[{"text_idx": "#000005", "text": "Keskkonnateemad on noorte jaoks olulisemad kui poliitika"}, {"text_idx": "#000006", "text": "O\u0303pilased kliimamuutuste vastu. Autor/allikas: Vladislava Snurnikova/ERR"}, {"text_idx": "#000007", "text": "A\u0308sja lo\u0303ppenud rahvusvahelisest uuringust selgus, et noori panevad tegutsema keskkonnaga seotud teemad. Samas on just Eesti noored teiste riikidega vo\u0303rreldes pigem passiivsemad. Uuringust selgus mitmeid teisigi noorte ka\u0308itumist selgitavaid to\u0303desid."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Noori su\u0308u\u0308distatakse sageli passiivsuses. To\u0303si, Eesti 15-29-aastased noored vo\u0303tavad vanematega vo\u0303rreldes va\u0308hem osa meeleavaldustest. Seda vo\u0303ib seletada u\u0308ldise madala huviga poliitika vastu. A\u0308sja lo\u0303ppenud rahvusvahelisest PROMISE (\"Noorte u\u0308hiskondliku kaasatuse edendamine\") uuringust selgus, et vaid 43% on neid noori, keda poliitika va\u0308hemalt mo\u0303nevo\u0303rra huvitab. Samas selgus uuringust, et lausa 83% noori huvitub keskkonnateemadest. Seda tulemust kinnitavad ka viimsel ajal u\u0308ha enam levinud keskkonnateemalised meeleavaldused (nt Fridays For Future)."}, {"text_idx": "#000009", "text": "U\u0308ldiselt aga ei kipu noored ta\u0308navatele demonstratsioone, streike ja boikotte korraldama, vaid va\u0308ljendavad arvamust ja poolehoidu muul viisil nagu na\u0308iteks annetuste tegemine, petitsioonide allkirjastamine, vaadete va\u0308ljendamine kunsti ja muusika kaudu ning poliitiliste blogide ja sotsiaalmeediapostituste avaldamine. Ja kui nad avaldavad sellisel moel oma seisukohta, siis suure to\u0303ena\u0308osusega on see keskkonnakaitse teemal."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Noored ei kipu ta\u0308navatele demonstratsioone, streike ja boikotte korraldama, vaid va\u0308ljendavad arvamust ja poolehoidu muul viisil - na\u0308iteks sotsiaalmeediapostituste avaldamisega."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Teiste uuringust osa vo\u0303tnud riikide noortega vo\u0303rreldes on meie noored siiski tunduvalt passiivsemad: indeksi ja\u0308rgi, mis vo\u0303ttis kokku eelpool loetletud tegevusega seotuse, olid Eesti noored ku\u0308mne uuringus osalenud riigi (Eesti, Soome, Saksamaa, Itaalia, Portugal, Slovakkia, Hispaania, Venemaa, Horvaatia ja Suurbritannia) seas eelviimasel kohal, u\u0308letades aktiivsuses vaid Venemaa noori. Ko\u0303ige aktiivsemateks osutusid Hispaania noored, kellele ja\u0308rgnesid nende eakaaslased Portugalist, Saksamaalt ja Suurbritanniast."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Huvitava ta\u0308helepanekuna vo\u0303ib vo\u0303ib va\u0308lja tuua, et kui osaluse poolest sarnaneb Eesti elanike ka\u0308itumine endiste sotsialistlike riikidega, siis riiklike institutsioonide usaldamise poolest sarnaneme me pigem Soome ja Suurbritanniaga. Riigi ja erakondade usaldamise ku\u0308simus on oluline, kuna usaldusest oleneb enamasti ka osalusma\u0308a\u0308r. Kui noored valitsust ei usalda, siis ei la\u0308he nad suure to\u0303ena\u0308osusega ka valima. Nii vo\u0303ibki juhtuda, et valimas ka\u0308ivad eelko\u0303ige kesk- ja vanemaealised, kes otsustavad tuleviku u\u0308le, milles noortel tuleb u\u0308hel pa\u0308eval elada."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Eestis on nii noortele kui ka ta\u0308iskasvanutele omane u\u0308sna ko\u0303rge usalduse tase riigiinstitutsioonide vastu. Uuringust selgus, et Eesti noored usaldavad politseid ja kohtuid \u2013 vastavalt 80% ja 75% vastanutest. Kaugele maha ei ja\u0308a\u0308nud ka sotsiaalkindlustussu\u0308steem, mille usaldajaid oli 64%. Need tulemused on u\u0308sna sarnased Soomele \u2013 seal usaldab politseid 82, kohtuid 67 ja sotsiaalkindlustust 69 protsenti noortest. Samas on meie noored po\u0303hjanaabritest mo\u0303ningates aspektides siiski va\u0308ga erinevad. Na\u0308iteks usaldab poliitilisi parteisid Eestis vaid 10% noortest. Sama na\u0308itaja on Soomes pea kolm korda ko\u0303rgem \u2013 27%."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Uuringust selgus, et Eesti noored usaldavad politseid ja kohtuid \u2013 vastavalt 80% ja 75% vastanutest."}, {"text_idx": "#000015", "text": "U\u0308ldiselt madal usaldus valitsuse vastu on mureks ko\u0303igis uuritud riikides. Na\u0308iteks Horvaatias ja Slovakkias usaldab valitsust vastavalt vaid 8 ja 9% noortest. Eestis on seis parem \u2013 valitsust usaldab 36% noortest. Samas ja\u0308a\u0308me Soomest siin pa\u0308ris palju alla. Po\u0303hjanaabrite noortest usaldab valitsust 47%."