[{"text_idx": "#000000", "text": "Sooline vo\u0303rdo\u0303iguslikkus peab olema kogu koolielu la\u0308biv po\u0303himo\u0303te"}, {"text_idx": "#000001", "text": "14. oktoobril 2015 toimus Praxise mo\u0303ttehommik: \u201cKoolist to\u0308o\u0308le \u2013 uue po\u0303lvkonna valikud ja kasutamata vo\u0303imalused\u201d. Projekti \u201eSoolise vo\u0303rdo\u0303iguslikkuse lo\u0303imimine u\u0308ld- ja ko\u0303rgharidusse\u201c[i] raames toimunud mo\u0303ttehommiku eesma\u0308rk oli leida lahendusteid, kuidas avardada uue po\u0303lvkonna vo\u0303imalusi eneseteostuseks nii haridusu\u0308steemis kui ka to\u0308o\u0308turul. Keskenduti eelko\u0303ige sellele, kuidas muuta sooliselt jaotunud erialavalikute tegemist ning teadvustada valikuid suunavaid ja hoiakuid kujundavaid olukordi."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Arutelu juhatas sisse Praxise analu\u0308u\u0308tik Helen Biin, kes ku\u0308sis miks on oluline ra\u0308a\u0308kida soost ja soolisest vo\u0303rdo\u0303iguslikkusest ning na\u0308itlikustas uuringute ja analu\u0308u\u0308side tulemustele tuginedes, kuidas sugu mo\u0303jutab inimese vo\u0303imalusi ja valikuid kogu elutee va\u0308ltel. Poiste ja tu\u0308drukute erinevatele radadele suunamine algab kodust, kus sageli peetakse eri soost lastele oluliseks eluks kaasa anda erinevad oskused \u2013 poisid peavad oskama tehnikaga u\u0308mber ka\u0308ia ning tu\u0308drukud valdama suhtlemis- ja ka\u0308itumisoskuseid. Laste erinev kohtlemine ning no\u0303udmised ja ootused poiste ja tu\u0308drukute ka\u0308itumisele ning saavutustele on tavapa\u0308rased ka haridusasutustes lasteaiast u\u0308likoolini. Teravad soopo\u0303hised erinevused o\u0303pitulemustes ja haridusvalikutes ilmnevad juba po\u0303hikoolis. Haridusvalikute soopo\u0303hisus ja u\u0308hiskonnas levinud soonormid peegelduvad to\u0308o\u0308turul erialade ja ametikohtade soolises jaotuses ning jonnakalt pu\u0308sivas Euroopa Liidu suurimas palgalo\u0303hes. Vaesuse feminiseerumine, meeste kehvem tervis ja lu\u0308hem eluiga ning soolised erinevused ajakasutuses on vaid mo\u0303ned na\u0308ited soolise ebavo\u0303rdsusega seonduvatest sotsiaalprobleemidest."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Helen Biin ro\u0303hutas oma ettekandes, et soolise ebavo\u0303rdsuse ja sellega seonduvate probleemide po\u0303hjused ei teki to\u0308o\u0308turule sisenedes, teatud vanusesse jo\u0303udes vo\u0303i mingile kindlale ametile pu\u0308rgides, vaid nendeni jo\u0303utakse pideva u\u0308hiskonnas levinud soonormidest ja traditsioonilistest valikutest la\u0308htuva suunamise toel. Tugev normides ja stereotu\u0308u\u0308pides kinniolek takistuseks riigi inimpotentsiaali parimal kasutamisel, kuna mehi ja naisi kindlatesse raamidesse ja sooga ma\u0308rgistatud ka\u0308itumis- ning karja\u0308a\u0308rimallidesse sundivad soonormid pa\u0308rsivad eneseteostust valdkondades, mis tegelikult meeldiksid vo\u0303i huvi pakuksid. Seeto\u0303ttu on u\u0308limalt oluline, et inimeste valikud ja vo\u0303imalused ei so\u0303ltuks poisi vo\u0303i tu\u0308drukuna su\u0308ndimisest, vaid oleksid koosko\u0303las huvide, vo\u0303imete ja unistustega. Helen Biin pani kuulajatele su\u0308damele, et kuigi suured nihked u\u0308hiskondlikes normides ja levinud hoiakutes vajavad aega ja erinevates valdkondades tegutsejate sihipa\u0308rast koosto\u0308o\u0308d, saab igau\u0308ks meist oma tegevuse mo\u0303testamise ja suunamise kaudu sellesse muutusesse panustada."