[{"text_idx": "#000000", "text": "10 po\u0303hjust, miks tulla Haapsallu?\n10 po\u0303hjust, miks tulla La\u0308a\u0308nemaale?"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Eestis elas oma keele ja kultuuriga tugev rannarootslaste kogukond. Alguse sai see paar tuhat aastat tagasi tulnud laevaehitajatest ja meremeestest, kes sa\u0308ttisid ennast siia sisse ja omandasid po\u0303llupidamise, kalastamise ning jahil ka\u0308imise oskused."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Rannarootslased elasid Eesti looderannikul Haapsalust Kurkseni, Naissaarel, Suur- ja Va\u0308ike-Pakri saarel, Osmussaarel, Vormsil, Hiiumaal ja Ruhnus. Neid piirkondi nimetati kokku Aibolandiks, mis to\u0303lkes ta\u0308hendab saarerahvamaad. Nad ko\u0303nelesid rootsi keeles, ent igal paikkonnal oli oma murrak \u2013 see oli justkui nende salakeel, millest vo\u0303o\u0303ras ko\u0303rv aru ei saanud. Keeleteadlased arvavad, et eestirootslaste murded pa\u0308rinevad Lo\u0303una-Rootsi aladelt: Kalmari rannikult, O\u0308landilt, Gotlandilt, O\u0308stergo\u0308tlandilt, aga ta\u0308psema vastuse annaksid sellele arheoloogilised va\u0308ljakaevamised."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Juba u\u0308le 20 aasta saavad muuseumis igal neljapa\u0308eval kokku nn neljapa\u0308evamemmed, kelles ko\u0303igis on eestirootsi verd. Nad kannavad edasi ka\u0308sito\u0308o\u0308pa\u0308rimust ja pajatavad ku\u0308lastajatele oma lugusid-ma\u0308lestusi. Ajalukku on memmed end ja\u0308a\u0308dvustanud Rannarootsi muuseumi kuulsaima eksponaadi ehk 20-meetrise rannavaibaga, kuhu on hoole ja armastusega tikitud eestirootslaste pikk ajalugu ning nende elupaigaga seotud huvitavad seigad. Rannavaip on kaunistanud muuseumi 2002. aastast, mil Rootsi kuningapaar selle kohapeal avas."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Erinevalt eestlastest polnud rootslased pa\u0308risorjad. Neid ja nende o\u0303igusi kaitses Rootsi valitsejate kehtestatud Rootsi o\u0303igus. Nad ei pidanud tegema mo\u0303isnikele teopa\u0308evi, vaid vo\u0303isid tasuda makse viljas, lihas, nahas, juustus, kuivatatud vo\u0303i soolatud kalas jne. Privileegid tekitasid valitsejates tugevat vastuseisu, kuid rootslased ei allunud. U\u0308ks traagilisemaid seiku nende ajaloos oli see, kui tuhatkond hiiurootslast saadeti 1781. aastal va\u0308lja Ukrainasse.Rannarootslaste leib"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Aastasadu on rannarootslased olnud meisterlikud puupaatide ehitajad \u2013 seda kunsti anti edasi po\u0303lvest po\u0303lve. Igal saarel olid isemoodi paadid. Mo\u0303ningaid laevamudeleid na\u0308eb ka muuseumis, kus uuritakse ja samas ehitatakse traditsioonilisi rannarootslaste puupaate, millest suurim on praegu Ruhnu jaala."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Rannarootslaste leib tuli po\u0303hiliselt merest. Osmussaarel harrastati veel omamoodi veelinnujahti ja ko\u0303ikidel saartel oli oluline hu\u0308lgepu\u0308u\u0308k. Samas tegeleti ka karjakasvatusega. Eestlastega vo\u0303rreldes olid neil suured sea- lehma-, lamba- ja kitsekarjad. Peeti kodulinde ja valmistati oskuslikult juustu. Po\u0303lluharimine oli kivise pinnase to\u0303ttu vaevaline, aga sellegipoolest kasvatati otra, rukist, kaalikat ja hiljem kartulit. Lisaks olid eestirootslased osavad ka\u0308sito\u0308o\u0308lised, kes tegid ko\u0303ik vajaliku riietest kuni pu\u0308ssideni oma ka\u0308tega. Tublide mereso\u0303itjatena ka\u0308idi kauplemas Soomes ja Rootsis."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Rannarootslased to\u0303id kaasa oma kultuuri ja igas piirkonnas kanti oma rahvaro\u0303ivaid. Tegutsesid ma\u0308ngu- ja lauluseltsid, hoiti elus kohalikke traditsioone ja rahvatantse. Ma\u0308ngiti mitmesuguseid pille. Hiiu kannel oli Vormsis armastatud pill juba keskajal \u2013 seda oskas ehitada ja ma\u0308ngida iga mees. Paraku sattus ajaloo keerdka\u0308ikudes hiiu kannel po\u0303lu alla ja vajus enam kui sajandiks unustusse. Pakri saartel ma\u0308ngiti varasest ajast alates torupilli, Noarootsis viiulit ja lo\u0303o\u0303tspilli."