[{"text_idx": "#000000", "text": "Tartu u\u0308likooli usuteaduskonna ametlik blogi"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Amar Annus: ta\u0308helepanekuid reisilt U\u0308lem-Mesopotaamiasse"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Vahemikul 4. kuni 14. oktoobrini ka\u0308isime omal algatusel reisimas Ida-Tu\u0308rgis \u2013 siinse kirjutise autor, usuteaduskonna doktorant Helen Haas ja ajakirjanik Bianca Mikovits\u030c. Va\u0308isasime kultuurilooliselt olulisi paiku Tigrise ja Eufrati jo\u0303gede u\u0308lemjooksu kandis: Sanliurfa, Mardin, Midyat, Harran, Go\u0308bekli Tepe ja teisi sealse piirkonna pika ajalooga kohti. Ida-Tu\u0308rgi kuulub nn \u201eviljaka poolkuu\u201c piirkonda ja seal on inimasustust pu\u0308sivalt olnud kiviajast alates. Ta\u0308napa\u0308eval on tegemist po\u0303hiliselt Tu\u0308rgi Kurdistaniga, kus muistsel ajal oli levinud Mesopotaamia kirjakultuur ning hiljem Su\u0308u\u0308ria kristlus. Samu paiku ku\u0308lastas rohkesti usuteaduskonna kasvandik, professor Arthur Vo\u0303o\u0303bus 1960. aastatel, kust ta leidis ja pildistas ohtralt senitundmatuid su\u0308u\u0308riakeelseid ka\u0308sikirju."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Alates ajast kui Vo\u0303o\u0303bus Ida-Tu\u0308rgis ka\u0308is, on aeg ja olud palju muutunud. Piirkonna majanduse edendamiseks on juba mo\u0303ned aastad ka\u0308igus olnud suur Il\u0131su tamm ja hu\u0308droelektrijaam, mis paisutas Tigrise ja Eufrati sa\u0308ngi paljudes kohtades tublisti ja ujutas veega u\u0308le rohked iidsed kultuurmaad. Ko\u0303ige a\u0308a\u0308rmuslikum na\u0308ide on muistne linn Hasankeyf, mille madalamad alad on nu\u0308u\u0308dseks ta\u0308iesti vee all ja kohalik elanikkond pidanud kolima ma\u0308gede veerel ko\u0303rgemale. Vo\u0303imsat Il\u0131su tammi hakati kavandama 50 aastat tagasi ja ehitamisele eelneval ajal tehti rohkesti arheoloogilisi kaevamisto\u0308id piirkondades, mis tammi paisutatud vee alla olid ma\u0308a\u0308ratud ja\u0308a\u0308ma. Ida-Tu\u0308rgis on palju ro\u0303hku pandud nende arheoloogiliste leiukohtade esitlemisele muuseumites \u2013 ko\u0303ik va\u0308lja kaevatud ja vee alla ja\u0308a\u0308nud muistsed asulakohad on muuseumites va\u0308ga kenasti ja professionaalselt eksponeeritud. Tu\u0308rgi arheoloogia tulemusi na\u0308idatakse kohalikes muuseumites va\u0308ga ko\u0303rgel ja ha\u0308sti rahastatud tasemel \u2013 va\u0308ljapanekud on varustatud po\u0303hjalike seletuste, videomaterjali ja installatsioonidega. Mo\u0303nikord on muuseumisse toodud muistne ehitis vo\u0303i ta\u0308nav tervenisti. Tu\u0308rgi riiklikud arheoloogiamuuseumid ei ja\u0308a\u0308 millegi poolest maailma parimatele alla. Siiski tuleb ka seda lisada, et Il\u0131su tammi paisutatud vee alla ja\u0308i arvatavalt paljusid arheoloogilisi leiukohti, mida enam kaevata pole vo\u0303imalik."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Meie reisiseltskonnal o\u0303nnestus ku\u0308lastada muuhulgas Cizre linna, kuhu turistid satuvad harva. Seal tutvustas meile kohalik reisijuht Noa hauda, mis asus mos\u030cee ko\u0303rval. Selgus, et selle kandi kurdidel on kohalik, senini elav veeuputusest jutustav pa\u0308rimus. Ma\u0308e nimi, mille peale veeuputuse-laev pidama ja\u0308i, on sealse pa\u0308rimuse ja\u0308rgi Cudi / Dz\u030cu\u0304di\u0304 (mainitud Koraanis 11: 44), mille tippu on linnast selge ilmaga na\u0308ha. Veelgi huvitavam oli laskuda alla Noa hauakambrisse ja veenduda, et mainitud laevaehitaja pidi olema oma kehaliste mo\u0303o\u0303tude poolest gigant \u2013 tema sarkofaag on umbes viie meetri pikkune."