[{"text_idx": "#000000", "text": "Tartus ka\u0308ib vilgas ehitamine. Suvel oli pool linna u\u0308les kaevatud, nii et su\u0308gise hakul sai paljudes kohtades ro\u0303o\u0303mustada vastse asfaltkatte u\u0308le. Kraanad on pu\u0308sti ning ja\u0308rjest valmib uusi maju. Selle ko\u0303rval ka renoveeritakse. Pikemat aega oli ehitustandriks Pauluse kirik. 12. ja 13. september olid ta\u0308htsad pa\u0308evad, mil toimusid nii renoveeritud kiriku kui ka sinna ehitatud uue oreli avakontserdid."}, {"text_idx": "#000001", "text": "Pauluse kirik kui arhitektuuri meistriteos"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Tartu Pauluse kirik on Eestis 20. sajandil ehitatud kirikutest ko\u0303ige suurejoonelisem, koos koguduse to\u0308o\u0308ks mo\u0303eldud tiibhoonega on tegu va\u0308ga kauni arhitektuuriansambliga. Kiriku projekteeris soome arhitekt Eliel Saarinen (1873\u20131950) ja seda ehitati aastatel 1915\u20131917. Nimetatud maailmakuulsa arhitekti loomingus on Tartu Pauluse kirik silmapaistval kohal, kuna see on terves maailmas ainuke Saarineni Soome-perioodil, see on enne Teise maailmaso\u0303ja lo\u0303ppu (so\u0303ja ja\u0308rel siirdus Saarinen Ameerikasse) ehitatud ta\u0308naseni sa\u0308ilinud kirik. Seeto\u0303ttu on see kirik oluline nii Eesti kui ka Soome arhitektuuriloos, olles ainus juugendstiili tunnustega kirik Eestis ja ainus Saarineni projekteeritud kirik terves Euroopas. (Eestis on Saarineni loomingust veel hoone Tallinnas Pa\u0308rnu mnt 10 ning Lutheri vabriku rahvamaja, Helsingit kaunistavad rahvusmuuseumi ja raudteejaama uhked hooned)."}, {"text_idx": "#000003", "text": "25. augustil 1944 po\u0303les Pauluse kirik varemeiks. O\u0303nneks seda hoonet ei o\u0303hitud, nagu plaaniti, vaid taastati, kuid muudetult \u2013 kirikusaal poolitati vaheseinaga, teist poolt kasutati ruumipuuduses vaevleva Eesti Rahva Muuseumi hoidlana. Jumalateenistusi sai kirikus pidama hakata alates 1966. aastast."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Kui eelmisel ku\u0308mnendil muuseumid (seal asus ka spordimuuseum) kirikust va\u0308lja kolisid, sai hakata mo\u0303tlema hoone renoveerimisele. Pauluse kiriku taastamise arhitektuurikonkursi vo\u0303itjad kuulutati va\u0308lja 2006. aasta detsembris ning need osutusid sarnaselt arhitektiga samuti soomlasteks: Kari Ja\u0308rvinen, Merja Nieminen ja Markku Nors. Kiriku taastamisel peeti silmas, et tegu on pu\u0308hakojaga, sealjuures 20. sajandi arhitektuurima\u0308lestise ja Eliel Saarineni suurteosega ning samal ajal ka kontserdisaaliga. Maha lo\u0303huti kiriku saali poolitanud vahesein. Lisaks ehitati senini teostamata, kuid Saarineni projektis plaanitud kujuga katus, moodsad raudbetoonro\u0303dud ja mosaiikbetoonpo\u0303rand. Renoveeriti kellatorn, tornikiiver ja va\u0308listrepid; korrastati telliskividest va\u0308lisfassaad ning keldrisse ehitati kru\u0308pt. Ko\u0303igeks selleks kulus ligi 13 miljonit eurot. Nu\u0308u\u0308d on 900-ruutmeetrises kirikusaalis tuhat istekohta. Renoveeritud hoone ei ole lihtsalt a\u0308a\u0308rmiselt kaunis nii seest kui va\u0308ljast, vaid sellest saab loodetavasti ka uus ja va\u0308ga esinduslik ning hoolega kasutatav kontserdisaal. Kui arvestada purustusi, mis Tartu Teises maailmaso\u0303jas sai, siis on iga sa\u0308ilinud ja korda tehtud hoone suur kingitus."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Uue kuue saanud kirik taaspu\u0308hitseti pidulikult 12. septembri hommikusel jumalateenistusel. O\u0303htusel kontserdil tuli ettekandele Rudolf Tobiase oratoorium \u201cJoonase la\u0308hetamine\u201d. \u201cLava\u201d mahutas segakoori (segakoor Latvija) ja ERSO, Estonia poistekoor (oratooriumi lastekoor) ning Voces Musicales (chorus mysticus) olid ku\u0308lgro\u0303dudel nendega samal joonel. Solistid olid Susanne Bernhard (sopran, Saksamaa), Annely Peebo (metsosopran), Dominik Wortig (tenor, Saksamaa), Ain Anger (bass), Johann Tilli (bass, Soome), orelil ma\u0308ngis Piret Aidulo. Ettekannet dirigeeris Arvo Volmer. Suures osas sama koosseis esitas teost suvel Saksamaal Leipzigis, siis oli dirigendipuldis Neeme Ja\u0308rvi. Kontsert la\u0308ks ootuspa\u0308raselt ta\u0308issaalile ning oli va\u0308ga o\u0303nnestunud, u\u0308htlasest ja kaunite ha\u0308a\u0308ltega solistide ansamblist, kaunita\u0308mbrilisest Latvijast ja o\u0303hulisest Vocesest alustades ning entusiastlikult musitseerinud orkestriga lo\u0303petades. Tundus, et Volmer oli oma suure kogemuste pagasi, erksuse, energilisuse ja samal ajal paindlikkusega meie dirigentidest praegu parim valik seda hoogsalt voogavat suurteost ohjama ja suunama."