[{"text_idx": "#000000", "text": "E-poodPunane veinValge veinRoosa veinGinViinLiko\u0308o\u0308rMaitsestatud viinKokteilijookViskiKonjakGlo\u0308giRummVahuveinAlkoholivabaTekiilaToonik"}, {"text_idx": "#000002", "text": "S\u030coti ja Kanada viskitootjad kirjutavad selle teravilja baasil valmistatud alkoholi ingliskeelset nimetust \u201ewhisky\u201c (mitmuses \u201ewhiskies\u201c). Ameerika ja Iirimaa viski valmistajad lisavad ingliskeelsele nimetusele E-ta\u0308he \u201ewhiskey\u201c (mitmuses \u201ewhiskeys\u201c)."}, {"text_idx": "#000003", "text": "S\u030cotimaal toodetud viskit nimetatakse sageli lihtsalt \u201escotch\u201c, kuid Iiri versioon on peaaegu alati Iiri viski, et seda S\u030coti omast eristada."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Kanada viskit tuntakse rohkem rukkiviski nime all, sest Kanada viski peamine koostisaine on rukis."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Ameerika U\u0308hendriikides toodetud viskit tuntakse piirkonna nime, peamiste koostisosade ja valmistamisviiside poolest. Seeto\u0303ttu vo\u0303ivad Ameerika viskipudelitel olla vastavad ma\u0308rgised \u201emaisiviski\u201c, \u201erukkiviski\u201c, \u201eKentucky viski\u201c vo\u0303i Tennessee viski\u201c."}, {"text_idx": "#000007", "text": "S\u030cotimaal on viskit destilleeritud sadu aastaid. To\u0303endid na\u0308itavad, et destilleerimiskunsti to\u0303id riiki esimesena ilmselt kristlikud misjona\u0308ri mungad umbes 1100 pKr."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Po\u0303hiliselt toodetakse S\u030cotimaal kahte tu\u0308u\u0308pi viskit: linnaseviski ja seguviski."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Linnaseviski on S\u030cotimaal valmistatud algupa\u0308rane viski. Kuni 1830. aastateni oli ainus S\u030cotimaal valmistatud viski linnaseviski. Sellel ajal oli ainuke destillaator alkoholi valmistamiseks padadestillaator."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Kui leiutati kolonndestillaator, hakati ta\u0308nu uuele destilleerimisprotsessile tootma rohkem teraviljaviskit, mis omakorda viis seguviski va\u0308ljaarendamiseni. Viimase puhul segatakse kokku suitsune linnaseviski ja neutraalsem teraviljaviski."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Linnase- ja seguviski erinevus tuleneb po\u0303hikoostisainete ja valmistamise erinevusest."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Linnaseviski puhul kasutatakse u\u0308ksnes idandatud odrateri, mida on kuivatatud ja ro\u0308stitud turbasambla tule kohal. Samuti peab ka\u0308a\u0308ritatud alkohol olema kaks korda padadestillaatoris destilleeritud."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Teraviljaviskit valmistatakse erinevast teraviljast, kuid valdavalt maisist, millele on lisatud va\u0308ikestes kogustes nii idandatud kui ka idandamata teravilja. Teraviljaviskis kasutatavad linnased eristuvad seeto\u0303ttu, et neid ei ro\u0308stita turbasambla tule kohal. Lo\u0303puks destilleeritakse teraviljaviski kolonndestillaatoris."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Puhast teraviljaviskit ei mu\u0308u\u0308da, sest sellel puudub iseloomulik tunnus. Selle asemel kasutatakse seda \u201eviinalaadset\u201c teravilja baasil valmistatud alkoholi linnaseviskiga segatuna."}, {"text_idx": "#000015", "text": "S\u030coti viski valmistamise protsess ho\u0303lmab ja\u0308rgmiseid etappe:"}, {"text_idx": "#000016", "text": "Peaaegu igal viinavabrikul oli kunagi oma idandamishoone. Ta\u0308napa\u0308eval saab enamik alkoholitootjad oma odralinnased ettevo\u0303tetelt, mis on spetsialiseerunud linnase tootmisele viskito\u0308o\u0308stuse jaoks."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Nagu ka o\u0303lletootmisel, muudetakse idandamise protsessis odraterad leotamise ja idandamise tagaja\u0308rjel lahustatavateks suhkruteks. Seeja\u0308rel linnased ro\u0308stitakse ja jahvatatakse linnasejahuks."