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Seda silmitsedes tuli kohe meelde muistse Mesopotaamia pa\u0308rimus, kus mu\u0308u\u0308tilised inimesed enne veeuputust arvati olevat hiiglased. No\u0303nda ka muistsed kuulsad kuningad nagu Gilgames\u030c, kelle kohta Mesopotaamia eepos ma\u0308rgib, et tema keha pikkus oli 11 ku\u0308u\u0308nart, s.t 5,5 meetrit. Sama ko\u0303rge on Louvre\u2019i muuseumis asuv kuningas Sargoni (valitses 721\u2013705 e.m.a) paleest toodud kangelase reljeef (ta\u0308pselt 5,5 meetrit), mis kujutab elusuuruses Gilgames\u030ci, kes hoiab kaenlas lo\u0303vi. Hilisemas La\u0308his-Idas oli tuntud arameakeelne \u201eHiiglaste raamat\u201c, mis mainis \u201eGilgames\u030ci eeposest\u201c tuttavaid tegelasi (Gilgames\u030c, Humbaba, Uta-napis\u030cti) kui patriarh Eenoki ajal elanud gigante. Justnagu inimesed muistses Mesopotaamias, usuvad ka ta\u0308napa\u0308eva kurdid, et veeuputuse-eelse ja u\u0308ldse muistse aja kangelased olid hiiglased, mis na\u0308itab ta\u0308helepanuva\u0308a\u0308rset kultuurilist ja\u0308rjepidevust, mis on ja\u0308tkunud tuhandeid aastaid kaugest minevikust ta\u0308naseni."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Ta\u0308napa\u0308eva Tu\u0308rgi linna Sanliurfa la\u0308heduses (u 20 km), ku\u0308las nimega Sultantepe asub osaliselt va\u0308lja kaevatud muistne asula. Selle asula vo\u0303i piirkonna muistne nimetus oli arvatavalt Huzirina. Uus-Assu\u0308u\u0308ria impeeriumi ajast u 700 e.m.a pa\u0308rineb sealt leitud muistsete kiilkirjatekstide arhiiv, mis sisaldab terve hulga Vana-Mesopotaamia kirjanduse klassikaliste palade u\u0308mberkirjutusi. Nende hulgas on ka jutustus \u201eVaene mees Nippurist\u201c, mille eestikeelne to\u0303lge ilmus hiljuti ajakirjas Vikerkaar (10\u201311/ 2022). See Mesopotaamia novell sisaldab samu motiive"}, {"text_idx": "#000010", "text": "kui Iiobi raamatu raamjutustus, milles Saatan saab Jumalalt loa Iiobit kiusata. Mesopotaamia novellis, kus sarnased asjad juhtuvad, on Iiobi asemel Nippuri linnapea ja Saatana asemel petetud vaene mees, kes maksab enese alandamise eest kolm korda ka\u0308tte. Mesopotaamia novell ja hilisem Iiobi pa\u0308rimus on omavahel kindlasti seotud (vt selle kohta siit). Muistses La\u0308his-Idas olid populaarsed pa\u0308rimused alati suuliselt varieeruvad, samadest lugudest tunti mitmeid erinevaid teisendeid ja lugusid kombineeriti. Huvitaval kombel on Iiobi pa\u0308rimus populaarne samas piirkonnas ka ta\u0308napa\u0308eval. Sanliurfa u\u0308ks linnaosa on nimetatud Iiobi ja\u0308rgi \u2013 Eyu\u0308pkent \u2013 kuhu Iiobi loost inspireeritult on ehitatud suur moodne haigla. Samas linnaosas asuva mos\u030cee juures asub vaatamisva\u0308a\u0308rsus, mida seostatakse Iiobiga \u2013 tema kannatuste koobas ja tema ravivee kaev."}, {"text_idx": "#000011", "text": "On ta\u0308iesti ha\u0308mmastav, et \u201eKannatava Iiobi ma\u0308lestamise paik\u201c Sanliurfa linnas asub ainult 16 kilomeetri kaugusel Sultantepest, kust on leitud aastal u 700 e.m.a kirjutatud savitahvel, millele talletatud loos on palju sarnasusi Iiobi jutustusega (vt kaarti)."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Ja\u0308llegi po\u0303rkume ha\u0308mmastava kultuuri ja lokaalse pa\u0308rimuse sa\u0308ilimise fenomenile. Siia vo\u0303iks juurde lisada veel u\u0308he intrigeeriva hu\u0308poteesi: Piibli Iiobi raamatu ja\u0308rgi elas kangelane mu\u0308u\u0308tilisel Uusimaal, mille asukohta ega nimetuse etu\u0308moloogiat pole suudetud kindlaks teha, kuigi hu\u0308poteese on palju. On ta\u0308iesti vo\u0303imalik, et see heebrea so\u0303na tuleb muistsest nimetusest Huzirina, millega nimetati Sanliurfa la\u0308hedal asuvat piirkonda. To\u0303estada seda hu\u0308poteesi pole siiski vo\u0303imalik."