[{"text_idx": "#000001", "text": "joogi- ja toidukultuuri toetaja juba rohkem kui 20 aastat"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Toidutegemine \u2013 joogi-koolitus pere, so\u0303prade vo\u0303i to\u0308o\u0308kaaslastega\nKuidas kujuneb \u201cS\u030campanja ja austrid\u201d koolituse hind?\nVein \u2013 poolt ja vastu"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Toidutegemine \u2013 joogi-koolitus pere, so\u0303prade vo\u0303i to\u0308o\u0308kaaslastega"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Kuidas kujuneb \u201cS\u030campanja ja austrid\u201d koolituse hind?"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Vein \u2013 poolt ja vastu"}, {"text_idx": "#000008", "text": "Kalvados: Pehmed pirnimaitselised \u2013 avaldatud 11. november 2008\nGrapad* II ja nende pimemaitsemine"}, {"text_idx": "#000009", "text": "Kalvados: Pehmed pirnimaitselised \u2013 avaldatud 11. november 2008"}, {"text_idx": "#000010", "text": "Grapad* II ja nende pimemaitsemine"}, {"text_idx": "#000013", "text": "Oktoobrikuu esimesel laupa\u0308eval kogunevad Armeenia lo\u0303unapiiril asuvasse va\u0308ikesesse 1\u2019800 elanikuga Areni ku\u0308lasse tuhanded inimesed u\u0308le kogu Armeenia. Kohal on nii suured veinimajad kui ka koduveinitootjad, veiniso\u0303brad ja u\u0308mbruskonna elanikud, kes ko\u0303ik on tulnud osa saama aasta suurimast veinipeost \u2013 Areni Festivalist."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Tantsitakse, lauldakse a tehakse su\u0308u\u0308a. Mu\u0308u\u0308akse s\u030cas\u030clo\u0303kki, maiustusi, plastikust pudelites koduveini. Toimub konkurss parima koduveini valimiseks. Peo keskmes on ma\u0308gedega u\u0308mbritsetud laadaplats, kus u\u0308le kogu Armeenia kokku tulnud veinimajad pakuvad soovijatele oma toodangut. Tegemiset on suurepa\u0308rase vo\u0303imalusega saada u\u0308levaade hetkel Armeenias valmistatavatest veinidest. Pakutav on mitmekesine, alustades kergetest vahuveinidest ja lo\u0303petades ta\u0308idlaste punaveinidega, ku\u0308lastajaid on palju."}, {"text_idx": "#000015", "text": "ArmAs veinimaja po\u0303llud. Foto U\u0308lle Valdre."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Arenis ja selle u\u0308mbruses on veini tehtud aastatuhandeid. Kui ta\u0308napa\u0308eva veinimaailmas ei ole Armeenia ja armeenia veinid just va\u0308ga tuntud, siis veinivalmistamise ajaloos on riigil olnud oluline roll. Paljude ajaloolaste hinnangul oli just Lo\u0303una-Kaukasus piirkonnaks, kus kasvasid esimesed viinapuud ja valmisid esimesed veinid juba enam kui 6000 aastat tagasi. Selle va\u0308ite kinnituseks on hiljutised leiud Areni koobastest (Areni-1) samanimelise ku\u0308la la\u0308hedalt Vajotsh Dzori piirkonnas. Nimelt, 2011. aastal avastas rahvusvaheline arheoloogide uurimisru\u0308hm professor Boris Gasparyan juhtimisel nimetatud koobastest tervikliku veinivamistamise sisseseade, mille vanuseks hinnatakse 6100 aastat. Leid koosneb viinamarjapressist, sa\u0308ilitus- ja fermentatsioonianumatest koos viinamarjaseemnete ja pressitud viinamarjade ja\u0308a\u0308kidega. Ta\u0308psemad uuringud kinnitavad, et seemned on pa\u0308rit Vitis Vinifera viinamarjadelt."