[{"text_idx": "#000001", "text": "MTU\u0308 Eesti MaaturismOtsi lehelt ettevo\u0303tetU\u0308hingu liikmed"}, {"text_idx": "#000002", "text": "U\u0308histru\u0308kisedMetsa matkarada tutvustavad tru\u0308kisedRanniku matkarada tutvustavad tru\u0308kisedLiivimaa maitsed vo\u0303rgustikku tutvustavad tru\u0308kised"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Sportland Ko\u0303rvemaa Matka- ja Suusakeskus"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Pillapalu ku\u0308la, 74501, Anija vald, Harjumaa"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Tere tulemast Ko\u0303rvemaale! Kui hindad aktiivset puhkust ja armastad puhast Eestimaa loodust, siis oled o\u0303iges kohas. Nii suured kui va\u0308ikesed ku\u0308lalised on oodatud aastaringselt. Mo\u0303nusate kohtumisteni!"}, {"text_idx": "#000009", "text": "Ko\u0303rvemaa Matka- ja Suusakeskus (40 voodikohta)"}, {"text_idx": "#000010", "text": "Matkamaja: I korrusel on suur ruum (TV, DVD-ma\u0308ngija, taustamuusika valmidus) koos ko\u0308o\u0308ginurgaga (kohvimasin, veekeetja, ku\u0308lmkapp ja mikrolaineahi). Lisaks magamistuba koos eestoaga. Magamistoas 4 voodikohta narivoodites, eraldi tualett- ja dus\u030cs\u030ciruum. Eestoas on diivan. II korrusel on 7 magamistuba 21 voodikohaga (4x2ne tuba; 1x3ne tuba; 1x4ne; 1\u00d76ne tuba), dus\u030cs\u030ciruum ja tualett asuvad koridoris.\nSaunamaja: I korrusel asub saun (ei sisaldu majutuse hinnas). II korrusel on 4 magamistuba 11 voodikohaga (2x2ne, 1x3ne,1\u00d74ne tuba). II korrusel on va\u0308ike televiisoriga puhkenurk. Dus\u030cs\u030ciruum ja tualett asuvad koridoris.\nPalkmaja: Majas4 kohta. I korrusel on va\u0308ike ko\u0308o\u0308ginurk, tualett- ja dus\u030cs\u030ciruum, puhkeruum koos lahtika\u0308iva diivaniga. Magamiskohad (madratsitel) asuvad II korrusel."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Viburada - avar harjutusala ja 9 laskmiskohta metsarajal"}, {"text_idx": "#000016", "text": "Ja\u0308gala juga (ko\u0303rgus 8 m) on Eesti jugadest u\u0308ks ko\u0303rgemaid ja veerohkemaid. Langev vesi on aastatuhandete jooksul kulutanud klindiserva, mille tulemusel on tekkinud ligi 300 m pikkune ja 12 - 14 m su\u0308gavune ja\u0308rskude kallastega org. Siit pa\u0308rineb vanim kirjalik teade vesiveskist Eestimaal (13. sajandi algus). Joa vo\u0303imsusest saab parima ettekujutuse kevadise ja su\u0308gisese suurvee ja talviste ja\u0308a\u0308purikate aegu kui tekib massiivne ja\u0308a\u0308sein.\nKeila juga on Eesti suuruselt teine juga, kus vesi langeb 6,1 m ko\u0303rguselt ning on 60-70 m lai. Koos Keila-Joa pargi ja mo\u0303isaga moodustub huvitav ja mitmekesine kompleks."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Ko\u0303rvemaa maastikukaitseala (pindala 12961 ha) asub Ja\u0308gala jo\u0303e u\u0308lemjooksu ning Mustjo\u0303e alamjooksu vahel, ho\u0303lmates suuri asustamata metsa- ja rabamassiive, oose, ja\u0308rvi ning jo\u0303gesid. Ko\u0303rvemaa pakub erakordselt kaunis looduskeskkonnas mitmeku\u0308lgseid vo\u0303imalusi puhkuse ja vabaaja veetmiseks.