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Eestirootslastel on oma laulu- ja tantsupeo traditsioon. Esimene pidu toimus 1933. aastal Haapsalu piiskopilinnuses ja selle kunstiliseks juhiks oli helilooja Cyrillus Kreek. No\u0303ukogude ajal polnud oma kultuuriga vo\u0303imalik tegeleda, rahvuslik identiteet tuli maha suruda. Eesti vabanedes said aga vo\u0303o\u0303rast ikkest muidugi vabaks ka eestirootslased. Teine laulu- ja tantsupidu toimus 2013. aastal taas Haapsalu piiskopilinnuses ja ja\u0308rjekorras neljas pidu sealsamas 27. juunil 2020."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Rannarootsi muuseum hoiab au sees pa\u0308rimusmuusikat, korraldatakse u\u0308ritusi ja kontserte, uuritakse ja talletatakse muusikapa\u0308rimust. Inimestel on suur huvi o\u0303ppida ma\u0308ngima hiiu kannelt."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Rannarootslased olid luterlased, kelle kultuuri ja arengut mo\u0303jutasid Rootsist ja Soomest pa\u0308rit vaimulikud ja misjona\u0308rid, kes olid neid o\u0303petama tulnud. Jumalateenistused toimusid rootsi keeles."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Samas on rannarootslastel olnud oluline roll siinse koolihariduse rajajana. Eesti rahvahariduse alusepanijaks oli rootslasest kirikuo\u0303petaja poeg Bengt Gottfried Forselius, kes asutas Risti kirikla juures paiknevas rehetares 1683. aastal esimese rahvakooli. Ka\u0308ivitati Paslepa o\u0303petajate seminar, et koolitada o\u0303petajaid rannarootsi ku\u0308lakoolidele. Rannarootslastel oli Noarootsis Pu\u0308rksi mo\u0303isas oma po\u0303lluto\u0308o\u0308kool ja Haapsalus rootsikeelne eragu\u0308mnaasium, kuhu palgati o\u0303petajad Rootsist ja Soomest. O\u0303ppeto\u0308o\u0308 toimus nn ko\u0303rgrootsi keeles, misto\u0303ttu kohalikud murded ha\u0308a\u0308busid tasapisi."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Eestirootslased asutasid 1909. aastal oma kultuuri ja hariduse edendamiseks seltsi Rootsi Hariduse So\u0303brad, mis tegutseb siiani Stockholmis. Alates 1918. aastast antakse va\u0308lja ajakirja Kustbon ehk Randlane."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Ku\u0308lade nimed Vormsis on siiani rootsikeelsed ja Noarootsis tervitavad ku\u0308lastajaid nii rootsi- kui ka eestikeelsed kohaviidad. Rootslastel oli igal paigal rootsikeelne nimi, mis erines eestlaste omast. Na\u0308iteks Hiiumaa on Dago\u0308, Vormsi Ormso\u0308, Ruhnu Runo\u0308, Noarootsi Nucko\u0308, kusjuures saar on rootsi keeles \u201eo\u0308\u201c. Kohanimede lo\u0303pp \u201eby\u201c ta\u0308hendab aga ku\u0308la."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Eestirootslasi seovad mitmed kodukandi u\u0308hingud ja seltsid, antakse va\u0308lja oma ajakirju. Rootsi rahvusva\u0308hemuse keele ja kultuuri sa\u0308ilitamist kaitseb Eestirootslaste Kultuuriomavalitsus. Rahvusnimekirja kuulub u\u0308le 500 inimese, kes kannavad rootslust Eestimaal edasi. Eestirootslaste kultuuriloost on ilmunud mitu raamatut. U\u0308ks olulisemaid, Carl Russwurmi \u201eEibofolke ehk rootslased Eestimaa randadel ja Ruhnus\u201c ilmus esmakordselt saksakeelsena 1855. aastal. Hea u\u0308levaate annavad ka va\u0308ljaanded \u201eRaamat Eestimaa rootslastest\u201c, \u201eKuldrannake\u201c, \u201eHans Po\u0308hl\u201c jt."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Rannarootslaste elu ja kultuuriga saab ta\u0308psemalt tutvuda Rannarootsi muuseumis Haapsalus, Sadama 32 vo\u0303i lehel . Muuseumil on filiaal Ruhnu saarel Korsi talus ku\u0308u\u0308rkatusega pikkmajas, mis on kogu maailmas u\u0308ks viimaseid tervikuna sa\u0308ilinud ruhnurootslaste talukomplekse."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Rannarootsi muuseumi tikitud rannavaiba ilmekad pildid jutustavad rannarootslaste ajaloost kuni teise maailmaso\u0303jani, mis pillutas tugeva kogukonna laiali kahele poole La\u0308a\u0308nemerd. Eestist po\u0303genes Rootsi umbes 7000 eestirootslast; need, kes ja\u0308id, pidid oma rahvuse maha salgama. Tublid ka\u0308sito\u0308o\u0308memmed talletavad aga praegu tikitava ja\u0308tkuvaiba sisse eluolu nii Eestis kui ka Rootsis pa\u0308rast 1940. aastaid. Elu la\u0308heb edasi!"}]