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Areni koopad. Foto U\u0308lle Valdre"}, {"text_idx": "#000018", "text": "Areni veinifestival. Foto U\u0308lle Valdre"}, {"text_idx": "#000019", "text": "Mul oli hiljutise Armeenia-reisi ajal suurepa\u0308rane vo\u0303imalus ku\u0308lastada lisaks Areni veinifestivalile ka seda kuulsat leiukohta Areni koobastes. Tegemist on mo\u0303o\u0303tmetelt suhteliselt tagasihoidliku koopaga, milleni viib va\u0308ljastpoolt ma\u0308rkamatu kitsas ka\u0308ik. Armeenlased ei ole teinud kohast turismi-atraktsiooni, kirevad sildid puuduvad ja sissepa\u0308a\u0308su eest raha ei ku\u0308sita. Meie giidiks oli va\u0308ljakaevamisi juhtinud prof. Boris Gasparyan ise, kelle so\u0303nul ei olnud nimetatud koopa puhul tegemist pika-ajalistel uuringutel tuginevate va\u0308ljakaevamistega ega kindla teadmisega leida veinitootmise alged, vaid pigem o\u0303nneliku leiuga. Tegemist ei ole ta\u0308napa\u0308eva mo\u0303istes veinimajaga ning ka veinivalmistamise ja tarbimise eesma\u0308rgid olid hilisel kiviajal sootuks teised. Veinivalmistamine oli osaks viljakuse rituaalidest eesma\u0308rgiga tagada po\u0303llumajanduse aastaringi (kasv, ku\u0308psemine, korje) kordumist ja\u0308rgmisel aastal. Uuringute tulemused kinnitavad, et rituaalide ka\u0308igus ohverdati lapsi, nende veri lisati ka\u0308a\u0308rivale viinamarjamahlale ja veel ka\u0308a\u0308rivat segu tarbiti ko\u0303rte abil otse ka\u0308a\u0308rimisno\u0303udest. Vein koos verega on suurepa\u0308rane konservant, mis on koos koobaste erilise mikrokliimaga po\u0303hjusteks, et veinivalmistamise seadmed on ta\u0308napa\u0308evani nii kenasti sa\u0308ilinud. Arvatakse, et Areni koobastest on veel paljugi leida, kuid hetkel on va\u0308ljakaevamised peatatud ja u\u0308leja\u0308a\u0308nud ja\u0308etud tulevastele po\u0303lvedele avastada."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Armeenia on pika ajalooga va\u0308ike riik Lo\u0303una-Kaukasuses, Euroopa ja Aasia ristumiskohal. Pindlalat ollakse Eestist ligi kolmandiku vo\u0303rra va\u0308ikem (29 743 km2), rahvaarvult kaks korda suurem (ca 3 miljonit). Riigi veinitoodang oli 2015. aastal 5,9 miljonit liitrit, olles sellega maailma suurimate veinitootjate seas alles kuuenda ku\u0308mne alguses. Kohapealne tarbimine on ametliku statistika kohaselt ca 2,5 liitrit veini inimese kohta aastas. Tegelikud numbrid on na\u0308htavasti oluliselt suuremad, kuna laialt on levinud koduveini valmistamine ja tarbimine. Lisaks viinamarjaveinile valmistatakse Armeenias erinevaid puuviljaveine, tuntuim neist on granaato\u0303unavein."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Rahest kahjustatud Arenimarjad. Foto U\u0308lle Valdre."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Veinipiirkondi on Armeenias kuus: Ararat, Armavir, Aragatsotn, Vajotsh Dzor, Tavush ja Sjunikh. Piirkonnad on paisatud laiali u\u0308le kogu riigi ja kattuvad administratiivse jaotuse u\u0308ksustusega. Apellatsioonisu\u0308steem ja ta\u0308psed veinivalmistamise reeglid puuduvad. Viinamarjapo\u0303lde on hinnanguliselt 17 000 ha, kuid sellesse numbrisse tuleks samuti suhtuda ettevaatlikult, kuna ta\u0308psemad mo\u0303o\u0303tmised alles ka\u0308ivad ja ta\u0308pset numbrit ei oska keegi o\u0308elda. Suur osa viinamarjadest kasutatakse a\u0308ra bra\u0308ndi tootmises. Enam kui 95% ulatuses kasvatatakse kohalikke sorte, mida on paarsada erinevat nimetust, neist veini valmistamiseks kasutatakse ta\u0308napa\u0308eval 31 sorti. Lisaks kohalikele viinamarjadele kasvatatakse va\u0308iksemal ma\u0308a\u0308ral tuntud rahvusvahelisi sorte: Cabernet Sauvignon, Syrah, Merlot, Chardonnay jt."