[{"text_idx": "#000002", "text": "Saaremaal seostatakse pilutikandit rahvariiete valmistamisega. 19. sajandi rahvariided olid rikkalikult just selle tehnikaga kaunistatud. Pilutikandit iseloomustab az\u030cuurne pind, mille saamiseks eemaldatakse kangast osad lo\u0303ngad ja ja\u0308releja\u0308a\u0308nuid uue lo\u0303ngaga grupeerides saadakse erinevaid mustreid ja pilupindu. See valge linase niidiga valgele linasele kangale tehtud kaunistus ei pruugi eemalt vaadates silmagi paista. Tegemist on aga va\u0308ga peene ja aegano\u0303udva ka\u0308sito\u0308o\u0308tehnikaga, mis teeb selle hinnaliseks. Saaremaa taluperenaised tikkisid 19. sajandil erinevaid pilutikandeid oma po\u0303lledele ja sa\u0308rkidele. Eriti uhked olid So\u0303rve ja Mustjala meeste pu\u0308stkraedel olevad pilutikandid. Ta\u0308napa\u0308eval tikivad samu mustreid riietele rahvaro\u0303ivaste valmistajad. Pa\u0308randspetsialist, so\u0303rulane Mari Lepik u\u0308tles pa\u0308rast mehele sa\u0308rgi pilutamist, et tal ei ole kodus u\u0308htegi eset, mis oleks hinnalisem kui valminud sa\u0308rk."}, {"text_idx": "#000003", "text": "21. sajandil kasutatakse selles tehnikas to\u0308o\u0308tamisel prille, luuplampi ja tugevat valgust. Imestama paneb, kuidas paarsada aastat tagasi ilma nende abivahenditeta hakkama saadi. Juba toona olid keeruliste pilutehnikate jaoks oma ala meistrid, kes raha eest teenust pakkusid. Nii on ka ta\u0308napa\u0308eval: pilutikandi tikkimisega tegelevad ka\u0308sito\u0308o\u0308lised, kes sellest elatuvad. Kuid u\u0308ha populaarsemaks saanud rahvariiete kandmine ja valmistamine on toonud koolitustele naised, kes on ametilt hoopis raamatupidajad, lillemu\u0308u\u0308jad vo\u0303i turismito\u0308o\u0308tajad. Koolituse ka\u0308igus o\u0303pivad nad nii endale kui ka oma pereliikmetele rahvariideid valmistades muude tehnikate ko\u0303rval selgeks ka pilutamise. Rahvaro\u0303ivaspetsialistid peavad va\u0308ga oluliseks, et museaalide ja\u0308rgi valmistatud rahvariided oleksid nendega vo\u0303imalikult sarnased, pilutikandid koos muude tehnikatega tehtud ta\u0308iuslikult ja pa\u0308rand kanduks edasi. Aastatepikkune koolituskogemus on andnud teadmise, et ta\u0308napa\u0308eva inimesed on harjunud saama ko\u0303ike kiiresti, kohe. Pilutikandi valmistamine on pikk protsess, mille ka\u0308igus tuleb valmistada nii to\u0308o\u0308proovid kui ka o\u0303ppida selgeks mustri lugemine. Nii vo\u0303ibki juhtuda, et algne soov teha kaunis pilutikand asendub sooviga teha lihtne valge sa\u0308rk."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Aga pilutikand ei ole ainult rahvariiete pa\u0308rusmaa. Sellega vo\u0303ib kaunistada ka igapa\u0308evaseid riideid ja kodutekstiile. Seda saab peale peene linase kanga tikkida ka paksematele kangastele, saavutades nii kauneid az\u030cuurseid pindu, mis sobivad diivanipatjadeks vo\u0303i laudlinadeks.\nSaarlaste jaoks on oluline pilutikandi valmistamise oskus ja selle edasiandmine ja\u0308rgmistele po\u0303lvedele, kuna soovitakse oma esiemade pa\u0308rand elus hoida. Ka praegused pereemad soovivad oma pereliikmete rahvariidesa\u0308rke kaunistada hanesilmamustrite ja vaselisi kujutatavate sambakestega. Eriti pidulikult kaunistatakse sa\u0308rgikraed, -o\u0303lakud ja -va\u0308rvlid, kuna need paistavad ko\u0303ige rohkem silma. Rahvariideid valmistav saare naine on alati soovinud ko\u0303igile oma na\u0308puosavust na\u0308idata. Esivanemate oskuste elus hoidmine suurendab soovi saarel elada ja seda hoida. Kahtlemata na\u0308itab pilutikandi valmistamine nii riideesemetele kui ka kodutekstiilidele, et suund on vo\u0303etud aeglasele moele ja loodushoiule."