[{"text_idx": "#000000", "text": "Sa haara kinni No\u0303ukogude Eesti gruuvist"}, {"text_idx": "#000001", "text": "No\u0303ukogude ajal sai eesti muusikamaastik tunda nii piitsa kui ka pra\u0308a\u0308nikut. Samal ajal kui rokile ja pungile vibutati na\u0308ppu, tantsiti esimestes diskoteekides funk-muusika ja disko saatel, seda nii Moskva ettekirjutustest la\u0308htuvalt kui ka nende kiuste."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Mida paremini tunned reegleid, seda edukam oled ma\u0308ngus. Kui ma\u0308ng ei ka\u0308i peaauhinna, vaid ma\u0308nguilu nimel, kiputakse reegleid nihutama, et ma\u0308ng saaks ja\u0308tkuda. Koos so\u0303prade ja kaasmo\u0303tlejatega asustatakse vabadusesaareke keset ha\u0308damerd. Tundub, et sellist mo\u0303tteviisi harrastasid mitmed No\u0303ukogude Eesti heliloojad, kultuurikorraldajad ja artistid. Riskiti ko\u0303ige ta\u0308htsamaga, panuseks isiklikud va\u0308a\u0308rtused ja nii enda kui ka la\u0308hedaste vabadus, astuti julgeid samme, et korraldada dz\u030ca\u0308ssi- ja rokifestivale ning po\u0303randaaluseid diskosid. Riikliku tarifitseerimiskomisjoni kiuste leiti muusika salvestamiseks vo\u0303imalusi o\u0308o\u0308siti. Eesti Raadios olevat olnud keegi lahkem ta\u0308di, aeg pandi kinni, helirez\u030cisso\u0308o\u0308rile maksti mustalt ja nii sai eesti funk-, disko- ja popmuusika u\u0308he teenekaima helilooja Mikk Targo so\u0303nul linti 90% 70ndate ba\u0308ndimuusikast. Vestlustest ja\u0308a\u0308b siiski ko\u0303lama, et pribaltika (La\u0308a\u0308nemere-a\u0308a\u0308rne \u2013 toim.) Eesti oli justkui na\u0308idisva\u0308lismaa, kus oli natuke rohkem lubatud."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Funk-muusika su\u0308nd ja\u0308a\u0308b 60ndate lo\u0303ppu, samasse aega, kui USAs puhkesid mustanahaliste vastu toime pandud va\u0308givallast tingitud u\u0308lesto\u0303usud. Pa\u0308rast Martin Luther Kingi ja Malcolm Xi tapmist sai mustanahaliste visiooni esindajaks James Brown, kes vo\u0303ttis enda missiooniks suunata viha ja enesekehtestamisvajadus kultuuri. Funk mitte ei imbunud 70ndatel ainult muusikasse, vaid omandas laiema ta\u0308henduse nii moe- ja elustiili kui ka poliitilise jo\u0303una. Protesti ja vaenu o\u0303hutamise asemel asetati ro\u0303hk vabadusvo\u0303itlusele muusika ja kuulaja, ba\u0308ndi ja publiku, pillima\u0308ngu ja tantsu u\u0308heks saamise kaudu. Soul ei ko\u0303netanud enam mustanahalisi, kuna see oli nende jaoks liiga populariseeritud, a\u0308raleierdatud ja valgetele suunatud. Uue suuna tekkes ma\u0308ngis rolli ka dz\u030ca\u0308ssi keerustumine, s.o toore, improvisatoorse ja higise keldrija\u0308mmi po\u0303nevuse hu\u0308lgamine matemaatilise ta\u0308psuse kasuks. Va\u0308hem poliitilise, ent sellegipoolest ta\u0308henduslikuna jo\u0303udis see muusika ka No\u0303ukogude Eestisse."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Funk\u2019i algeid leidus siingi varakult levima hakanud dz\u030ca\u0308ssipisikus, mille ilmekaim avaldus oli Uno Naissoo algatatud Tallinna dz\u030ca\u0308ssifestival (1949\u20131967). Tallinn vo\u0303itis endale NSVLi dz\u030ca\u0308ssipealinna tiitli. U\u0308le liidu tuntuks saanud u\u0308ritus leidis oma lo\u0303pu, kui esinema toodi USA ba\u0308nd Charles Lloyd Quartet. Lubatud esinejate kinnitused ning regulatsioonid lavalise ka\u0308itumise, esinemise sisu ja va\u0308limuse kohta tulid Moskvast. Sealt ei olnud aga keegi luba ku\u0308sinud ja kui toonane