub. Paraku on EMA tunnistanud sellist raietegevust nii riigi- kui erametsades, vaidlustades muu hulgas RMK lageraieid Ka\u0308a\u0308pa maastikukaitsealal metsise elupaigas ja dokumenteerides ulatuslikke rasketehnikaga teostatud lageraieid Lahemaa rahvuspargis erametsaomanike maadel. Eestimaalaste kasvav rahulolematus riigimetsa majandamise intensiivsusega looduskaitsealadel ja puhkemetsades kajastub u\u0308ha teravamalt ka ajakirjanduses ning sunnib kohalikke kogukondi kodumetsade kaitseks organiseeruma. Viimastel aastatel on kodanikuu\u0308hendus u\u0308ritanud seista vastu trendile, kus Keskkonnaamet (KeA) laseb kaitsealadele lageraied."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Ehkki Looduskaitseseadus keelab piiranguvo\u0308o\u0308ndis uuendusraied, mille hulka kuuluvad ka lageraied, siis saab Keskkonnaamet selliseid raieid kaitse-eeskirjaga lubada. EMA on seisnud lageraiete lubamise vastu na\u0308iteks Vo\u0303handu jo\u0303e u\u0308rgoru kaitsealal ja Navesti maastikukaitsealal, ent seni pole Keskkonnaamet kodanikuu\u0308henduse soovitustega arvestanud. Uuematest muudatustest soovib amet hakata lageraieid lubama ka Matsalu rahvuspargis ja Vormsi maastikukaitsealal. EMA sooviks on leida Keskkonnaametiga u\u0308hine keel. Loodetavasti leiavad kodanikuu\u0308henduse soovitused tulevikus KeA poolt suuremat toetust.Raied kaitsealadel"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Kaitsealadele, mille hulka EMA on arvanud nii looduskaitsealad, rahvuspargid, maastikukaitsealad, kaitsealad, looduspargid, hoiualad kui pu\u0308sielupaigad, va\u0308ljastati eelmisel aastal lageraielubasid kokku 750,86 hektarile, sellest vaid 8,3% riigimetsa. Raadamislubasid va\u0308ljastati 194,73 hektarile, sellest umbes 60% erametsa. Trassiraielubasid 17,39 hektarile, sellest umbes 55% riigimaale. Veerraielubasid 272,27 hektarile, sellest 98% eramaale. Aegja\u0308rkse raie lubasid 1314,22 hektarile, sellest alla 6,3% riigimetsa. Ha\u0308ilraielubasid 36,74 hektarile, sellest 100% erametsa. Harvendusraielubasid 2323,42 hektarile, sellest 60% eramaale. Valikraielubasid 41,23 hektarile, sellest 100% erametsa. Kujundusraielubasid 1026,39 hektarile, sellest u\u0308le 80% riigimetsa. Sanitaarraielubasid 1759,51 hektarile, sellest u\u0308le 80% erametsa.Raied Natura aladel"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Natura aladele va\u0308ljastati lageraielubasid kokku 576,19 hektarile, sellest linnualadele 500,91 hektarile ja loodusaladele 549,24 hektarile (Natura linnu- ja loodusalad kattuvad suures osas). Keskmiselt 10% lageraielubadest on va\u0308ljastatud riigimetsa, u\u0308leja\u0308a\u0308nud erametsadesse. Raadamislubasid va\u0308ljastati kokku 145,17 hektarile, sellest umbes kolmandik riigimetsa. Trassiraielubasid kokku 11,85 hektarile, sellest umbes 60% riigimetsa. Veerraielubasid 226,05 ha, sellest 98% erametsa. Aegja\u0308rkse raie lubasid kokku 1043,09 hektarile, sellest vaid 5,7% riigimetsa. Ha\u0308ilraielubasid kokku 36,74 hektarile, sellest 100% erametsa. Harvendusraielubasid kokku 1675,49 hektarile, sellest 28% riigimetsa. Valikraielubasid 39,31 hektarile, sellest 100% erametsa. Kujundusraielubasid 1002,28 hektarile, sellest umbes 80% riigimetsa. Sanitaarraielubasid 1487,69 hektarile, sellest u\u0308le 80% erametsa.Kodanikuu\u0308henduse lootus ja palve on, et uus valitsus to\u0308o\u0308tab selle nimel, et meie looduskaitsealad saaksid kaitstud liigse majandustegevuse eest. Looduskaitsealade primaarne funktsioon on looduse kaitsmine, aga mitte puiduto\u0308o\u0308stuse toormega varustamine. Vastasel juhul saavad kahjustatud alade looduskaitselised eesma\u0308rgid, mille ta\u0308itmist no\u0303uavad nii Eesti kui Euroopa Liidu seadused."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Eesti Metsa Abiks tegutseb kriiside keskel."}]