[{"text_idx": "#000002", "text": "XX sajandi va\u0308a\u0308rtuslik arhitektuur. Vahekokkuvo\u0303te"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Miks linnahall on muinsuskaitse all, aga rahvusraamatukogu ei ole? Kas kunagiste kolhooside varemed ja Mustama\u0308e vo\u0303etakse kaitse alla? Neid ku\u0308simusi kuuleb muinsuskaitsja ikka ja ja\u0308lle, kui tuleb juttu uuemast pa\u0308randist. Tahetakse teada, millistest kaalutlustest valiku tegemisel la\u0308htutakse. Kuna viimastel aastatel on XX sajandi arhitektuuri uurimisel ja kaitsel aktiivsed oldud, on aeg teha vahekokkuvo\u0303te. Pealegi ei ole muinsuskaitse valdkonnas selgitused selle kohta, kuidas otsused su\u0308nnivad, kunagi liiast."}, {"text_idx": "#000004", "text": "2016. aastal vo\u0303eti riikliku kaitse alla kokku 30 uut ma\u0308lestist: 22 laeva\u00advrakki, u\u0308ks ikonostaas ja seitse hoonet. Nimekirjast kutsutati kaks hoonet. Need seitse maja tunnistati ma\u0308lestiseks XX sajandi arhitektuuri uurimisprojekti tulemusel. Uuringu ka\u0308igus analu\u0308u\u0308siti mo\u0308o\u0308dunud sajandi (ta\u0308psemalt ajavahemiku 1870\u20131991) arhitektuur po\u0303hjalikult la\u0308bi ning leiti vo\u0303rdleva analu\u0308u\u0308si teel objektid, mis iseloomustavad XX sajandi ehituskunsti kas arhitektuuristiili, hoone tu\u0308poloogia, ajaloolise ta\u0308htsuse vms poolest. La\u0308hiaastate eesma\u0308rk on selle projekti raames tehtud ettepanekute alusel lisada need objektid ma\u0308lestiste nimekirja."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Va\u0308ljavalitud. Rohkem kui 3000 objekti seast valiti uuringu ka\u0308igus va\u0308lja 114 ehitist. Praeguseks on neist kaitse alla jo\u0303utud vo\u0303tta u\u0308ksteist, aga juba needki, alates tsaariaegsest Kulla leerimajast (ehitatud 1902) Mulgimaal kuni praegu ko\u0303ige noorema ma\u0308lestise Paide kultuurimajani (1987), annavad la\u0308bilo\u0303ike tervest sajandist. Kohe-kohe on nimekirja lisandumas kolm raudteejaama: Tapa, Narva ja Valga oma. Kui Tapa raudteejaam on uuringu ko\u0303ige varasemast ku\u0308mnendist (1870), siis Narva ja Valga oma on suurejoonelised stalinistlikud jaamahooned."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Ettepanekute hulgas on ka Kunda kirik (1928). Vo\u0303iks arvata, et kirikuarhitektuurile on juba varem ring peale tehtud ja u\u0308llatusi enam ei tule, aga ikka leidub va\u0308ga va\u0308a\u0308rtuslikke, erandlikke ja sa\u0308ilitamisva\u0308a\u0308rseid pu\u0308hakodasid, mis ei ole kaitse all. Kunda kiriku sisustus on suures osas kunstima\u0308lestistena kaitstud, kuid hoone ise ei ole. Arhitekt Ernst Gustav Ku\u0308hnerti kavandatud kirik on 1920. aastate traditsionalismi ilmekas na\u0308ide. Seda stiili esindavaist kirikuist oli seni kaitse alla vo\u0303etud ainult u\u0308ks, mis seisab Tallinnas Mere puiesteel, kuigi kirikuid ehitati 1920. ja 1930. aastate Eestis tublisti u\u0308le saja."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Va\u0308ga iseloomulik oma ajale on \u201eObjekt 88\u201c ehk Laitse raadiojaam (1947\u20131950). See oli oluline sideobjekt, mis kavandati NSVLi sideministeeriumi projekteerimisosakonnas ja aparatuur (kesklainesaatja) saadi Ungarist reparatsioonivarana. Ta\u0308iesti tehnilisele funktsioonile anti pidulik klassitsistliku kujundusega vorm: raudbetoonist karkassi u\u0308mbritsevad paekivist su\u0308mmeetrilised fassaadid."}, {"text_idx": "#000008", "text": "No\u0303ukogudeaegset arhitektuuri on ettepanekute hulgas omajagu. See on mo\u0303istetav, sest vo\u0303rreldes tsaari- ja vabariigiajaga on seda ma\u0308lestiste nimekirjas seni va\u0308ga va\u0308he. Tartu linnas na\u0308iteks ei ole seni u\u0308htegi no\u0303ukogudeaegset hoonet kaitse va\u0308a\u0308riliseks peetud. See viga on kavas peagi parandada Tartu u\u0308likooli raamatukoguga (1976\u20131982)."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Monument eluajal. Noorema pa\u0308randi hulgas on huvitava tahuna ka siiani tegutsevate arhitektide-sisearhitektide loomingut, autoriteks Toomas Rein, Irina Raud ja Mait Summatavet, kui nimetada mo\u0303nda. Ko\u0303ik nad on olnud oma loomingu kaitse alla vo\u0303tmise protsessis osalised ja asjasse positiivselt suhtunud."