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Kohalikud sordid kannavad armeenia keelt mitte-valdavate inimeste jaoks tihtipeale pikki ja keerukaid nimetusi, misto\u0303ttu on paljud ekspordile orienteeritud tootjad loobunud nende kasutamisest pudelisildil ja asendanud need kirjaga \u201edry white wine\u201d, \u201earmenian red dry wine\u201d jmt. Kohalikest sortidest on hetkel levinumad Areni (Areni Noir), Karmrahyut (to\u0303lkes punane mahl), Kakhet (edasi lu\u0308katud), Haghtanak (vo\u0303it), Voskehat (kuldne vili), Kangun (vastupidav, pu\u0308siv), Garan Dmak, Chilar jpt., samuti tuntud Gruusia pa\u0308ritolu sordid Saperavi ja Rkatsiteli (viimased kaks peamiselt Gruusiaga piirnevas Tavushi piirkonnas)."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Viinamarjaistandused Armeenias on killustunud. Lisaks veinimajadele, kellele kuuluvad suuremad tu\u0308kid istandustest, on suurel hulgal va\u0308ikseid ja va\u0308ga va\u0308ikseid viinamarjakasvatajaid. 0,1 kuni 0,2 ha suurused valdused on ta\u0308iesti tavalised. Saagikuse piiramine ja mo\u0303iste \u201eroheline lo\u0303ikus\u201d on Armeenias va\u0308hetuntud. Kuna aastaku\u0308mneid oli Armeenia pigem bra\u0308ndi-valmistaja ja viinamarjakasvatajale maksti eelko\u0303ige viinamarjade kvantiteedi, mitte kvaliteedi eest, on uued arusaamad visad levima. Siiski on o\u0303nnestunud mo\u0303nedel tootjatel so\u0303lmida kasvatajatega kokkulepped, kus ko\u0303ik po\u0303llul tehtav ja\u0308etakse tootja hoolde ja tootja saab seela\u0308bi marjade kvaliteeti kontrollida. Armeenia on suures osas ja\u0308a\u0308nud phylloxera\u2019st puutumata ning kuuest piirkonnast viies kasvatatakse viinapuid originaaljuurtel. Veini valmistatakse kohati va\u0308ga vanade viinapuude marjadest. Kui ku\u0308sida phylloxera ohu ja vo\u0303imalike vastumeetmete kohta, siis saab vastuseks: \u201eme palvetame\u201d."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Armeenia on ma\u0308gine, 90% riigi pindalast asub enam kui 1000 m u\u0308le merepinna. Riigi ko\u0303rgeim punkt on Aragatsi ma\u0308gi (kustunud vulkaan, 4090 m u\u0308le merepinna) ja madalaim punkt paikneb 390 m u\u0308le merepinna. Viinamarjaistandused asuvad tavatult ko\u0303rgel, 500\u20131600 m u\u0308le merepinna. Ko\u0303rgeimal on Vajotsh Dzor\u2019i, Armeenia tuntuima veinipiirkonna, po\u0303llud (1000\u20131600 m u\u0308le merepinna). U\u0308mbritsevate ko\u0303rgma\u0308estike ja suurte ko\u0303rguste vahede to\u0303ttu on kliima riigi erinevates piirkondades va\u0308ga erinev. Orgudes ja madalikel on kliima kontinentaalne. Suved kuivad ja pa\u0308ikselised, pa\u0308evad on kuumad ja o\u0308o\u0308d jahedad. Talved on ku\u0308lmad ja lumerohked. Enamuses veinipiirkondades on talvekuudel temperatuur tugevalt alla nulli ja viinapuud kaetakse ku\u0308lmumise va\u0308ltimiseks kinni. Teistest piirkondadest erineb riigi kirde-osas paiknev Tavush, kus kliima on oluliselt pehmem ja viinapuude katmine talvel ei ole vajalik."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Armeenia on imekauni loodusega, kuid vaene riik. Infrastruktuur on kesine. Mikrobussiga mo\u0308o\u0308da maad ringi so\u0303ites avanevad bussiaknast suurepa\u0308rased vaated lumiste tippudega Ararati ja Aragatsi ma\u0308gedele, helesinise veega Sevani ja\u0308rvele, viinamarjapo\u0303ldudele. Samas on teed erakordselt viletsad ja pikkade vahemaade la\u0308bimine pigem piinarikas. Kaunid loodusvaated vahelduvad mahaja\u0308etud ja lagunevate no\u0303ukogude- (rubla-) aegsete