[{"text_idx": "#000003", "text": "Muuseumi u\u0308ks ta\u0308htsamaid u\u0308lesandeid on oma valdkonna teabe kogumine ja sa\u0308ilitamine. Selles ei kahtle u\u0308kski muuseumito\u0308o\u0308taja ja ilmselt ka mitte -ku\u0308lastaja. Muuseumihoidla ruume kipub aga ikka nappima, sest uut sa\u0308ilitamist va\u0308a\u0308rt teavet, sageli sootuks teistsugusel kujul, kui on harjutud seni na\u0308gema, tuleb aina juurde. Tegemist pole pelgalt objektide ladustamispaigaga, vaid praegusaegsetele no\u0303udmistele ja tingimustele vastavalt varustatud ruumiga, kus museaale mitte ainult ei hoita, vaid kus oma valdkonna uurijad pa\u0308a\u0308sevad neile ho\u0303lpsasti ligi. Muuseumikogud loovad ka vo\u0303imaluse need la\u0308bi to\u0308o\u0308tada, ra\u0308a\u0308kida autentse materjali po\u0303hjal mitte ainult oma valdkonnast, vaid laiemalt ajaloost ja kultuurist."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Kultuuriministeeriumi 10. jaanuari teabepa\u0308eval to\u0303i minister u\u0308he pakilise u\u0308lesandena va\u0308lja muuseumi u\u0308hishoidla, kui ta\u0308pne olla, siis kahe u\u0308hishoidla ehitamise: u\u0308he Tallinna ja teise Tartusse. Vo\u0303i kui veel ta\u0308psem olla, siis kompetentsikeskuste loomise."}, {"text_idx": "#000005", "text": "See ei ole uus mo\u0303te, sest muuseumide kogud kasvavad ning ruumipuudus on muuseumito\u0308o\u0308tajaid ikka vaevanud, isegi uute ehitiste, na\u0308iteks ka Eesti Kunstimuuseumi peahoone Kumu puhul. Kuigi Eesti Rahva Muuseumi ja Eesti Ajaloomuuseumi see kitsaskoht ei kummita, mo\u0303istavad nad teiste muuseumide muret. ERM on no\u0303us u\u0308u\u0308rima oma vabu ruume Tartu Kunstimuuseumile. ERMi direktor To\u0303nis Lukas va\u0308idab: \u201eLa\u0308hemad 300 aastat saame nii nende kui ka Raadi mo\u0303isasu\u0308dame hoidlapindadega loodetavasti hakkama. Kui u\u0308hishoidla na\u0308htavas tulevikus valmib, on see suur kergendus ka Tartu Kunstimuuseumile, kelle kogud paigutatakse la\u0308hiajal ajutiselt ERMi hoidlakompleksi.\u201c Ta peab vajalikuks ro\u0303hutada, et ainult ajutiselt."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Vabao\u0303humuuseumi juhatuse liige Merike Lang ma\u0308letab Tallinna muuseumide u\u0308hishoidla ehitamise enam kui ku\u0308mne aasta tagust plaani: \u201eU\u0308hishoidla idee to\u0303status 2005. aastal, kui hakati koostama Eesti Vabao\u0303humuuseumi detailplaneeringut ja nimetatud hoone seoti Rocca al Marega. 2007. aastal toimus arhitektuurivo\u0303istlus Tallinna muuseumide u\u0308hishoidla, ennistuskoja Kanut laborite ja Eesti Vabao\u0303humuuseumi ku\u0308lastuskeskuse ja to\u0308o\u0308ruumide ehituseks. Selle vo\u0303itis KavaKava arhitektide Siiri Vallneri ja Indrek Peili vo\u0303istlusto\u0308o\u0308 \u201eRaudjas\u201c. Vabao\u0303humuuseumi majanduspiirkond on detailplaneeringu ja\u0308rgi seniajani seotud selle projektiga ja ko\u0303ige rohkem kibelebki just EVM hoone otsuste ja\u0308rele.\u201c"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Nu\u0308u\u0308d on hoidla taas pa\u0308evakorral ning seotud taas kindla valmimisajaga, kuigi see ei ole muuseumino\u0303uniku Mirjam Ra\u0308a\u0308bise so\u0303nul valitsuses kinnitamist leidnud, ka raha pole veel eraldatud ning hoidlaga saab arvestada ko\u0303ige varem 2024. aastast. U\u0308hishoidla asukohta Tallinnas ei osanud ta ka o\u0308elda, Tartus on ko\u0303ige loogilisem asupaik Raadil ERMi la\u0308heduses. Sellega on igati pa\u0308ri ka Lukas: \u201eKuna Raadil on piisavalt kasutusele vo\u0303tmata alasid, vo\u0303ikski muuseumide u\u0308hishoidla olla Eesti Rahva Muuseumi hoonete la\u0308hedal, sest siis oleks ERMi kui konserveerimisala tippkeskuse laboritingimustest ja spetsialistidest ka u\u0308hishoidlate kogude hooldamisel abi.