[{"text_idx": "#000000", "text": "Veresoonkonna haigused ja nende va\u0308ltimine"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Kui juhtub mo\u0303ni o\u0303nnetus, lo\u0303ikame kogemata noaga na\u0308ppu vo\u0303i kukume, hakkab vigastatud koht veritsema. Tavaliselt on verejooks va\u0308ike ja lakkab peagi iseenesest. \u200bVa\u0308ikese haava korral aitab sellest, kui puhastame haava ja paneme sellele puhta plaastri vo\u0303i teeme sideme."}, {"text_idx": "#000002", "text": "To\u0303sise o\u0303nnetuse korral vo\u0303ib haav olla su\u0308gav ja verejooks suur. Siis vo\u0303ivad olla viga saanud suured veresooned. Sel juhul on va\u0308ga ta\u0308htis kiire esmaabi, sest muidu vo\u0303ib verejooks po\u0303hjustada isegi inimese surma. Iseenesest selline verejooks ei lakka."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Kui vigastatud on arter, tuleb va\u0308ga kiiresti verejooks sulgeda ja kiirabi kutsuda."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Verejooks tuleb kindlasti peatada. Seda on vo\u0303imalik teha haavale tugevalt surudes. Kui sidet ei ole, vo\u0303ib haavale suruda ra\u0308tiku, salli vo\u0303i muu ka\u0308epa\u0308rase vahendi. \u200bKui vigastatud on ka\u0308si vo\u0303i jalg, siis tuleb see su\u0308damest ko\u0303rgemale to\u0303sta. Seeja\u0308rel tuleb kindlasti kutsuda kiirabi."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Lapsed ma\u0308ngisid koridoris kulli. Kevin jooksis hooga ukse poole. Hoog oli nii suur, et poiss ei saanud o\u0303igel ajal pidama. Ta sirutas ka\u0308ed ette, et va\u0308hem haiget saada. O\u0303nnetuseks oli uksel klaas, mis kokkupo\u0303rkel purunes. Poisi ka\u0308si la\u0308ks la\u0308bi puruneva klaasi. Randmele tekkis su\u0308gav haav, millest hakkas u\u0308htlase joana voolama tumepunane veri."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Milline veresoon vo\u0303is o\u0303nnetuses viga saada?KapillaarArterVeenKuidas peaks Kevinile esmaabi andma?Midagi ei ole vaja teha.Poisi ka\u0308si tuleb su\u0308damest ko\u0303rgemale to\u0303sta, haavale tugevalt suruda ja kiirabi kutsuda.Kevin tuleb koju viia."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Inimestel on levinud su\u0308dame ja veresoonkonna haigused. Su\u0308dame tervise eest peab iga inimene ise hoolt kandma."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Su\u0308da koosneb lihastest. Mida rohkem on lihased treenitud, seda paremini need to\u0308o\u0308tavad. Nii on ka su\u0308damelihasega. Kui inimene tegeleb spordiga, tugevneb ka tema su\u0308damelihas. \u200bTreenitud su\u0308damelihas suudab iga lo\u0308o\u0308giga paisata vereringesse rohkem verd. Seepa\u0308rast ei pea treenitud inimese su\u0308da lo\u0308o\u0308ma nii kiiresti kui treenimata inimesel. \u200bTreenimata inimese kehas tekib pingutuse korral kiiremini hapnikupuudus, ta hakkab hingeldama ja va\u0308sib."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Su\u0308damelihase tervisele mo\u0303jub ha\u0308sti pidev ja korrapa\u0308rane va\u0308ikese koormusega treening. Treeningu koormuseid vo\u0303ib suurendada ja\u0308rk-ja\u0308rgult. \u200bLiiga suure koormusega treeningu tulemusel tekib su\u0308damelihases u\u0308lekoormus. See vo\u0303ib kahjustada su\u0308dant, vo\u0303ivad tekkida su\u0308dame ru\u0308tmiha\u0308ired."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Poisid pidid kehalise kasvatuse tunnis jooksma 1500 m aja peale. Kui Ju\u0308ri finis\u030cisse jo\u0303udis, kukkus ta rohule. Ju\u0308ri oli na\u0308ost punane. Ta hingeldas tugevasti ja ta su\u0308da lo\u0303i va\u0308ga kiiresti. Ka Mart hingas kiiremini ning tema su\u0308da lo\u0303i kiiremini kui tavaliselt. Sellele vaatamata suutis Mart so\u0303pradega juttu ajada."}, {"text_idx": "#000011", "text": "1. Kumb poistest oli paremini treenitud?"}, {"text_idx": "#000012", "text": "2. Miks on liikumine ja treening su\u0308dame tervisele kasulikud?"}, {"text_idx": "#000013", "text": "Need langetavad verero\u0303hku.Need panevad su\u0308dame aeglasemalt to\u0308o\u0308le.Nii muutub su\u0308damelihas tugevamaks."