ehitiste ning silmatorkavat vaesust kajastavate kaadritega kohalikust ku\u0308laelust. Aeg on justkui seisma ja\u0308a\u0308nud. Kehvad teed on probleemiks ka suurematele veinitootjatele, kes toimetavad viinamarju kohale pikkade vahemaade tagant. Nagu kurtis Armeenia suurima veinitootja ja -eksportija, Armenia Wine Factory, sakslasest veinimeister Josef Watzl, tekib marjade transpordi ka\u0308igus kehvade teeolude to\u0303ttu kuni 10% ulatuses marju transportivate veokite po\u0303hja mahl ning arvestades ko\u0303rgeid pa\u0308evaseid temperatuure korjeperioodil, no\u0303uab kvaliteetse veini valmistamine ta\u0308iendavate meetmete kasutamist (viinamarjakasvatajatele jagatakse koos vajalike juhistega SO2 lahus, mida nad viinamarjadele enne transportimist pritsivad)."}, {"text_idx": "#000032", "text": "Armeenias olles ei saa u\u0308le ega u\u0308mber Araratist. Selle kujutis on Armeenia vapil ja templil, mis lu\u0308u\u0308akse riiki saabudes passi; seda nime kannavad mitmed tootjad ja tooted; seda on kujutatud vaipadel, maalidel, raamatutes jne. Kui Eestis mo\u0303jutab kinnisvara hinda merevaate olemasolu, siis Armeenias on selleks vaade Araratile."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Ararat on armeenlaste jaoks pu\u0308ha ma\u0308gi. Piiblilugude kohaselt ja\u0308i peale suurt veeuputust Noa laev pidama Ararati ma\u0308ele. Veetaseme alanedes olevat Noa istutanud ma\u0308e jalamile viinapuu, mille viljadest ta valmistas veini. On mitmeid kohalike legende selle kohta, millal ja kuidas viinamari ning veinivalmistamine edasi kohalike elanike hulka levis."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Ometi ei kuulu see armeenlaste rahvuslik su\u0308mbol ta\u0308napa\u0308eval enam Armeeniale. Ararati vulkaaniline massiiv, mis koosneb 5137 m ko\u0303rgusest Suurest Araratist (tuntud ka kui Ararat) ja Va\u0308ikesest Araratist, asub Tu\u0308rgi territooriumil 32 kilomeetri kaugusel Armeenia piirist. Eestlastele on huvitav teada ka fakt, et esimesena vallutas Suure Ararati ma\u0308etipu koos nelja kaaslasega saksa soost Tartu U\u0308likooli professor Johann Jacob Friedrich Wilhelm Parrot 1829. aastal."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Araratist ilmaja\u0308a\u0308mine kripeldab armeenlaste hinges. Tu\u0308rgiga on suhted keerulised. Samuti on suhted keerukad teise naabri, Aserbaidz\u030caaniga. Kui Tu\u0308rgiga muudab hea la\u0308bisaamise vo\u0303imatuks eelko\u0303ige armeenlaste genotsiidi toimumise eitamine Tu\u0308rgi poolt, siis Aserbaidz\u030caani puhul on peamiseks tu\u0308lio\u0303unaks Ma\u0308gi-Karabahh. Eks neid probleeme ole mo\u0303lemi naabri puhul veelgi. Aserbaidz\u030caaniga on hetkel piir suletud ja suhtlust ei toimu. Tu\u0308rgiga on piir ku\u0308ll avatud, ka\u0308iakse u\u0308ksteise juures ku\u0308las ja puhkamas, kuid diplomaatilised suhted puuduvad ja kaubavahetus on olematu. Ko\u0303ik eelnimetatu piirab oluliselt riigi kaupade eksporti ning on tekitanud olukorra, kus Armeenia peamiseks ja tugevalt domineerivaks ekspordi sihtmaaks on Venemaa. Viimast soodustab ka riigi kuulumine alates 2015. aastast u\u0308htsesse tolliliitu koos Venemaaga, nn. Euraasia tolliliitu. Armeenial puudub merepiir, kaubavahetus Venemaa ja ka teiste riikidega toimub la\u0308bi Gruusia territooriumi."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Venemaale kui traditsioonilisele turule la\u0308heb 79% eksporditavast veinist (2015). Aastaku\u0308mneid tagasi oli va\u0308ikese Armeenia NSV rolliks suure No\u0303ukogude Liidu varustamine bra\u0308ndiga. 