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Uue saali puhul on alati huvitav aspekt ka akustika. Selle kiriku ruum ei ole piklik, kuid ka mitte ruudukujuline, vaid sopiline ning suurte ro\u0303dudega, mis ulatuvad pa\u0308ris kaugele po\u0303randal istujate kohale. Kahtlustasin, et need vo\u0303ivad hakata muusikat \u201ckatma\u201d, sestap lipsasin keskro\u0303dule. Seal esireas oli kogu seda Tobiase vo\u0303imsat helivoogu va\u0308ga hea kuulata \u2013 ko\u0303ik oli selge ja eriliselt \u201cla\u0308hedal\u201d, nagu u\u0308heski kontserdisaalis ei olegi vist kogenud. Samas ei lo\u0308o\u0308nud suur koosseis minu meelest saali ka \u201clo\u0303hki\u201d. Ja\u0308in oma kohaga va\u0308ga rahule. Oli selline tunne, nagu kuulaks klapid peas ja volu\u0308u\u0308m po\u0303hjas, nii et mitte midagi enam minu kui kuulaja ja muusika vahele ei mahu. Akustikat kiitsid ka ko\u0303ik teised ro\u0303dudel istunud, kellelt arvamust ku\u0308sisin, po\u0303randal olnute mulje nii vo\u0303imas ei olnud."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Pille Taniloo: \u201cMina istusin paremal ro\u0303dul esimeses reas, kohe Voces Musicalese ko\u0303rval. Mulle kostis va\u0308ga ha\u0308sti, La\u0308ti koor oli va\u0308ga hea, u\u0308htlane. Orkester kostis ka ha\u0308sti, kuna olin na\u0308oga dirigendi poole, ei la\u0308inud u\u0308kski nu\u0308anss kaduma. Solistid olid ku\u0308ll minu poole seljaga, nii et nad ja\u0308id va\u0308heke orkestri varju (taha), aga o\u0303ige veidike. Suurepa\u0308rased muljed!\u201d"}, {"text_idx": "#000008", "text": "Joosep Sang: \u201cParemal ku\u0308lgro\u0303dul viimases reas mo\u0303jus akustika lausa imeliselt. Solistide ha\u0308a\u0308l peegeldus nii, et tahtmatult hakkasin otsima kuhugile peidetud ko\u0303lareid. Orkester ja koor ko\u0303lasid ootuspa\u0308rasemalt, aga siiski va\u0308ga ha\u0308sti. Usun, et mulje so\u0303ltub palju sellest, kus kuulaja istub. Selles, et akustika on hea ja kontserdipaik suurepa\u0308rane, pole kahtlust.\u201d"}, {"text_idx": "#000011", "text": "Ma\u0308rt-Matis Lill (po\u0303randal keskel): \u201cPauluse kirikus oli va\u0308ga o\u0303dus ja meeldiv. See on kindlasti parem kui Vanemuise kontserdisaal, aga minu arvates ja\u0308i see ruum selle teose jaoks natuke va\u0308ikeseks. Ma arvan, et Jaani kirik oleks akustiliselt parem olnud. Ma u\u0308tleksin veel, et see teos vajab lihtsalt fu\u0308u\u0308siliselt rohkem ruumi ja o\u0303hku. Aga muidu ja\u0308ttis kirik va\u0308ga hea ja mo\u0303nusa mulje. Ma arvan, et Tartu/Eesti on saanud juurde va\u0308ga hea suuremate kammerkoosseisude/va\u0308ikese orkestri saali. Esitusega ja\u0308in va\u0308ga rahule.\u201d"}, {"text_idx": "#000012", "text": "Kristjan Hallik (po\u0303randal keskel): \u201cNii suure koosseisu ja puupu\u0308sti ta\u0308is kiriku puhul ei saa kindlasti akustikast pa\u0308ris adekvaatset pilti. Aga u\u0308ldiselt tundus huvitav ja kindlasti kutsub ja\u0308rgmisi kontserte kuulama. Orkester istus ta\u0308pselt kupli all ja sellest to\u0303ena\u0308oliselt ka teatud kumin. Kuulsin ka arvamust, et pa\u0308ris tagant oli hea kuulata.\u201d"}, {"text_idx": "#000013", "text": "Mart Jaanson (po\u0303randal ro\u0303du all): \u201cOlukorras, kus kirikusaal oli rahvast ta\u0308is, polnud sellist kirikusaalile omast ja\u0308relkaja, nagu ootasin. Mo\u0303nes mo\u0303ttes on see hea, sest sobib polu\u0308foonilise barokkmuusika (nt J. S. Bachi) esitamiseks. Romantilise suurvormi puhul aga oleksin oodanud veidi suuremat akustilist mo\u0303ju. Tuli meelde ettekanne paar aastat tagasi Vanemuise kontserdisaalis, kus istusin lava la\u0308hedal ja olin kuidagi enam akustikast haaratud. Samas kostis kirikus ko\u0303ik va\u0308ga selgelt. Chorus mysticus\u2019t oleks isegi rohkem soovinud, aga see ju peabki nagu \u201cnurga tagant\u201d ko\u0303lama. Kokkuvo\u0303ttes tundus saali akustika sealt, kus mina istusin, asjalik ja selge, aga mitte lo\u0308o\u0308v.\u201d"}, {"text_idx": "#000015", "text": "Estonia Selts, Estonia teater ja inimma\u0308lu"}]