[{"text_idx": "#000005", "text": "Kas munade so\u0308o\u0308mist peaks piirama?"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Ko\u0303rge kolesteroolisisalduse to\u0303ttu on munad po\u0303lu all olnud. 100 g munades on kolesterooli 360 mg, u\u0308hes kanamunas umbes poole va\u0308hem \u2013 keskmiselt 186 mg (munakollases). Nii Ameerika Su\u0308dameassotsiatsiooni kui ka Eesti riiklike toitumissoovituste kohaselt ei tohiks pa\u0308evas toiduga saada rohkem kui 300 mg kolesterooli. Kuna muna on kolesteroolirikas toiduaine, tekib o\u0303igustatud ku\u0308simus, kas muna on u\u0308ldse kasulik tarbida."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Ilmselt on enamik inimesi kuulnud soovitust, et igapa\u0308evases toiduvalikus peaksid olema esindatud piltlikult o\u0308eldes ko\u0303ik vikerkaareva\u0308rvid \u2013 see aitab meie kehal saada erinevaid fu\u0308totoitaineid. Lisaks sellele kindlustavad need va\u0308rvikirevad toiduained meid ka ha\u0308davajalike vitamiinide ning mineraalainetega ning su\u0308dame tervisele nii oluliste kiudainetega. Vaatlemegi la\u0308hemalt, missugused fu\u0308totoitained just su\u0308dame-veresoonkonna tervist toetavad, ning ka seda, missugustest toiduainetest me neid ko\u0303ige ohtramalt saame."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Oksu\u0308datiivse stressi ja antioksu\u0308dantidega on meie organism pidevalt seotud \u2013 oksu\u0308datiivne stress tekib ja normaalselt see likvideeritakse antioksu\u0308dantse kaitsesu\u0308steemi poolt igal ajahetkel meie kehas. Me pu\u0308u\u0308ame tervislikult toituda ja liikuda, mitte suitsetada ja alkoholiga liialdada, et organismis tekkiv oksu\u0308datiivne stress oleks vo\u0303imalikult madal, me hoolitseme selle eest, et toidus oleks piisavalt antioksu\u0308dantseid u\u0308hendeid tekkiva stressi likvideerimiseks. Oleks hea, kui suudaksime oksu\u0308datiivse stressi protsessidest paremini aru saada ja neid teadmisi ka kasutada."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Inimese seedetrakt on koduks tohutule hulgale erinevatele mikroobidele. Mao-sooletrakti asustab umbkaudu 10^14 bakterit, mis ta\u0308hendab, et mikroobe, keda me endaga kaasas kanname, on meie kehas arvukamalt kui meie endi keharakke. Nii on pikka aega va\u0308itnud enamus allikaid. Kui aga inimese rakkude hulka arvata ka tuumata rakud (eru\u0308trotsu\u0308u\u0308did), siis on arvutatud, et bakterite ja inimese rakkude suhe on ligikaudu vo\u0303rdne. Igal juhul aga on neil mikroobidest \u201eallu\u0308u\u0308rnikel\u201c meie keharakkudega eluaegne ja kahesuunaline su\u0308mbioosne ehk vastastikku kasulik kooseluline suhe."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Toit kui va\u0308hi ennetaja, toit kui va\u0308hist paranemise toetaja"}, {"text_idx": "#000012", "text": "Va\u0308hk. Ilmselt u\u0308ks kardetumaid haigusi ta\u0308napa\u0308eva maailmas. Pole to\u0303ena\u0308oliselt inimest, kes ei teaks kedagi, kelle organismi see haigus u\u0308hel vo\u0303i teisel viisil tabanud on. Eestis diagnoositakse igal aastal ligikaudu 8000 uut va\u0308hijuhtu. Tervise Arengu Instituut, Maailma Va\u0308hiuuringute teadusfond ja Ameerika Va\u0308hiuuringute Instituut on o\u0308elnud, et 30-40% va\u0308hijuhtumitest on seotud inimeste terviseka\u0308itumisega ja neid saaks to\u0303husa ennetusto\u0308o\u0308ga (dieet, fu\u0308u\u0308siline aktiivsus ja normaalne kehakaal) va\u0308ltida."