1980ndatel oli ca 25% kogu NSVL-i bra\u0308nditoodangust pa\u0308rit Armeeniast. Veini tootmine oli teiseja\u0308rguline ning sarnaselt gruusia veinidele pidi see olema ootuste kohaselt rikkalik ja (pool)magus. Sama trend ja\u0308tkub ka ta\u0308napa\u0308eval. Paljud tootjad valmistavad kuivade veinide ko\u0303rval magusamaid veine ja seda just Venemaa turule mo\u0303eldes."}, {"text_idx": "#000037", "text": "La\u0308a\u0308s ootab pigem kuiva veini vo\u0303i siis midagi va\u0308ga eristuvat (na\u0308it. karasi-veinid). Armeenias on hetkel hinnaguliselt 55 veinimaja, millest 15\u201320 on astunud samme pa\u0308a\u0308semaks oma toodanguga Euroopa ja Ameerika U\u0308hendriikide turule. Sarnaselt muu majandusega so\u0303ltub ka Armeenia veinito\u0308o\u0308stus suuresti va\u0308lisarmeenlaste panusest. Mitmed, aastaid va\u0308lismaal elanud armeenlased on naasnud kodumaale, ostnud maad ja rajanud veinimajad (Armen Aslanian ja \u201eArmAs\u201d veinimaja, Varuzhan Mouradian ja \u201eVan Ardi\u201d veinimaja jpt.). Nimetatud veinimaju iseloomustab kaasaegne ja kvaliteetne sisseseade, Itaaliast vo\u0303i Prantsusmaalt palgatud veinimeistrid, eelko\u0303ige kohalike sortide kasutamine, tugev soov pa\u0308a\u0308seda Euroopa ja USA turule. Viimasele aitavad kindlasti kaasa majaomanike suurepa\u0308rane inglise keele oskus ja olemasolevad kontaktid (suur osa va\u0308lisarmeenlastest elab USA la\u0308a\u0308nerannikul). Kuna mitmed uuema aja veinimajad on rajatud ja viinapuud istutatud valdavalt eelmise ku\u0308mnendi lo\u0303pul, siis nende esimesed veinid tulid turule alles mo\u0303ned aastad tagasi."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Uue po\u0303lvkonna valged veinid on kerged ja silmatorkavalt ko\u0303rge happega. Ko\u0303rge happesuse saavutamine nii valgetes kui ka punastes veinides ei ole Armeenias vaatamata riigi asukoha laiuskraadidele probleemiks, kuna, nagu eelpool mainitud, asuvad viinamarjapo\u0303llud tihtipeale enam kui 1000 m u\u0308le merepinna. Enim tehakse punast veini. Parimaks na\u0308iteks on Areni marjast valmistatud elegantsed ja suurepa\u0308rases tasakaalus punaveinid. Punased veinid Karmrahyut\u2019ist on ta\u0308idlased, jo\u0303ulised ja tugevate tanniinidega. Leidub ka u\u0308ksikuid kohalikest sortidest valmistatud kvaliteetseid kuivi vahuveine (valmistatud charmat meetodil). On palju po\u0303nevat, on saadud esimesed auhinnad, kuid paljuski alles o\u0303pitakse ja katsetatakse."}, {"text_idx": "#000039", "text": "Ka\u0308esoleva sajandi esimest ku\u0308mnendit peetaksegi kohapeal uue ajastu alguseks Armeenia veinimaailmas, nn. uueks tulemiseks. Asutatud on mitmed uued kaasaegsed veinimajad ja rajatud viinamarjaistandused, olemasolevaid veinimaju moderniseeritakse ja tootmist pu\u0308u\u0308takse viia vastavusse la\u0308a\u0308ne standarditega. Po\u0303llumeeste (viinamarjakasvatajatele) seas hakkavad tasapisi kanda kinnitama arusaamad saagikkuse piiramise vajalikkusest. Ollakse o\u0303pihimulised ja avatud teadmistele va\u0308ljapoolt Armeeniat. Paljudes veinimajades to\u0308o\u0308tavad veinimeistrid piiri tagant, mitmed kohalikud veinimeistrid on omandanud teadmised-kogemused Euroopas o\u0303ppides ja praktiseerides. To\u0308o\u0308tatakse u\u0308htsete reeglite loomise kallal. Samas pu\u0308u\u0308takse sa\u0308ilitada oma na\u0308gu. Mitmes veinimajas hoitakse elus iidseid traditsioone kasutades veinivalmistamisel karas\u2019e (Armeenia amfora). Kasvatatakse valdavalt kohalikke sorte ja veinides ro\u0303hutatakse kohaliku mikrokliima eripa\u0308ra. Ollakse uhked oma veinide u\u0308le ja usutakse nende edusse."