nomenklatuur sai asjast haisu ninna, hakati kartma la\u0308a\u0308nemaailma mo\u0303ju. Ra\u0308a\u0308gitakse, et ba\u0308ndiliikmed ma\u0308ngisid Hirve pargis korvpalli ja veetsid neli pa\u0308eva otsust oodates. Organisatoorse poole eest vastutanud Heinrich Schultz on hiljem arvanud, et kinnitus saabus, kuna kardeti ja\u0308tta muljet, et mustanahalisi diskrimineeritakse. Hulljulgeks peetud Schultz oli dz\u030ca\u0308ssilaeva tu\u0308u\u0308rimees, kirjavahetuse ja dokumentatsiooni eest hoolitseja. Aastatel 1961\u20131967 kandis ta ta\u0308itevkomitee kultuuriosakonna juhataja mu\u0308tsi ja andis Valter Ojaka\u0308a\u0308ru so\u0303nul allkirju projektidele, mida keegi teine poleks julgenud kinnitada. Temast saigi peasu\u0308u\u0308dlane, kes tagandati positsioonilt ning keda ei lubatud enam ko\u0303rgema otsustaja rolli vo\u0303tta. Aasta pa\u0308rast Charles Lloydi esinemist Tallinnas toimus Ts\u030cehhis kurikuulus Praha kevad, mille ja\u0308rel muutus kontroll idablokis karmimaks ja stagnatsiooni juured veelgi tugevamaks."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Kui dz\u030ca\u0308ssiaktivisid sattusid ko\u0303rgendatud ta\u0308helepanu alla ja rokkmuusikat tauniti algusest peale, siis funk\u2019i, souli ja disko ilminguid pigem tervitati. Annaalides me tegelikult neid z\u030canrima\u0308a\u0308ratlusi ei kohta. Seda ko\u0303ike to\u0303lgendati kui estraadi, mis oli NLi soosituim levimuusika vorm. O\u0303itses funk-souli supergrupp Teravik (1974\u20131977). Gunnar Graps po\u0308o\u0308rdus oma Magnetic Bandiga (1976\u20131983) funk-roki suunda. Collage\u2019i (1965\u20131979) loomingus na\u0308eme Aarne Vahuri juhatusel dz\u030ca\u0308ss-funk\u2019i jooni rahvaviiside to\u0308o\u0308tlustes. Need la\u0308bisid ka tolleaegset Apelsini (alates 1974) ja To\u0303nu Aare loomingut. Margus Kiis arutleb kogumikalbumi \u201eGroove of ESSR\u201d saatetekstis selle u\u0308le, miks vo\u0303idi funk-muusika ilminguid pigem isegi soosida:"}, {"text_idx": "#000008", "text": "\u201eFunk vo\u0303imaldas tuua popkultuuri tagasi dz\u030ca\u0308ssi, andis sellele tantsulisuse, samas ja\u0308ttis alles ko\u0303ik peamised dz\u030ca\u0308ssi eripa\u0308rad. Paradoksina soosis funk\u2019i ka no\u0303ukogude vo\u0303im, sest selles na\u0308hti eelko\u0303ige \u201evaevatud\u201d USA mustanahaliste muusikat ning 70ndatel tahtis No\u0303ukogude Liit na\u0308idata ennast kui tagakiusatud mustanahaliste kaitsjat. Seega olid afroameerika popmuusika voolud No\u0303ukogude Liidu silmis \u201ehead\u201d, samas kui \u201evalged\u201d stiilid nagu hard rock ja punk ei olnud oodatud.\u201d"}, {"text_idx": "#000009", "text": "Vabariigis su\u0308ndinuna kujutlen eestlase kultuurilist vastuhakku 70ndatel umbes nagu keedumuna pigistamist la\u0308bi viilutaja. Ehkki teravik la\u0308bistab muna, jo\u0303uab peaaegu kogu maitsev kraam ikka taldrikule. Selline tunne vo\u0303ib ku\u0308ll olla tingitud ka teadmatusest, kui palju on ha\u0308vinenud, kui palju on siiani peidus kuskil Meloodia keelatud lintide riiulitel vo\u0303i kui palju mo\u0308o\u0308ndusi tehti artistlikus na\u0308gemuses. Samas na\u0308eme, kuidas keelatud ba\u0308ndide asemele kerkisid visalt sarnased uute nimedega kooslused. Tekste kirjutati ridade vahele ja u\u0308ritusi korraldati edasi."