}, {"text_idx": "#000014", "text": "3. Miks treenimata inimene ei tohi kohe hakata suure koormusega sporti tegema?"}, {"text_idx": "#000015", "text": "See paneb higistama.See vo\u0303ib su\u0308dant kahjustada.See tekitab na\u0308ljatunde."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Sageli teeb inimestele muret pu\u0308sivalt ko\u0303rgenenud verero\u0303hk. See on tavaliselt seotud mo\u0303ne haigusega. Ko\u0303ige levinum on ko\u0303rgverero\u0303hk-to\u0303bi. Ko\u0303rget verero\u0303hku po\u0303hjustavad sageli muutused veresoontes. Veresoonte seinad kaotavad elastsuse ja nende la\u0308bimo\u0303o\u0303t va\u0308heneb. Seeto\u0303ttu to\u0303useb verero\u0303hk."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Eriti ta\u0308helepanelikult peaksid oma verero\u0303hku kontrollima need, kelle la\u0308hisugulastel on ko\u0303rgverero\u0303hk-to\u0303bi."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Ko\u0303rge verero\u0303hk suurendab su\u0308dame koormust, sest su\u0308da peab suurema jo\u0303uga kokku to\u0303mbuma. Suurem koormus po\u0303hjustab su\u0308damelihase paksenemist, misto\u0303ttu su\u0308da ei lo\u0303tvu piisavalt. Ajapikku su\u0308dame to\u0308o\u0308vo\u0303ime va\u0308heneb. Selle tagaja\u0308rjel halveneb organite verevarustus."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Veresoonte kitsenemist po\u0303hjustab ka veresoonte lubjastumine ehk ateroskleroos. Arterite sisepindadele koguneb rasvaine. See moodustab veresoonte seintes paksendeid. Arter muutub kitsamaks, veresoone seinad muutuvad ko\u0303vaks ja rabedaks.\u200bSee to\u0303stab ka verero\u0303hku. \u200bKui paksend muutub suuremaks, vo\u0303ib arter ummistuda. \u200bSamuti vo\u0303ivad tekkida veresoonde trombid, mis verega edasi liikudes vo\u0303ivad veresooni ummistada. \u200bKui tromb tekib su\u0308dames, kopsus vo\u0303i ajus, vo\u0303ib inimene surra."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Su\u0308dames tekkinud veresoone sulgust nimetatakse infarktiks. Veresoonte lupjumist soodustab rasvane toit, u\u0308lekaalulisus, va\u0308hene liikumine, suitsetamine."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Inimestel soovitatakse teatud aja tagant oma verero\u0303hku kontrollida. \u200bVerero\u0303hku mo\u0303o\u0303dab ka kooliarst la\u0308bivaatuse ajal. \u200bArutlege klassis, miks seda on vaja teha?"}, {"text_idx": "#000024", "text": "Vahel vo\u0303ib juhtuda, et inimese su\u0308da seiskub ja ta ei hinga enam. Selline olukord vo\u0303ib tekkida ootamatult igapa\u0308evaseid toimetusi tehes. Seda nimetatakse a\u0308kksurmaks. \u200bSel juhul tuleb kiiresti kutsuda kiirabi ja hakata inimest elustama. Selleks tehakse su\u0308damemassaaz\u030ci. Massaaz\u030ci tuleb hakata tegema kiiresti pa\u0308rast su\u0308dame seiskumist."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Enne tuleb aga olla ta\u0308iesti kindel, et inimesel ei ole pulssi. Kui inimese su\u0308da siiski kasvo\u0303i no\u0303rgalt to\u0308o\u0308tab, vo\u0303ib su\u0308dame-massaaz\u030c selle seisma panna."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Pane haige selili ko\u0303vale pinnale.Po\u0303lvita haige ko\u0303rval. pane oma ka\u0308ed tema rindkere keskele.Vajuta sirgete ka\u0308tega ja\u0308rsult nii, et rindkere vajuks umbes 4 cm. Vajuta umbes 2 korda sekundis. Kontrolli kaelalt pulssi iga paari minuti ja\u0308rel. Kui pulss on olemas, lo\u0303peta massaaz\u030c.Massaaz\u030ci tuleb teha seni, kuni su\u0308da hakkab to\u0308o\u0308le vo\u0303i kohale jo\u0303uab kiirabi."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Kunstlikku hingamist ei tohi vo\u0303o\u0303rale inimesele nakkusohu to\u0303ttu teha. Seda vo\u0303ib ainult juhul, kui on olemas huulik kunstliku hingamise tegemiseks. Kui seda pole, tehakse ainult su\u0308dame-massaaz\u030ci."}, {"text_idx": "#000030", "text": "NB! Lingi alguses peab olema \u201ehttp:/\u201d!"}, {"text_idx": "#000031", "text": "Teata siia ainult Opiqu veast. Palun kirjelda viga nii ta\u0308pselt kui vo\u0303imalik."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Tee linnuke, et aidata meil spa\u0308mmiga vo\u0303idelda"}]