\u201c Merike Lang on Tallinna asupaiga suhtes u\u0308sna paindlik, sest \u201eko\u0303ik oleneb ikkagi praegustest u\u0308hishoidla vajadustest ja hoone u\u0308hildatavusest senise projekti, EVMi keskkonna ja vajadustega\u201c."}, {"text_idx": "#000008", "text": "2007. aastal toimus arhitektuurivo\u0303istlus Tallinna muuseumide u\u0308hishoidla, ennistuskoja Kanut laborite ja vabao\u0303humuuseumi ku\u0308lastuskeskuse ja to\u0308o\u0308ruumide ehituseks. Selle vo\u0303itis KavaKava arhitektide Siiri Vallneri ja Indrek Peili vo\u0303istlusto\u0308o\u0308 \u201eRaudjas\u201c."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Mis saab muuseumidel selle vastu olla, kui \u201esa\u0308ilitamis- ja hoiustamisprobleemid on teadvustatud riiklikul tasandil ja neile otsitakse komplektset lahendust\u201c (ajaloomuuseumi teadusdirektori kt Krista Aru). Isea\u0308ranis, kui u\u0308hishoidla idee ei ole arenenud kabinetivaikuses. Merike Lang: \u201eSeda on muuseumito\u0308o\u0308tajatega arutatud, eksperdid on tingimused u\u0308le vaadanud ja muuseumid on la\u0308hteandmed andnud.\u201c Po\u0303himo\u0303tteliselt on selle ideega la\u0308inud kaasa ko\u0303ik muuseumid, kuigi kogude paiknemine muuseumi na\u0308itusesaalist kaugel ei ta\u0308henda mitte ainult transpordikulude lisandumist muuseumi eelarvesse, vaid u\u0308sna otsustavat to\u0308o\u0308korralduse muutmist. Kai Lobjakas (tarbekunsti- ja disainimuuseumi direktor): \u201eKogude traditsiooniliselt muuseumiga samal vo\u0303i seotud pinnal paiknemine on kindlasti operatiivsema suhestumise, ka\u0308sitlemise ja ka liigutamise seisukohast kas vo\u0303i na\u0308ituste ettevalmistamisel oluline, kuid veel ta\u0308htsam on museaalide sa\u0308ilimiseks sobivate tingimuste loomine ning ka nende va\u0308hene traumeerimine. Ma ei na\u0308e po\u0303hjust, miks ei vo\u0303iks esmakokkupuude huvitava materjaliga ning selle ka\u0308ttesaadavaks tegemine toimuda digimeediumi vahendusel. Teine oluline aspekt selle plaani puhul on ka kompetentsi, vajaliku sa\u0308ilitusalase ekspertiisi koondamine ja parimal moel kasutamine vo\u0303imalikult paljude kogumis- ja sa\u0308ilitusfunktsiooniga institutsioonide jaoks.\u201c Arhitektuurimuuseumi direktor Triin Ojari na\u0308eb selles tsentraliseerimise uut taset, mis ta\u0308hendab sisuliselt uue institutsiooni loomist: \u201eKas koguhoidjad kolivad muuseumi katuse alt a\u0308ra vo\u0303i hakkavad mobiilseteks museaalikulleriteks? U\u0308hishoidla u\u0308ks eeldusi on superhea digitaristu ning museaalide totaalne digiteeritus \u2013 andmete vaba liikumise puhul pole ju oluline, kus fu\u0308u\u0308siline ese asub. Siiski ei ole vo\u0303imalik ega ka mitte mo\u0303ttekas ko\u0303ike digiteerida, na\u0308iteks arhitektuurimuuseumi po\u0303hikogu on olemuselt arhiivkogu, mida leht lehe ega kalka kalka haaval ei hakata kunagi pilve ajama, museaali fu\u0308u\u0308silise kasutamise vajadus ja\u0308a\u0308b alles. Ja muidugi on seda mugavam teha kesklinnas oma majas.\u201c"}, {"text_idx": "#000011", "text": "Idee miinustele vaatamata kaaluvad plussid need u\u0308le. Museoloogid on optimistlik rahvas, kuigi \u201ekrundi soodne hind ei tohiks kaaluda u\u0308les ligipa\u0308a\u0308setavust\u201c (Triin Ojari). A\u0308ra-tehtud-mentaliteet ei aita kedagi. Valitsus peaks mantrana kordama Merike Langi so\u0303nu: \u201eVastutustundlik riik peab mo\u0303tlema, kuidas oma vara ko\u0303ige ratsionaalsemalt ja kvaliteetsemalt hoida. See ei peaks olema lihtsalt ilus hu\u0308u\u0308dlause. Kui arvestame ka sellega, et la\u0308hitulevikus muutuvad ko\u0303ik riigile kuuluvad muuseumid (va\u0308lja arvatud ERM) sihtasutusteks ja juriidiliselt erao\u0303iguslikel asutustel lasub lepinguline vastutus hoolitseda neile usaldatud riigi vara eest, on igati o\u0303igustatud, et sa\u0308ilitustingimused on siiski riigi poolt tagatud.\u201c"}]