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Reumatoidartriit (RA) on po\u0303letikuline haigus, mille korral haigestuvad va\u0308ikesed liigesed ning vahel lisaks ka siseorganid. Haigusest vo\u0303ivad olla mo\u0303jutatud ka liigeste la\u0308hedased koed, nt limapaunad, ko\u0303o\u0303lustuped, lihased. RA on autoimmuunhaigus, mille korral immuunsu\u0308steemi rakud, mis peaksid kaitsma keha kahjulike \u201esissetungijate\u201c eest, hakkavad ru\u0308ndama keha enda rakke ja kudesid. Tegemist on kroonilise haigusega, mis kulgeb laineliselt, a\u0308genemiste ja vaibumistega, ning seda ei saa va\u0308lja ravida."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Erinevate toiduainete tervendava mo\u0303ju u\u0308le vo\u0303ib vaielda ja tavaliselt ja\u0308a\u0308daksegi vaidlema, sest iga u\u0308ksiku toiduaine toime so\u0303ltub ju alati u\u0308ldisest taustmenu\u0308u\u0308st. Kui ebatervislikku menu\u0308u\u0308d rikastada u\u0308heainsa tervisliku toiduainega, vo\u0303ib ka see su\u0308dame-veresoonkonnale ha\u0308sti mo\u0303juda, kuid kogu menu\u0308u\u0308d muutes saame tunduvalt paremad tulemused."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Meeleolu ja toitumine ning oomega-3 rasvhapped"}, {"text_idx": "#000016", "text": "Kas depressiooni ehk meeleolulanguse seos toiduga on ka teadusuuringute po\u0303hjal kinnitust leidnud? Uuringuid, mis hindavad u\u0308ldise toiduvaliku mo\u0303ju meeleolule, on kahjuks va\u0308he. Na\u0308iteks avaldati 2014. aastal uuring, kus vaadeldi aasta jooksul inimeste menu\u0308u\u0308sid koos nende meeleolu hindamisega. Leiti, et ebatervisikuma toitumismustriga inimestel oli depressioonirisk ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rselt suurem, sellest la\u0308htudes ro\u0303hutab uuring tervisliku toitumise ta\u0308htsust depressiooni va\u0308ltimisel."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Ta\u0308napa\u0308eva elutarkus seostab so\u0303na kolesterool negatiivse mo\u0303juga tervisele ja tihti portreteeritakse kolesterooli kui pahandusetegijat. Oleks nagu parem, kui teda toiduga ei saaks ja kui organism su\u0308nteesiks va\u0308hem. Tegelikult on kolesterool vahane, rasvataoline aine, millel on organismis ta\u0308ita mitmeid va\u0308ga olulisi u\u0308lesandeid."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Kolesteroolil on ta\u0308htis roll rakumebraanide optimaalse ja\u0308ikuse sa\u0308ilitamisel. Membraan peab olema piisavalt viskoosne ja la\u0308bilaskev, et vo\u0303imaldada rakule toitainete la\u0308bipa\u0308a\u0308su, kuid samas piisavalt ja\u0308ik, et rakku kaitsta. Kolesterool va\u0308ldib rakumembraanide muutumist liiga viskoosseks ja la\u0308bilaskvaks, kindlustades sel viisil nende terviklikkuse."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Terved ja ilusad juuksed on ma\u0308rk heast tervisest ja juuste o\u0303igest hooldusest. Kui juuste kvaliteedis vo\u0303i hulgas hakkavad toimuma muutused, kui juuksed ei ole enam endised, viitab see muutustele vo\u0303i tasakaalutusele organismis: kas pole juuksed saanud piisavalt toitaineid, keha laastab haigus, puudub sisemine rahulolu vo\u0303i on tegemist liigse stressiga. Juuksed ra\u0308a\u0308givad meile, kas kehas on ko\u0303ik korras. Nad peegeldavad inimese sisemaailma, ning kui juustega on midagi lahti, ei saa sellele sageli leida u\u0308hte kindlat po\u0303hjust, vaid arvestama peab terve po\u0303hjuste ahelaga."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Uudiskirjast leiad infot meie tulevaste koolituste ja tegemiste kohta ning uudiseid toitumisteraapia valdkonnast."}]