\nKo\u0303rvemaa su\u0308dames paiknev Aegviidu hakkas arenema 17. sajandil Tallinn - Tartu tee a\u0308a\u0308rde rajatud postijaama u\u0308mber. Vaheldusrikka reljeefiga metsade- ja ja\u0308rvederohkesse paika rajasid aadlikud oma suvilaid. 19. sajandi lo\u0303pul, pa\u0308rast Tallinn - Peterburi raudteeliini rajamist kujunes Aegviidu tallinlaste armastatud va\u0308ljaso\u0303idukohaks, hiljem ka matka- ja suusakeskuseks. Sa\u0308ilinud on algupa\u0308rased, rohke puitdekooriga jaamahooned ja veetorn."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Du\u0308namu\u0308nde tsistertslastele kuulunud Padise klooster on La\u0308a\u0308ne-Harjumaa u\u0308ks ta\u0308helepanuva\u0308a\u0308rsemaid kultuurima\u0308lestisi. Klooster pa\u0308rineb 1317. aastast ja selle o\u0303itsenguajal kuulusid kloostri omandusse valdused Lo\u0303una-Soomes (praeguse Helsingi u\u0308mbruses), Porvoos, Sipos ja Pernajas. 1558. Aastal, enne Liivi so\u0303ja algust, vo\u0303eti klooster Ordu valdusse, vennaskond saadeti laiali ja klooster muudeti so\u0303java\u0308ekindluseks. Liivi so\u0303ja ka\u0308igus la\u0308ks klooster u\u0308le rootslastele. 1622. aastal annetas Rootsi kuningas Gustav II Adolf Padise kloostri Riia toomha\u0308rrale Thomas Rammile teenete eest Liivi so\u0303jas ning Rammid elasid kloostri ruumes kuni 18. sajandi lo\u0303puni, mil klooster va\u0308lgust su\u0308u\u0308datuna varemeteks po\u0303les."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Paldiski linn ja Pakri poolsaar"}, {"text_idx": "#000020", "text": "Paldiski on nii Peeter I kui no\u0303ukogude-aegsete militaarrajatiste ehe na\u0308ide. 1715. aastal otsustas Po\u0303hjaso\u0303jas Eesti vallutanud Venemaa tsaar Peeter I rajada siia heade looduslike tingimuste to\u0303ttu so\u0303jasadama ja merekindluse. Algselt Rogerwieki nime kandnud sadam sai 1762. aastal nimeks Baltiiski Port (\u0411\u0430\u043b\u0442\u0438\u0438\u0306\u0441\u043a\u0438\u0438\u0306 \u041f\u043e\u0440\u0442) ehk Balti sadam. 1718. aastal pandi alus 5 bastioniga Peetri Kindlusele (Muula ma\u0308ed), mille vallikraavid on paesse raiutud. Peeter I kavatses ka rajada kindluse juurest kivimuuli Va\u0308ike-Pakrile. Planeeritud muulist valmis 2 m ko\u0303rgune ja 380 m pikkune lo\u0303ik, mille meri on uhtunud ta\u0308napa\u0308eval Muula ma\u0308gedest ha\u0308sti ja\u0308lgitavaks madalikuks.\nPakri poolsaare rannikul kerkib klindija\u0308rsak, iseloomulikud on loopealsed, vo\u0303sastunud puisniidud ja lehtmets. Pakri panga vaateplatvormi juures lo\u0303peb Balti klindi mandriosa. Pakri poolsaart u\u0308mbritseva pankranniku ko\u0303rgeim lo\u0303ik ulatub Pakri neemel 25 meetrini, kus astangu u\u0308lemised kihid on ordoviitsiumi lubjakivid, alumised ordoviitsiumi ja kambriumi liivakivist ning kiltsavist. Pakri pank on Balti klindi u\u0308ks efektsemaid osasid to\u0303ustes vahetult merest. Neeme po\u0303hjatipust laskub Pakri juga."