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Korralduslike va\u0308gitegude alla ka\u0308ivad Elva (1972) ja Viljandi (1976) rokifestivalid, mis olid platvormiks paljudele neil ridadel mainitud tegijatele ja said mo\u0303nele neist ka saatuslikuks. Dz\u030ca\u0308ssipealinna au kaitsti 1974. aastal, kui siia toodi maailmakuulus dz\u030ca\u0308sspianist Oscar Peterson, kes andis Estonia teatrisaalis kolm kontserti ta\u0308ismajale. Kontserti salvestas sarmikas Raivo Tammik, helilooja ja Tallinna dz\u030ca\u0308ssiklubi u\u0308ks looja (1966). Tammik oli erakordselt andekas klaverima\u0308ngija, helilooja ja organiseerija, kes ka\u0308is ka palju Eestist va\u0308ljas. Tema vinu\u0308u\u0308likogu olevat olnud nii suur, et sealt ka\u0308is kursao\u0303de Anne Erm isegi raadio jaoks plaate laenamas. Levisid kahtlused koosto\u0308o\u0308st KGBga. Tammiku endise naise Kristi Tammiku raamatust \u201ePiirilko\u0303ndija tee\u201d ja haruldasest raadiointervjuust aastast 1990 selgub, et KGB to\u0303epoolest survestas teda infot koguma. Taheti, et ta astuks parteisse. Sellest keeldudes fabritseeriti Tammiku vastu kaasus, millega oleks viimase tegevusele piir pandud. Selleks et ja\u0308tkata, pidi ta po\u0303genema. Saksamaale pageti 1975. aastal, kusjuures vahetult enne salvestati veel pala \u201eMa\u0308lestuste teel\u201d, mille instrumentaalsaate kurblik alatoon justkui ennustanuks kodumaa seljataha ja\u0308tmist. Nii Raivo kui ka Kristi nimed ma\u0308a\u0308riti, ehkki ko\u0303iki linte ei ha\u0308vitatud. Paariaks tembeldati ka funk\u2019i-, souli- ja dz\u030ca\u0308ssivo\u0303lur Marju Marynel Kuut, kes lindistas enne Rootsi emigreerumist 1980. aastal u\u0308le 500 loo. Ehkki pa\u0308rast Rootsi pagemist korjati tema plaadid poelettidelt, paigutati lindid arhiivis keelatud sektsiooni ja neid ei ha\u0308vitatud."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Kuigi siinses funk-muusikas puudus konkreetne protestimuusika vaimsus, sillutasid nii artistide kui ka taustajo\u0303udude tegemised omal moel teed vabadusele. Funk\u2019i, souli ja disko populariseerimises ma\u0308ngisid keskset rolli Gulfi ja Sagadi diskod (alates 1976), mida korraldasid Urmas Gulf Pedra ja Marius Sagadi. See ra\u0308ndav peosari oli u\u0308ks esimesi, kus DJd ma\u0308ngisid muusikat tantsuks. Gulf oli ka\u0308imato\u0303mbaja, emcee, mikri taga ja Marius opereeris suurte lintmakkidega tagapool. Poolpo\u0303randaaluste pidude info levis suuso\u0303naliselt. Toimumispaikadeks olid vanalinna keldrid, Sakala klubi ruumid, Sinine Baar, peda saal. Legendaarne administraator Ari Dubin oli uksel, \u201ekarvased\u201d ehk pillimehed said tasuta sisse. Ma\u0308ngis 100% ameerika muusika, kusjuures u\u0308ks viis plaatide saamiseks olid postipakid USAs elavatelt sugulastelt. Merekoolis o\u0303ppis ka mustanahalisi, kes kutsuti peole. Tundub uskumatu, et aastatel 1976\u20131979 tantsisid siin pidudel mustad mehed koos valgetega laval La\u0308a\u0308ne muusika ja\u0308rgi. O\u0303htud algasid 19 paiku ja lo\u0303ppesid su\u0308dao\u0308o\u0308ks."}, {"text_idx": "#000013", "text": "No\u0303ukogude vo\u0303imuorganitega tuli ajada asju rehepaplikult ka esimese klubi loomisel. Eesti esimese diskoteegi pidamist omistatakse promootorile ja ma\u0308nedz\u030cerile Ari Dubinile. Selle saamisloos ma\u0308ngis rolli aga ka laulja ja na\u0308itleja Tarmo Urb. Sakala kohvikus igana\u0308dalast kohvikuo\u0303htut korraldanud Urb sai ametlikult palka Kreenholmi tehase kudujana. Tegelikult pidi ta ideoloogilise to\u0308o\u0308 raames viima la\u0308a\u0308nest siia toodud noortegruppe kokku kohaliku