}, {"text_idx": "#000040", "text": "Lo\u0303petuseks lu\u0308hidalt po\u0303nevamatest reisi ajal ku\u0308lastatud veinimajadest. Tegemist on nn. uue po\u0303lvkonna veinimajadega. Ko\u0303ik majad asuvad Aragatsotni veinipiirkonnas, mis paikneb Edela-Armeenias va\u0308hem kui tunni-ajase bussiso\u0303idu kaugusel pealinnast Jerevanist. Ko\u0303ikjalt Aragatsotnist avaneb suurepa\u0308rane vaade Suurele ja Va\u0308iksele Araratile. Tegemist on ma\u0308gise piirkonnaga, ko\u0303rguste vahe 950 \u2013 4090 m, pinnas on peamiselt vulkaaniline. Viinamarjapo\u0303lde on ca 1700 ha, peamised sordid \u2013 Karmrahyut, Voskehat jt."}, {"text_idx": "#000041", "text": "Esiteks, Van Ardi veinimaja ( Tegemist on boutique-veinimajaga, asutatud USAst naasnud va\u0308lisarmeenlase Varuzhan Mouradiani poolt. Esimesed taimed istutati 2008. aastal. Hetkel on viinapuude all 9 ha, plaanis on istutada veel ca 50 ha. Veinide tegemisel kasutatakse peamiselt kohalikke sorte, va\u0308iksemal ma\u0308a\u0308ral rahvusvahelisi sorte (Syrah, Merlot). Esimesed veinid tulid turule 2014. aastal."}, {"text_idx": "#000042", "text": "Eelmisest vaid mo\u0303ne kilomeetri kaugusel asub ambitsioonika nimega Armenia Wine Factory( \u2013 Armeenia suurim veinitootja ja -eksportija, asutatud 2008. aastal. Ettevo\u0303te kuulub Vardanyan ja Mkrtchyan perekondadele. Armenia Wine Factory\u2019le kuulub hetkel ca 50 ha oma viinapuuaedu, kuid tegemist on suurima viinamarjade kokkuostjaga Armeenias. Lisaks kohalikele sortidele ka rahvusvahelised sordid (Cabernet Sauvignon, Cabernet Franc, Merlot jt.). Valmistatakse veini, vahuveini, bra\u0308ndit ja vodkat. Tegemist on kohalikus mo\u0303istes va\u0308ga suure ettevo\u0303ttega, mille uued hooned paistavad neid u\u0308mbritsevas tu\u0308hjuses kilomeetrite kaugusele. Tootmisvo\u0303imsust on 4 mln pudelit veini ja 1 mln pudelit vahuveini aastas, lisaks kange alkohol, ko\u0303igest sellest kasutatakse hetkel ca 50%. Armenia Wine Export toodang moodustab ettevo\u0303tte kinnitusel 67% kogu Armeenia veiniekspordist."}, {"text_idx": "#000043", "text": "Voskevaz ( on asutatud 1932. aastal ja asub samanimelises ku\u0308lakeses, tegemist on va\u0308idetavalt vanima veinimajaga Armeenias. No\u0303ukogude Liidu ajal siin valmistati valdavalt kangestatud ja sherri-tu\u0308u\u0308pi veine. 2004. aastal sai maja uueks omanikuks Armeenia investor David Hovhannisyan. Ku\u0308laska\u0308igu ajal toimusid veinimajas ja selle u\u0308mbruses po\u0303hjalikud u\u0308mberehitusto\u0308o\u0308d. Voskevazi ko\u0303igest 27aastane Vene pa\u0308ritolu veinimeister Aleksei Sapsay on o\u0303ppinud Prantsusmaal, Itaalias ja Hispaanias ning praktiseerinud Priorati piirkonna \u201eMas Martinet\u201d veinimajas. Just tema initsiatiivil hakati Voskevazis veinide tegemisel taaskasutama traditsioonilisi savist amforaid \u2013 karas\u2019e. Keskendutakse kohalikele sortidele ja veinide laagerdamiseks kasutatakse armeenia tamme."}, {"text_idx": "#000047", "text": "Mundus Vini 2022 summer jury"}, {"text_idx": "#000049", "text": "Alkohol suurtes kogustes vo\u0303ib olla kahjulik te tervisele! Alkohol ei lahenda probleeme, kuid seda ei tee ka piim!"}]