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Pilutikand on u\u0308ks vanimaid ja kaunimaid tikandiliike, mida tunnevad paljud rahvad ja mis on kasutusel ta\u0308napa\u0308evalgi.\nPilutikand on pa\u0308rit 16. sajandi Itaaliast, kus arendati ta\u0308iuslikkuseni va\u0308lja po\u0303im- ja ma\u0308hkpilu. Veneetsias ja hiljem Saksamaal hakkasid ilmuma pitsimustriraamatud, mis tagasid pilutikandi kiire leviku u\u0308le Euroopa. Saaremaale hakkasid levima mustriraamatud ja -joonised 19. sajandil. Neid levitati agaralt nii linnas, ka\u0308sito\u0308o\u0308kursustel kui ka koolides. Tol ajal oli moes saata talutu\u0308tred mo\u0303neks ajaks linna ka\u0308sito\u0308o\u0308liste juurde peenemat na\u0308puto\u0308o\u0308d o\u0303ppima. Nii levisid oskused ka maapiirkondades. Kui enamiku rahvariiete valmistamisest tegi sellel ajal a\u0308ra talurahvas ise, siis peenemate tehnikate jaoks vajati tihti vo\u0303imekate meistrite abi. Nii hakati juba 19. sajandi teises pooles eri ka\u0308sito\u0308o\u0308d, sealhulgas ka pilutamist, tegema tasu eest. Eraldi pilutajaametit pidasid enamasti moonaka-, vabadiku- ja saunanaised.\n19. sajandi lo\u0303pul hakkas majanduselu u\u0308mber kujunema ning vabrikumaterjalide, tehnika ta\u0308iustumise ja masinto\u0308o\u0308 mo\u0303jul hakkasid taanduma talurahva vanad ka\u0308sito\u0308o\u0308tehnilised oskused. Kasutusele tulid uued ka\u0308sito\u0308o\u0308riistad (o\u0303mblus- ja tikkimismasinad) ja mitmesugused abivahendid. Nii kadusid 19. sajandi lo\u0303pul vanad keerulised po\u0303impilutehnikad, asendudes sa\u0308rgikaunistustes poepitside ja siksakpaeltega."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Ka\u0308sito\u0308o\u0308 moemo\u0303julise arengu ko\u0303rvale tekkis 20. sajandil hoopis uus na\u0308htus: pa\u0308rimusel po\u0303hineva vana rahvapa\u0308rase ka\u0308sito\u0308o\u0308 elustumine. Aktiivse kihutusto\u0308o\u0308 tulemusena to\u0303usis rahvuslik ka\u0308sito\u0308o\u0308stiil uuesti ausse. Kui siis enam rahvariideid nii palju ei valmistatud, hakkasid ka\u0308sito\u0308o\u0308huvilised perenaised tikkima pilutikandit kodutekstiilidele ja moesa\u0308rkidele. Pilutikandit sai o\u0303ppida tru\u0308kiste abil, nt Ka\u0308sito\u0308o\u0308leht (1932), Taluperenaine (1933)."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Rahvaro\u0303ivaste kasutamine esinemisro\u0303ivana ja\u0308tkus ka pa\u0308rast seda, kui No\u0303ukogude Liit 1940. aastal okupeeris Eesti. La\u0308bi viidi rahvaro\u0303ivakampaaniaid ja ilmus uusi mustrilehtedega rahvariideraamatuid: \u201eEesti rahvaro\u0303ivaid 19. sajandist ja 20. sajandi algult\u201c (1957) ja \u201eRahvaro\u0303ivad pidupa\u0308evadeks\u201c (1960)."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Ta\u0308nuva\u0308a\u0308rset to\u0308o\u0308d rahvaro\u0303ivaste tootmisel ja populariseerimisel tegid 1960.\u20131990. aastatel Rahvakunstimeistrite Koondis UKU Kuressaare ja Orissaare jaoskonnad.\n1987. aastal Rahvakultuuri Arenduskeskuses alguse saanud rahvaro\u0303ivaste valmistamise koolitused said peale sajandivahetust veelgi suurema hoo sisse. Varem ainult Tallinnas kitsale ringkonnale (rahvatantsu- ja rahvalaulukollektiivide juhtidele) suunatud koolitus la\u0308ks massidesse. Saaremaal 2014.\u20132016. ja 2018.\u20132020. aastatel toimunud koolitused olid va\u0308ga populaarsed. Paljud ka\u0308sito\u0308o\u0308taustata inimesed said muu hulgas selgeks pilutikandi tegemise oskused."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Na\u0308htuse, oskuse, teadmise edasiandmine ja -kandumine"}, {"text_idx": "#000010", "text": "Suur huvi Saaremaa rahvariiete valmistamise ja kandmise vastu on tinginud vajaduse osata pilutikandi tikkimist. Pole vo\u0303imalik valmistada rahvariiete ta\u0308iskomplekti kogu suursugususes, ilma et seda u\u0308lipeent ka\u0308sito\u0308o\u0308tehnikat valdaks.