kultuuriga. Uks keerati aga kinni, vein ja kitarrid ka\u0308isid ka\u0308est ka\u0308tte. Vo\u0303imalus n-o\u0308 ametlik dabroo (luba\u2013 toim.) saada tuli aastal 1980, kui Komsomolskaja Pravda ta\u0308histas 55. juubelit. Urbi so\u0303nul sa\u0308titi plaate keerutama klassikalise keskkomitee to\u0308o\u0308taja va\u0308limusega naine: must maani kleit, paksu musta raamiga prillid, pa\u0308rlkaelakee. Repertuaar oli turvaline, a\u0300 la James Last ja muu \u201esuhkrupopp\u201d. Samal ajal moosis Urb parteiliikmeid: \u201eEi pea palkama 60 rubla eest mingit noorte tehaseba\u0308ndi, kes ei oska isegi laulda; saame maailmakultuuri lintidelt ja vinu\u0308u\u0308lidelt lasta, praktiliselt ilma tasuta.\u201d Kui ku\u0308siti, mis sellise va\u0308rgi nimi on, siis vastus oli \u201ediskoteek\u201d. Dabroo saadud, vo\u0303is Sakala kohvikus su\u0308ndida NSVLi esimene ametlik diskoklubi. Kui Urb lavakasse astus, andis ta ja\u0308rje u\u0308le Ari Dubinile, kes viis asja ja\u0308rgmisele tasandile: diskorid hakkasid saama akrediteeringuid ja ametlikku tasu. Ra\u0308a\u0308gitakse, et igal mo\u0303jukamal artistil oli enda KGB agent, kes hoidis silma peal repertuaaril ja esinemistel. Urbi agent, olles lummatud oma ja\u0308lgitava loomingust, hoiatas aga Tarmot ette, et tulekul on arest. Selle va\u0308ltimiseks po\u0303genes Tarmo koos venna Toomasega USAsse. Enne veel saadi aga venna ja ba\u0308ndiga Vanemo\u0303de linti isaachayeslik bluus-funk\u2019i pala \u201eVa\u0308lgud peeglis\u201d (1988)."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Laiemalt la\u0308bilo\u0308o\u0308miseks pidid tarifitseerimiskomisjonile meeldima. Ihaldatud A-kategooria staatus vo\u0303imaldas esineda u\u0308leliiduliselt ja isegi \u201emetsikus la\u0308a\u0308nes\u201d. Els Himma so\u0303nul pidi olema selle saamiseks professionaalne ja andekas, aga sinus pidi olema ka midagi erilist. Nii vo\u0303ime tuua na\u0308iteks lapsstaari Tiiu Variku po\u0303neva ta\u0308mbri ja Heidy Tamme bravuurika persona. Igaku\u0308lgselt vo\u0303imekas Els Himma sai rahus oma asja ajada. Viimase ho\u0303beko\u0303rist pa\u0308rineb na\u0308iteks Demis Roussosi \u201eMidnight Is The Time I Need You\u201d kaver, diskoballaad \u201eKesko\u0308o\u0308\u201d (1977). Kusjuures La\u0308a\u0308ne muusikast kaverite tegemine oli Himma so\u0303nul lubatud: \u201eNiikuinii seda kuulatakse Soome raadiost, miks mitte lasta kohalikel staaridel see enda omaks laulda.\u201d Siiski oli va\u0308ga selge vahe profil ja amato\u0308o\u0308ril, otsustajaks oli tihtilugu pigem kalestunud fondikomisjon, kes pidi ba\u0308ndi profiili, lauluso\u0303nade sisu ja esinemislaadiga seoses ettekirjutusi ja\u0308lgima. Funk\u2013 ja diskomuusika vo\u0303tmes tundub, et To\u0303nis Ma\u0308gi ja Music Seif nautisid laialdasimat, u\u0308leliidulist edu. Repertuaari kuulus originaalloomingut, eesti- ja venekeelseid palasid, aga lauldi ka na\u0308iteks James Browni \u201eThis Is a Man\u2019s Worldi\u201d. Lugusid \u201eMetsaneid\u201d ja \u201eSa haara kinni mu ka\u0308est\u201d teavad ju ku\u0308ll paljud. Tekstid olid pigem romantilised ja meeleolu orienteeritud rohkem peole, nautlemisele. See on joon, mis oli omane funk-muusika ja\u0308rglasele diskole. Vo\u0303ib oletada, et seeto\u0303ttu soosiski saatus ja nomenklatuur Ma\u0308xi ja Targo kombinatsiooni, samas kui Gunnar Grapsi Magnetic Bandi tegemistele to\u0303mmati 1984. aastal kriips peale nii \u201eebasobiva lavalise ka\u0308itumise kui ebakorrektse ka\u0308itumise to\u0303ttu hotellides\u201d. Kunstiline juht Gunnar Graps polnud juurutanud oma ba\u0308ndis \u201eartistismi ja enesekultuuri\u201d."