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Rebala muinsuskaitseala on rikkaliku ajaloopa\u0308randiga iidne kultuurmaastik, kus 74 km2 suurusel alal on enam kui 300 arheoloogiama\u0308lestist nooremast kiviajast alates ning mitmeid ku\u0308lasid, mille vanus ulatub paarituhande aasta taha. Rebalas on na\u0308ha iidne po\u0303llumajandusmaastik, muinaspo\u0303llud on umbes 2000 aasta vanused, mille ja\u0308lgi vo\u0303ib leida po\u0303ldude la\u0308heduses paiknenud po\u0303llukivihunnikute ja po\u0303llupeenarde ja\u0308rgi. Muistsetest po\u0303llupeenardest on aegade jooksul kujunenud kiviaiad. Rebala muuseumi ko\u0303rval on na\u0308ha Eesti vanimad ja esinduslikumad kivikirstkalmed, mis on rajatud hilispronksiajal (ca 7 sajandil eKr)."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Eesti suurimal, Tuhala karstialal (188 ha) on esindatud ko\u0303ik tu\u0308u\u0308pilised karstivormid. Karstiala la\u0308biv Tuhala jo\u0303gi voolab A\u0308mmaaugust alates kolme haruna - rohkem kui 6 km ulatuses maa all ning va\u0308ljub Veeto\u0303usme ja Kalda allikatena. Suurvee ajal kaob jo\u0303gi maa alla veel rohkem kui 80 neelukohast. Karstiva\u0308ljal on Eesti pikim, Virulase karstikoobas (otsepikkus 58 m) ja unikaalne No\u0303iakaev, mis suurvee ajal \"keeb\" 100 liitrit vett sekundis ja viis Eesti vo\u0303imsamat energiasammast.\nTuhala karstiala la\u0308bival matkarajal (2,5 km) vo\u0303ib liikuda jalgsi ning mo\u0308o\u0308da teed jalgrattal vo\u0303i autoga. Ekskursioonide liikumine matkarajal toimub koos kohaliku giidiga (vo\u0303tke kontakti Tuhala Looduskeskusega )."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Viimsi Vabao\u0303humuuseum on rajatud ajaloolise Kingu talu maadele. Muuseumi territooriumil on kolm rannatalu: Kingu, Kru\u0308geri ja Silberfeldti. Muuseumis saab ku\u0308lastaja tutvuda randlase eluoluga Kingu talu na\u0308itel ning Silberfeldti kalurimajakesega. Talu maadel paiknevad lisaks ka rekonstrueeritud va\u0308ikesed kalurielamud. Na\u0308ha saab vo\u0303rgukuure, paadivinnu ja vabesid ning kalurite igapa\u0308evato\u0308o\u0308ks vajalikke esemeid. Koos keldri, lautade, vo\u0303rgukuuride ja paadivinnadega kajastab terve kompleks to\u0303epa\u0308raselt rannakaluri muistset elutegevust.\nRannarahva Muuseumis saab ku\u0308lastaja tutvuda randlaste varasema ajalooga \u2013 kiviajast muinasaja loojanguni; muuseumi teisel korrusel on va\u0308lja pandud randlaste ajalugu 19. saj. lo\u0303pust / 20. saj algusest kuni 1940. aastateni. Lisaks on muuseumis mitmeid rannarahva ajalugu tutvustavaid ajutisi na\u0308itusi."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Viinistu on enam kui 600-aasta vanune va\u0308ike kaluriku\u0308la. Pa\u0308rast kolhoosiaegse kalato\u0308o\u0308stuse hoonetekompleksi renoveerimist sai Viinistu ku\u0308la omale kunstimuuseumi (), kus asub Viinistul su\u0308ndinud Jaan Manitski kunstikogu. Endise kalato\u0308o\u0308stuse veemahutitest u\u0308mberehitatud na\u0308itusesaalides saab nautida sadade eesti kunstnike loomingut la\u0308bi aegade, nii baltisaksa kui Tartus tegutsenud Pallase koolkonna kunstnike to\u0308o\u0308dest kaasaegse Eesti kunstini."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Eesti toidu- ja joogitootjate andmebaasiga liitumine"}]