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Viimaks veel u\u0308ks ta\u0308helepanek Sanliurfa kirjandusliku ja kultuurilise ja\u0308tkuvuse kohta. Muistse asula Sultantepe arhiivist on leitud ka u\u0308ks apokru\u0308u\u0308filine kiri kohalikule valitsejale, mille autorina mainitakse kuningas Gilgames\u030ci. See kiri on leitud ainuu\u0308ksi siit, mis paneb arvama, et kiri mo\u0303eldi va\u0308lja kohalike kirjutajate poolt. Muistses Mesopotaamias tunti fiktiivsete vo\u0303i kirjandusliku sisuga kirjade koostamise traditsiooni juba tuhatkond aastat varem. Need pa\u0308rinesid kirjutajate koolidest, kuid omistati mo\u0303nele Mesopotaamia ajaloolisele kuningale. Sultantepest leitud fiktiivses kirjas no\u0303uab Gilgames\u030c endale sellest piirkonnast hiiglaslikku saadetist vo\u0303i kingitust. Selle kirja koostamise ajend vo\u0303is olla patriootiline soov oma kodukandi ajalugu esile to\u0303sta. Kuigi Sultantepes viljeleti esimesel aastatuhandel e.m.a Mesopotaamia kirjakunsti, oli see siiski Kahejo\u0303emaa perifeerne piirkond, u\u0308sna kaugel Assu\u0308u\u0308ria kultuurikeskustest nagu Niinive. Huvitaval kombel leiduvad analoogilised kirjanduslikud va\u0308ljamo\u0303eldised ka kristlikust ajastust. Sanliurfa linna nimetati hellenistlikul ajal nimega Edessa. Neljandast sajandist pa\u0308rineb su\u0308u\u0308riakeelne allikas Doctrina Addai, mis kirjeldab kristluse ko\u0303ige varasemat ajalugu Edessa linnas. Selles allikas on tsiteeritud Edessa kuninga Abgar V kirjavahetust Jeesusega, keda ta oma linna ku\u0308lla kutsub. Edessa kuningas Abgar Ukkama olevat kirjutanud Jeesusele kirja, milles kiitis tema imelisi ravijavo\u0303imeid, kutsunud ta endale ku\u0308lla ning olevat saanud oma kirjale ka Jeesuselt vastuse. Jeesus olevat vastanud, et ta aja puuduse to\u0303ttu tulla ei saa, kuid saadab peatselt oma apostli. Selle pa\u0308rimuse on u\u0308les ma\u0308rkinud Kaisarea Eusebios oma Kirikuloos (ptk 1.13, 3.1). Kirjavahetus Jeesuse ja Abgari vahel on kahtlemata fiktiivne, mille mo\u0303tlesid va\u0308lja Edessa kirjutajad. Sellega paljastub veel u\u0308ks lokaalne kultuurilooline muster \u2013 justnagu Sultantepe kirjutajad muistses Assu\u0308u\u0308rias mo\u0303tlesid va\u0308lja Gilgames\u030ci kirja kohalikule valitsejale, koostasid kristliku aja autorid fiktiivse kirjavahetuse Jeesuse ja Abgari vahel, et toonitada oma linna ja piirkonna olulist ajalugu. Ja\u0308relikult oli sarnaste apokru\u0308u\u0308filiste kirjade koostamine kohalik traditsioon, millest leidub na\u0308iteid nii Uus-Assu\u0308u\u0308ria kui ka sajandeid hiljem kristlikul ajaja\u0308rgul."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Leave a Reply Cancel reply"}, {"text_idx": "#000017", "text": "Tere tulemast Tartu u\u0308likooli usuteaduskonna blogilehele. Postitame populaarteaduslikke u\u0308levaateid meie to\u0308o\u0308dest ja tegemistest ning huvitavat religiooni ja teoloogia uurimise vallas.\nWelcome to the blog page of the School of Theology and Religious studies of Tartu University . We post (occasionally also in English) popular science overviews of our research and share information on what\u2019s happening in the fields of theology and religious studies."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Tere tulemast Tartu u\u0308likooli usuteaduskonna blogilehele. Postitame populaarteaduslikke u\u0308levaateid meie to\u0308o\u0308dest ja tegemistest ning huvitavat religiooni ja teoloogia uurimise vallas."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Welcome to the blog page of the School of Theology and Religious studies of Tartu University . We post (occasionally also in English) popular science overviews of our research and share information on what\u2019s happening in the fields of theology and religious studies."}]