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Peamine erinevus linnaste tootmisel S\u030coti viski ja o\u0303lu jaoks seisneb turbasambla tule kasutamises ro\u0308stimis- ehk kuivatamisprotsessil. Turbasammal on su\u0308si \u2013 po\u0303letusaine, mida kasutatakse linnase kuumutamisel ja ro\u0308stimisel. Po\u0303lev turvas annab erilise, va\u0308ga pikantse, maala\u0308hedase suitsuse lo\u0303hna ja tungib la\u0308bi linnase. See annab lo\u0303puks valmis alkoholile hinnatud suitsuse, turbase aroomi, mis on viskile iseloomuliku maitse lahutamatu osa."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Turbasambla kasutamine muudab S\u030coti linnaseviski ainulaadseks ja eristab seda muust viskist."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Teraviljaviski valmistatakse peamiselt maisist, mis on segatud idandatud odraga ehk linnastega vo\u0303i idandamata odraga. Teraviljaviskis kasutatud idandatud oder ei ole turbsambla tule kohal kuivatatud ja seeto\u0303ttu puudub sellel S\u030coti linnaseviskile iseloomulik tunnus."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Meski tegemisel kasutatakse suurt hulka vett. O\u0308eldakse, et sarnaselt o\u0303lle valmistamisele on vee kvaliteedil va\u0308ga oluline roll S\u030coti viski kvaliteedis ja omadustes."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Linnasejahu ehk jahvatatud linnased pannakse suurde mahutisse, kuhu lisatakse va\u0308ga kuum vesi, et paksust pudrutaolisest massist eralduksid lahustatavad suhkrud."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Sellele ja\u0308rgneb protsess, kus kuum vesi piserdatakse linnasejahule pa\u0308rast seda, kui esmane magus vedelik on a\u0308ra no\u0303rgunud. Nu\u0308u\u0308d on vedelik on kaks korda mahutist la\u0308bi no\u0303rgunud ja moodustunud on virre, poolla\u0308bipaistev kergelt magus vedelik."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Virret jahutatakse la\u0308bi soojusvaheti pumbates, et see jahtuks enne, kui see suunatakse hiiglaslikesse vaatidesse, mida nimetatakse ka\u0308a\u0308rimisto\u0303rteks. Siin lisatakse pa\u0308rmi, et eraldunud teravilja suhkrud ka\u0308a\u0308rima hakkaksid."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Pooleteise pa\u0308eva vo\u0303i pikema aja mo\u0308o\u0308dudes valmib o\u0303lletaoline vedelik, mis sisaldab 5% alkoholi."}, {"text_idx": "#000026", "text": "So\u0303ltuvalt valmistatavast viskitu\u0308u\u0308bist suunatakse vedelik padadestillaatorisse vo\u0303i kolonndestillaatorisse ja destilleeritakse."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Linnaseviski destilleeritakse alati kaks korda padadestillaatoris. Viimases destilleeritud alkoholil on rohkem analooge ja sisaldab 70% alkoholi."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Teraviljaviski, mida destilleeritakse u\u0308ks kord kolonndestillaatoris, on u\u0308ldiselt neutraalsem ja sisaldab 90% alkoholi."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Patenteeritud destillator koosneb kahest vasktorust, mis on umbes 15 meetrit ko\u0303rged. Esimene toru on \u201eANALU\u0308SAATOR\u201c ja teine \u201eREKTIFITSEERIJA\u201c. Sellist tu\u0308u\u0308pi destillaatorit kasutatakse viina, mo\u0303nede rummide, dz\u030cinni peamise alkohoolse komponendi tootmiseks ja osade Itaalia grappe\u2019de destilleerimisel."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Destilleeritav virre (vedelik) la\u0308heb la\u0308bi pika toru otse teise torusse (rektifitseerija), kus seda kuumutatakse esimesest torust tulevate soojade aurudega ning siis suundub see esimese toru u\u0308lemisse ossa, kus liigub la\u0308bi so\u0303elade ning seal kuumutavad seda toru alumisest osast tulevad soojad aurud."