\nSaaremaa Ka\u0308sito\u0308o\u0308selts Kadakmari MTU\u0308 korraldab nii pilutikandi kui ka rahvariiete valmistamise koolitusi juba aastast 2014. Ku\u0308lastused koolide ka\u0308sito\u0308o\u0308tundidesse ja vestlused ka\u0308sito\u0308o\u0308o\u0303petajatega on andnud teadmised, et praegusel ajal koolides pilutamist ei o\u0303petata. Ka pole emadel ja vanaemadel aega ega oskusi kodus tu\u0308tardele seda tehnikat o\u0303petada.\nO\u0303nneks on viimastel aastaku\u0308mnetel va\u0308lja antud mitu raamatut ja ka\u0308sito\u0308o\u0308ajakirjades on ilmunud artikleid, kus pilutikandi peensusi o\u0303petatakse. Tore on ka see, et interneti e-koolist vo\u0303ib leida 5.\u20136. klassidele mo\u0303eldud pilutikandi o\u0303petamise metoodilised materjalid ja mustrid. Lapsed ja noored saavad niiviisi kodus o\u0303ppida omas tempos ja igal ajal."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Pilutikandi tikkimise oskuse kadumist vo\u0303ivad soodustada kiire elutempo, masstoodete tarbimine ja ka\u0308eliste tegevuste va\u0308henemine. Isegi kui rahvariiete kandmine ja valmistamine on populaarsed, vo\u0303ib juhtuda, et ei peeta vajalikuks enam selliste palju aega no\u0303udvate ja monotoonsete tehnikate o\u0303ppimist. Muuseumist otsitakse lihtsamate mustrite ja vo\u0303tetega valmistatavad rahvariided ja valmistatakse endale hoopis need.\nKa\u0308sito\u0308o\u0308d ei va\u0308a\u0308rtustata ega osata hinnata teistest eristumise eelist.\nKa\u0308sito\u0308o\u0308kursustele tulevad o\u0303ppima keskealised inimesed. Noortele ka\u0308sito\u0308o\u0308, eriti aegano\u0303udev pilutamine huvi ei paista pakkuvat. Koolitatavatele ja\u0308a\u0308vad arusaamatuks nii mustri lugemine kui ka see, mispidi kangast vo\u0303i no\u0303ela ka\u0308es hoitakse. Puuduvad metoodilised materjalid pilutehnika o\u0303petamiseks. Nii vo\u0303ib juhtuda, et kui esimese katsega pilutikand ei o\u0303nnestu, lu\u0308u\u0308akse ka\u0308ega ja tellitakse tikand oskajalt."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Pilutikand oli kaunistusvo\u0303ttena ko\u0303ige populaarsem So\u0303rve sa\u0308a\u0308re rahvariiete sa\u0308rkidel, Ja\u0308maja ja Anseku\u0308la kihelkondades. Nu\u0308u\u0308d ongi seal elav pa\u0308randtehnoloog Mari Lepik vo\u0303tnud ka\u0308tte ja o\u0303petanud just lastele vajalikke ka\u0308sito\u0308o\u0308tehnikaid ja rahvariiete kandmise traditsioone. So\u0303rve kandi pa\u0308rimust populariseerib koduleht , kus kirjutatakse muu hulgas ka rahvariietest.\nMari on o\u0308elnud: \u201eKeegi teine meid pa\u0308a\u0308stma ei tule. Meie keelt ja kultuuri. Ise tuleb a\u0308ra teha!\u201c\nPilutikandi elus hoidmiseks korraldab Saaremaa ka\u0308sito\u0308o\u0308selts Kadakmari rahvusliku ka\u0308sito\u0308o\u0308 ja rahvariiete valmistamise koolitusi. O\u0303ppepa\u0308evadel ro\u0303hutame museaalide uurimise vajalikkust ning mustrite ja tehnikate kopeerimise ta\u0308htsust. Koolituste tulemusena oleme na\u0308inud, et rahvariided, mida kantakse, ei ole enam u\u0308hetaolised.\nAbiks rahvariiete valmistamisel on Saaremaa rahvaro\u0303iva no\u0303uandekoda, kust on vo\u0303imalik saada nii o\u0303petust kui ka mustreid.\nEesti Rahvakunsti ja Ka\u0308sito\u0308o\u0308 Liit on andnud va\u0308lja mitu ka\u0308sito\u0308o\u0308tehnikaid kajastavat o\u0303ppevideot. U\u0308heks selliseks on meister Mareli Rannapi video \u201ePo\u0303impilu tikkimine\u201c."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Pilude nimetused. Foto: Mareli Rannap, 2019"}]