}, {"text_idx": "#000016", "text": "PROMISE projekti teeb eriliseks kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete meetodite kombineerimine: uuringus tegeleti ka noorte spetsiifilisemate ru\u0308hmade su\u0308vitsi mo\u0303istmisega. Ko\u0303igis osalenud riikides uuriti la\u0308hemalt mo\u0303nda autoriteetide ja sageli ka sotsiaalsete normidega konfliktis olevat noorte gruppi. Eestis vaadeldi nendest kriteeriumidest la\u0308htuvalt noori Setomaalt ning kriminaalse minevikuga noori."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Tartu u\u0308likooli etnoloog Aet Annist uuris Setomaa neid noori, kelle jaoks Seto kultuur ei ole oluline vo\u0303i on sekundaarne. Need noored tunnevad end oma kodukohas va\u0308heva\u0308a\u0308rtuslikuna ja mitteoodatuna. Juhtub isegi, et nende a\u0308raminekut na\u0308hakse positiivsena. Nn \"setomeelsete\" ja Seto kultuuri osas ku\u0308lmaks ja\u0308a\u0308vate inimeste vahel olev erimeelsus mo\u0303jutab majanduslikke vo\u0303imalusi ja kultuurilist valikuvabadust. Samuti suurendab see sotsiaalset eraldumist. Kohalikke noori ja\u0308a\u0308b pealesurutud kultuuri to\u0303ttu Setomaa u\u0308ritustel u\u0308ha va\u0308hemaks."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Edukad kodanikud pole vaid need, kes teevad ettevo\u0303tteid vo\u0303i osalevad olemasolevate vabau\u0308henduste to\u0308o\u0308s, vaid ko\u0303ik, kes panustavad u\u0308hiskonna arengusse."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Selleks, et noored end ka Setomaal kaasatuna tunda saaksid, soovitab Annist noorte initsiatiivide soodustamist, olenemata sellest, kas see sobib seto identiteediga. Kohalikud omavalitsused peaksid tema hinnangul va\u0308a\u0308rtustama ja toetama erinevate gruppide initsiatiivi. Samuti peab ta oluliseks ko\u0303iki kaasava strateegia va\u0308ljato\u0308o\u0308tamist. Riigi tasandil tuleks samuti va\u0308a\u0308rtustada kohalikke rohujuuretasandi algatusi. Ka leiab Annist, et tuleks u\u0308le vaadata, kuidas me defineerime edukat kodanikku \u2013 edukad pole vaid need, kes teevad ettevo\u0303tteid vo\u0303i osalevad olemasolevate vabau\u0308henduste to\u0308o\u0308s, vaid ko\u0303ik, kes panustavad u\u0308hiskonna arengusse."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Nii eelpool kirjeldatud juhtumitest kui ka teiste projekti raames uuritud noorte kogemustest on vo\u0303imalik o\u0303ppida, kuidas suurendada noorte osalust nii eri riikides kui ka tegevusvaldkondades. Selleks koostasid projektis osalevad teadlased vastavad poliitikasoovitused. Laiemas plaanis on osalust soodustavateks teguriteks na\u0308iteks haridus, teiste inimeste usaldamine ja sidemed kohaliku kogukonnaga."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Sotsiaaluuring: naised ja mehed ei saagi u\u0308hiskonnast nii erinevalt aru"}, {"text_idx": "#000028", "text": "Minutiloeng: mis muudab palgapa\u0308eva oluliseks?"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Laste kriitikameelt pa\u0308rsib usk meediaplatvormide aususesse"}, {"text_idx": "#000030", "text": "Ajakirjanduse professor: vo\u0303im peab ikka ajakirjandust natuke kartma"}, {"text_idx": "#000032", "text": "Eesti otsib so\u0303ja to\u0303ttu va\u0308henenud va\u0308listudengivoogu uutest riikidest"}, {"text_idx": "#000034", "text": "Eesti inimesed saavad lapsi u\u0308ha enam peale \"parim enne\" mo\u0308o\u0308dumist"}, {"text_idx": "#000035", "text": "Hennoste: u\u0308kski meediaorganisatsioon pole ju ilma va\u0308a\u0308rtuste ega ideaalideta"}, {"text_idx": "#000036", "text": "\"Vaata, et kuuli ei saa\": Eesti ajakirjanikud kogevad eri liiki a\u0308hvardusi"}, {"text_idx": "#000038", "text": "Euroopa riikides lu\u0308kkub ta\u0308iskasvanuks saamine ja\u0308rjest hilisemasse ikka"}, {"text_idx": "#000040", "text": "Semiootik: K-pop on korealaste igiammuse kohandumisvo\u0303ime musterna\u0308ide"}, {"text_idx": "#000049", "text": "Doktorito\u0308o\u0308 na\u0308itab, kuidas elukeskkond vo\u0303ib rahvuslikku kuuluvust muuta"}, {"text_idx": "#000051", "text": "Professori soovitused vanematele sotsiaalmeedias lastepiltide postitamiseks"}, {"text_idx": "#000052", "text": "Mis on majanduslik va\u0308givald ja miks seda Eestis ei karistata?"}, {"text_idx": "#000054", "text": "Teadlane: maailm ei ole aja jooksul muutunud va\u0308givaldseks ja ebaturvaliseks"}, {"text_idx": "#000059", "text": "Arutelu orientalistidega: kas enesetaputerroristil on tagasiteed?"}]