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Selles faasis toimub alkoholi ja lenduvate u\u0308hendite eraldumine. Need viiakse esimese toru kaugeimasse punkti ja need naasevad teise toru alumisse ossa, kus need aeglaselt maha jahtuvad. Sellise to\u0308o\u0308tlemisega saadakse madala alkoholisisaldusega vedelik. Teistkordsel destilleerimisel aurustuvad vedelikest mitmesugused u\u0308hendid."}, {"text_idx": "#000032", "text": "Linnaseviskid ku\u0308psevad tammevaatides, mida varem kasutati s\u030cerri laagerdamiseks. Vanu s\u030cerri vaate kasutatakse seeto\u0303ttu, et need annavad hoomatava va\u0308rvi ja o\u0303rna maitse."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Ko\u0303ik S\u030coti viskid (nii linnase- kui ka seguviskid) peavad seaduse ja\u0308rgi ku\u0308psema puidust vaatides va\u0308hemalt 3 aastat enne, kui need pudelisse villitakse."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Teraviljaviskid, hoolimata vaadis ku\u0308psemisest ei omanda puidust va\u0308ga palju iseloomulikke tunnuseid ja ja\u0308a\u0308vad u\u0308pris neutraalseks. Enamik linnaseviskisid ku\u0308psevad tegelikult isegi kauem \u2013 5 kuni 7 aastat. Vanimad linnaseviskid ku\u0308psevad maksimaalselt 15 aastat. Liigne ku\u0308psemine ja\u0308tab viskile liigse puidu maitse."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Esineb kahte tu\u0308u\u0308pi linnaseviskit \u2013 need, mille pudelil on ma\u0308rgistus \u201elinnaseviski\u201c segatakse linnastest, mida toodetakse erinevates viinavabrikutes. U\u0308helinnaseviski on u\u0308he viinavabriku toode ja seda ei segata kunagi teistest viinavabrikutest pa\u0308rit linnase- vo\u0303i teraviljaviskiga."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Seguviskid segatakse kokku paljudest linnase- ja teraviljaviskidest. U\u0308ks seguviski vo\u0303ib koosneda 50 erinevast viskist. Siis ja\u0308etakse viski vaati laagerduma, et maitset ta\u0308iustada. Lubatud on lisada ka karamelli, et sa\u0308ilitada viski va\u0308rvi konsistents."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Puudub seaduslik no\u0303ue, mis ma\u0308a\u0308rab linnase- ja teraviljaviski osakaalu seguviskis. Seeto\u0303ttu varieerub seguviski kvaliteet ma\u0308rgatavalt, kus paremates seguviskides on linnaseviski osakaal suurem."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Villimisel lahjendatakse ko\u0303ik viskid destilleeritud vett kasutades kuni 40% alkoholisisalduseni."}, {"text_idx": "#000039", "text": "Iiri viskit valmistatakse peaaegu samal viisil nagu S\u030coti linnaseviskit, kuid mo\u0303ne ma\u0308rgatava erinevusega. Need erinevused tulenevad Iiri viski maitse \u201ekergusest\u201c."}, {"text_idx": "#000040", "text": "Vedelikust, mida tehakse idandatud odrast ehk linnastest ja idandamata odrast, kus on va\u0308ikeses koguses nisu, kaera ja rukist.Odralinnastest, mis ei ole turbatule kohal kuivatatud (ro\u0308stitud) ja seeto\u0303ttu puudub sel eriline turbane vo\u0303i suitsune tunnus, mis on omane S\u030coti viskile.Vedelikust, mida destilleeritakse alati kolm korda erinevalt linnaseviskist, mida destilleeritakse kaks korda padadestillaatoris, vo\u0303i teraviljaviskidest, mis on kolonndestillaatori destillaadid.Viskidest, mis peavad seaduse ja\u0308rgi ku\u0308psema va\u0308hemalt viis aastat vo\u0303rreldes S\u030coti viskiga, mis peab laagerduma vaid 3 aastat."}, {"text_idx": "#000041", "text": "Vedelikust, mida tehakse idandatud odrast ehk linnastest ja idandamata odrast, kus on va\u0308ikeses koguses nisu, kaera ja rukist."}, {"text_idx": "#000042", "text": "Odralinnastest, mis ei ole turbatule kohal kuivatatud (ro\u0308stitud) ja seeto\u0303ttu puudub sel eriline turbane vo\u0303i suitsune tunnus, mis on omane S\u030coti viskile."}, {"text_idx": "#000043", "text": "Vedelikust, mida destilleeritakse alati kolm korda erinevalt linnaseviskist, mida destilleeritakse kaks korda padadestillaatoris, vo\u0303i teraviljaviskidest, mis on kolonndestillaatori destillaadid."