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Liidukoondise tasemel sulgpalli ma\u0308nginud Mikk Targo jaoks muutsid Gulfi ja Sagadi diskod elu. Gulf pani talle lauale Earth, Wind & Fire\u2019i kasseti ja andis sellega to\u0303uke astuda Otsa kooli Uno Naissoo avatud ru\u0308tmimuusika osakonda lo\u0308o\u0308kpillide erialale. Ku\u0308mme kontserti na\u0308dalas, seljataga kokku umbes 6000\u20137000 u\u0308lesastumist, ra\u0308a\u0308gib Targo, kuidas pa\u0308rast Ma\u0308xi la\u0308bilo\u0308o\u0308ki kesktelevisioonis moodustati ba\u0308nd Music Seif. Esineti istuvale publikule tu\u0308u\u0308pilistes spordisaalides, staadionitel. Po\u0303hiliselt ka\u0308idi Venemaal ning tehti pikki, 1\u20132 kuud kestnud kontserdituure 6\u20137 tuhande pealistele publikutele. Nooruk poleks tollal eales uskunud, et kirjutab oma eluajal pala Earth, Wind & Fire\u2019ile. Ta\u0308nu Moskvas 1989. aastal toimunud laulukirjutamislaagrile see uskumatu lugu siiski juhtus ja temast sai u\u0308ks \u201eOne Worldi\u201d kaasautoritest."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Va\u0308ga raske on saada sotti maailmast, kus ko\u0303ik on u\u0308hel ajal lubatud ja keelatud. Vabadusesaareke, mille eespool mainitud tegelased asustasid, paistis olevat veelgi ihaldusva\u0308a\u0308rsem, kuna selle ka\u0308ttevo\u0303itmine polnud kerge. Muusikat tehti kirega ja professionaalselt, lavale pa\u0308a\u0308semiseks polnud muud varianti. Vajalike korralekutsujate seas oli o\u0303nneks mo\u0303istvaid inimesi, na\u0308iteks Valter Ojaka\u0308a\u0308r, kelle igapidist panust antud muusikasse pole vo\u0303imalik lu\u0308hidalt kokku vo\u0303tta. O\u0303nneks seda pa\u0308randit va\u0308a\u0308rtustatakse ning sa\u0308ilitatakse Eesti Muusika Kuulsuste Kojas ja arhiivides; seda taasavastatakse ja tutvustatakse helikandjatel repress\u2019ide ja esmakordselt avalikkuse ette pu\u0308rgivate arhiivileidudega. Lippu hoiavad ko\u0303rgel ko\u0303ik ta\u0308napa\u0308eva ja siiani tegutsevad mo\u0308o\u0308danikud ba\u0308ndid, kel gruuv sees!"}, {"text_idx": "#000017", "text": "Henrik Ehte on Estonian Funk Embassy algataja ning funk-, soul- ja diskomuusika populariseerija, juhib samanimelist raadiosaadet, plaadifirmat ja artistiagentuuri ning korraldab kontserdi- ja peosarja. Tegutseb ka programmijuhina Tallinna Erinevate Tubade Klubis ja administreerib mitmeid ba\u0308nde."}, {"text_idx": "#000020", "text": "La\u0308bi aegade on inimesed otsinud viise, kuidas kutsuda esile teadvuse muutunud seisundeid ning avardada seela\u0308bi maailma tajumise ja mo\u0303testamise viise. No\u0303ukogude Liit vo\u0303ib pealtna\u0308ha tunduda ja\u0308iga universumina, milles oli ko\u0303ike muud kui meelelist trippimist, ent nagu igal pool ilmas, leidus sealgi otsijaid, kes ei pidanud oma aja keelde ja ka\u0308ske millekski."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Suur osa meie u\u0308hiskondlikest tabudest ja arvamustest seksi ja pereplaneerimise u\u0308mber pa\u0308rinevad ideoloogilistest ka\u0308skudest-keeldudest No\u0303ukogude Liidus."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Vaimses mo\u0303ttes on Va\u0308lis-Eesti kontinent suure laamana endiselt siiapoole hulpimas ja meie u\u0308hine u\u0308rgmanner on alles moodustamisel."}]