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Toomas Reinu isikupa\u0308rasest loomingust on praeguseks kaitse all Viljandi tuleto\u0303rjehoone ja Rapla KEKi haldushoone. Ettevalmistamisel on veel u\u0308ks, Linda kolhoosi keskus Vo\u0303rumaal. Rapla KEK on no\u0303ukogude perioodi u\u0308ks ma\u0308rgilisemaid maju, kuid kahjuks on see ka ainus, mille ma\u0308lestiseks tunnistamisega kaasneb kohtuvaidlus. Vaidlus ei seisne mitte selles, kas hoone on kultuuriva\u0308a\u0308rtuslik, vaid selles, kas ma\u0308lestise staatusega kaasnevad piirangud on konkreetse maja puhul sobivas proportsioonis erahuviga. Esimese astme kohtuotsus ja\u0308ttis ma\u0308lestiseks tunnistamise jo\u0303usse. Teise astme kohtuotsus peaks selguma selle artikli ilmumise ajaks. See on oluline vaidlus ja na\u0308itab veel kord, kui paljusid aspekte tuleb muinsuskaitse valdkonnas kaaluda."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Ideaalid ja eelarvamused. U\u0308ks eelarvamus, mida no\u0303ukogude aja arhitektuurist ra\u0308a\u0308kides ikka ja ja\u0308lle kohtab, on ku\u0308simus, kas kolhoosikeskused vo\u0303etakse to\u0303esti kaitse alla. Arhitektuuriajaloolasele ei ole \u201ekolhoosimaastik\u201c so\u0303imuso\u0303na. Ta\u0308nu kolhooside jo\u0303ukusele ja ambitsioonile su\u0308ndisid 1960. ja 1970. aastatel mitmed arhitektuuriuuendused. Suurmajandite su\u0308dameks ja jo\u0303ukuse va\u0308ljundiks said kontorid-klubid, mille projekteerisid tollased tipparhitektid. 1970. aastatel hakati kolhoosides ka ajaloolist arhitektuuri restaureerima. Kahjuks on paljud omaaegsetest tippteostest ha\u0308vinud vo\u0303i ha\u0308vimas. U\u0308ks va\u0308heseid, mida aeg on va\u0308hemalt va\u0308ljast sa\u0308a\u0308stnud, ongi Linda kolhoosi keskusehoone. Kui arvestada kolhoosiarhitektuuri hulka ka majandite ehituskontorid, mis on sisuliselt bu\u0308roohooned, saame veel mo\u0303ne kandidaadi."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Huvitaval kombel on stalinistlik arhitektuur kultuuripa\u0308randi seisukohast rehabiliteeritud ja raskusi on hoopis 1980. aastate arhitektuuri retseptsiooniga. 1980ndate maju on praeguseks muinsuskaitse all neli: Tallinna linnahall juba varasemast, uutena Paide kultuurimaja, Ugala teater ja Kuressaare bussijaam. Kultuuriministeerium ja muinsuskaitseamet on selle projekti kohta aktiivselt infot avaldanud ja tagasiside na\u0308itab, et kui va\u0308ikese ruuduga akendega puitkoolimaja ma\u0308lestiseks mo\u0303tlemine oli lihtne ja populaarne, siis na\u0308iteks Paide kultuurimaja kaitse alla vo\u0303tmine on paljudele mo\u0303istetamatu."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Ideaalis annab ma\u0308lestiste nimekiri u\u0308levaate meie rahvuslikust rikkusest. See on mo\u0308o\u0308da Eestit paiknev va\u0308a\u0308rtuslike asjade fu\u0308u\u0308siline arhiiv, kui soovite. Selleks et jo\u0303uda po\u0303hjalikult la\u0308bi kaalutud esindusnimekirjani, peab see sisaldama parimaid na\u0308iteid ka Eesti uuemast arhitektuurist. Tundub, et seda on alles va\u0308ga palju ja kiiret pole kuhugi. Tegelikult on hoonete u\u0308mberehitamise tsu\u0308kkel u\u0308ha lu\u0308hem. Lisame siia olematu regionaalarengu ja soovi vabaneda ko\u0303igest no\u0303ukogudeaegsest ning saamegi tulemuseks olukorra, kus mo\u0308o\u0308dunud sajandi iseloomulikke hoonetu\u0308u\u0308pe nagu kolhoosikeskus, saunsuvila vo\u0303i valuutapood vo\u0303ib autentsel kujul leida pigem raamatust vo\u0303i arhiivist."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Kulla leerimaja, 1902. Ajalooline leerimaja, Viljandimaale iseloomulik historitsistlik tellisarhitektuur, leeri- ja koolimajana oluline piirkonna kultuuriloos."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Loksa bussjaam, arvatav arhitekt Elmar Lohk, 1939. Eesti esimene bussijaamaks ehitatud hoone, ainus enne Teist maailmaso\u0303da ehitatud bussijaam, ainulaadne art de\u0301co ja funktsionalismi mo\u0303judega arhitektuur."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Tudulinna hu\u0308droelektrijaam, 1950. Terviklik kompleks koos tammi ja jalaka\u0308ijate sillaga, ta\u0308idab algset funktsiooni. Ehitatud 1940. aastatel lo\u0308o\u0308kto\u0308o\u0308 korras, kajastab maapiirkondade elektrifitseerimise protsessi ja selle ta\u0308htsust no\u0303ukogude perioodil."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Ka\u0308a\u0308riku spordibaasi toitlustus- ja o\u0303ppehoone, Peeter Tarvas, Uno To\u0308lpus, 1962. 1960. aastatel levinud Po\u0303hjamaade-mo\u0303julise pehme modernismi ha\u0308sti sa\u0308ilinud na\u0308ide. Nimetatud arhitektide loomingu paremaid esindajaid, omas ajas va\u0308ga moodne treeningukeskus."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Paide kultuurimaja, Hans Ko\u0303ll, 1987. Terviklikult sa\u0308ilinud maht ja va\u0308lisilme, sa\u0308ilinud on ka postmodernistlikus stiilis sisekujundus."}]