}, {"text_idx": "#000044", "text": "Viskidest, mis peavad seaduse ja\u0308rgi ku\u0308psema va\u0308hemalt viis aastat vo\u0303rreldes S\u030coti viskiga, mis peab laagerduma vaid 3 aastat."}, {"text_idx": "#000045", "text": "Kanada viski peab seaduse ja\u0308rgi olema valmistatud teraviljavedelikust vo\u0303i teraviljatoodetest ning see peab olema ta\u0308ielikult Kanadas valmistatud (kuigi villida vo\u0303ib seda mujal)."}, {"text_idx": "#000046", "text": "Rukis oli esialgne teravili, mida Kanada viski tootmisel kasutati. Kuigi ko\u0303ik rukkiviskid on va\u0308ga pikantsed ja enamikes Kanada viskides kasutatakse ikka veel rukist, kasutatakse ka muud teravilja, na\u0308iteks mais, oder ja nisu."}, {"text_idx": "#000047", "text": "Enamikel juhtudel ma\u0308a\u0308ravad tootjad viski valmistamiseks mo\u0303eldud teraviljasegus rukkise ja maisi suhte 7:1. Ometi o\u0308eldakse Kanada viski kohta tavaliselt (ja vo\u0303ib-olla ekslikult) rukkiviski. Ka kanadalased ise nimetavad seda nii."}, {"text_idx": "#000048", "text": "Ko\u0303ik Kanada viskid on seguviskid ja tohutu hulk neist valmistatakse kolonndestillaatorites. Pa\u0308rast destilleerimist la\u0308heb uus kange alkohol kasutatud vo\u0303i uutesse tammevaatidesse. Seaduse kohaselt peab Kanada viski ku\u0308psema va\u0308hemalt kolm aastat, kuigi tegelikult laagerdub enamik 4 kuni 6 aastat."}, {"text_idx": "#000049", "text": "Pa\u0308rast ku\u0308psemist on alkohol va\u0308rvuselt siiski u\u0308sna hele ja kahvatu. Seeto\u0303ttu lisatakse veel kuni 10% rukkiviskit, et anda lisakangust ja karamellimaitse nu\u0308anssi ning luua tumedam segu."}, {"text_idx": "#000050", "text": "Seeja\u0308rel viski villitakse ja vaat saadetakse tagasi taaskasutusse."}, {"text_idx": "#000051", "text": "Ameeriklased valmistavad mitmeid viskitu\u0308u\u0308pe, kuid tuntumad neist on:"}, {"text_idx": "#000052", "text": "Bourboni viski valmistamisel peab olema kasutatud 51% maisi. Selle viski kodu on Kentucky ja va\u0308ga sageli esineb selle osariigi nimi Bourboni viski pudelisiltidel. Kuigi enamik Bourboni viskit toodetakse ikka Kentucky osariigis, lubab seadus valmistada seda ka mujal Ameerikas, kui seda toodetakse no\u0303uetekohaselt."}, {"text_idx": "#000053", "text": "Seaduse ja\u0308rgi peab Bourboni viski ku\u0308psema uues tammevaadis, et destillaat saavutaks puhta ja kareda maitse. Selle viski no\u0303utav ku\u0308psemise aeg on va\u0308hemalt 2 aastat, kuigi suurem osa laagerdub va\u0308hemalt 4 aastat."}, {"text_idx": "#000054", "text": "Teine tingimus, mille tavaliselt Bourbouni viski pudelisiltidelt leiab, on ainulaadne ka\u0308a\u0308ritamistehnika \u201ehapu vedelik\u201c. Selle meetodi puhul lisatakse u\u0308ks osa eelmisel ka\u0308a\u0308rimisprotsessil saadud ka\u0308a\u0308rinud vedelik uuele ka\u0308a\u0308rimata vedelikule ja see toimib ka\u0308a\u0308rimisprotsessi ka\u0308ivitajana. Hoolimata nimest ei ole teadaolevalt selle tehnika to\u0303ttu lisandunud viskile haput vo\u0303i kibedat maitset."}, {"text_idx": "#000055", "text": "Teisalt kasutatakse Bourboni magusa vedeliku ka\u0308a\u0308ritamise alustamiseks va\u0308rsket pa\u0308rmi."}, {"text_idx": "#000056", "text": "Tennessee viskit valmistatakse Tennessee osariigis ta\u0308pselt samal viisil nagu Bourboni viskit, kuigi see ei ole Bourboni viski."}, {"text_idx": "#000057", "text": "Kasutatakse samuti hapu massi ka\u0308a\u0308ritamist. Tennessee viski filtreeritakse la\u0308bi puuso\u0308e kohe pa\u0308rast destilleerimist ja enne laagerdumisele suunamist."}, {"text_idx": "#000059", "text": "Sarnased artiklid, kokteilid ja retseptid"}, {"text_idx": "#000061", "text": "Joogikultuuri trendid, uued joogisoovitused ning kokteilide retseptid mugavalt sinu postkasti."}, {"text_idx": "#000064", "text": "Liitudes no\u0303ustud saama Joogikultuuri uudiskirju. Tutvu meie privaatsustingimustega. Postinimekirjast saad alati lahkuda uudiskirja lo\u0303pus asuva lingi kaudu."}]