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Kool kujundab hoiakuid, hoiakud suunavad valikuid"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Arutelu uue po\u0303lvkonna karja\u0308a\u0308rivalikute ja vo\u0303imaluste u\u0308le ja\u0308tkus kolmes laudkonnas. Haridus- ja teadusministeeriumi u\u0308ldharidusosakonna peaeksperdi Mariann Rikka vedamisel arutleti selle u\u0308le, mil viisil noorte hoiakud mo\u0303jutavad valikuid to\u0308o\u0308turul. U\u0308ksmeelselt leiti, et hoiakute kujunemisel on oluline roll eeskujudel ning kogemustel, millega noored puutuvad kokku perekonnas, haridussu\u0308steemis ja avalikus ruumis u\u0308ldisemalt. Soonormid ning arusaam sellest, millised eluvaldkonnad naistele vo\u0303i meestele sobivad, on tugevalt juurdunud ning laste suunamine traditsioonilistele radadele toimub pahatihti ma\u0308rkamatult. Seeto\u0303ttu on oluline inimeste teadlikkuse to\u0303stmine soostereotu\u0308u\u0308pidest la\u0308htuvate valikute varjuku\u0308lgedest. Teadlikkus annab vo\u0303imaluse enda hoiakuid ja ka\u0308itumist analu\u0308u\u0308sida ning hoiduda ebavajalikest stereotu\u0308u\u0308psetest suunamistest."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Mo\u0303ttehommikul osalejate hinnangul vajab noortes kaasaegsete hoiakute kujundamise toetamiseks kaasajastamist meie koolides toimuv. Esile to\u0303steti o\u0303petaja kui suunaja, mitte ka\u0308suandja, rolli tugevdamist ja kujundava hindamise juurutamist selleks, et tugevdada lastes eneseanalu\u0308u\u0308si oskust ja iseseisvust ning toetada iga lapse tugevuste ma\u0308rkamist ja arendamist. Hoiakute kujundamisel peeti oluliseks ka seda, et karja\u0308a\u0308rio\u0303pet pakutaks igas kooliastmes. Kuigi noored teevad edasio\u0303ppimise vo\u0303i erialavaliku otsuse sageli viimasel o\u0303ppeaastal, on selleks ajaks nende otsuseid mo\u0303jutavad hoiakud juba va\u0308lja kujunenud."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Diskussiooni ka\u0308igus to\u0303deti, et lisaks perele ja haridusele mo\u0303jutab noorte hoiakuid meedia, kus paraku torkab teravalt silma naissoost arvamusliidrite va\u0308hesus. Osalejate hinnangul oleks just ebatraditsioonilistes valdkondades tegutsevate (nais)arvamusliidrite na\u0308htavus u\u0308heks noorte hoiakuid mo\u0303jutavaks teguriks ning kinnistaks arusaama, et karja\u0308a\u0308rivalikud ei pea so\u0303ltuma sellest, kas su\u0308nnitakse poisi vo\u0303i tu\u0308drukuna."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Teadlik o\u0303petaja toetab lapsi ja aitab mo\u0303testada u\u0308mbritsevat"}, {"text_idx": "#000010", "text": "Sellest, kuidas eeskujud ja kogemused mo\u0303jutavad noorte karja\u0308a\u0308rivalikuid, ra\u0308a\u0308giti ta\u0308psemalt Eesti O\u0303petajate Liidu juhatuse liikme Peeter Eerik Otsa juhitud laudkonnas. Arutelu la\u0308htus kahest ku\u0308simusest: mida on vo\u0303imalik teha poiste ja tu\u0308drukute ka\u0308itumisele ja sooritusele omistatavate erinevate reaktsioonide, ootuste ja va\u0308a\u0308rtuste muutmiseks ning kuidas on vo\u0303imalik leevendada avaliku elu soostereotu\u0308u\u0308psete eeskujude mo\u0303ju, et avardada noorte karja\u0308a\u0308rivalikuid. Keskenduti eelko\u0303ige sellele, mida on vo\u0303imalik korda saata koolis nu\u0308u\u0308d ja praegu, ilma laiemat u\u0308hiskondlikku hoiakumuutust a\u0308ra ootamata. Leiti, et sooliselt eristuvate kogemuste ja eeskujude mo\u0303ju leevendamine eeldab mitme osapoole koosto\u0308o\u0308d koolis ja lasteaias samuti viidati juba eelpool ka\u0308sitletud teadlikkuse to\u0303stmise vajadusele."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Selleks, et o\u0303petajad teadvustaksid soostereotu\u0308u\u0308pidele tuginemise ohukohti ja oskaksid laste arengult senisest veelgi paremini toetada, oleks osalejate hinnangul tingimata vajalik sootemaatika lo\u0303imida o\u0303petajakoolituse o\u0303ppekavadesse. Vaid sellisel moel on o\u0303petajatele tagatud vajalikud to\u0308o\u0308riistad ja oskus enda o\u0303petamis- ja juhendamistegevuste sooaspektist analu\u0308u\u0308simiseks, laste stereotu\u0308u\u0308bivabaks suunamiseks ning meid u\u0308mbritseva keskkonna soolisele ebavo\u0303rdsusele ta\u0308helepanu juhtimiseks ja olukorra problematiseerimiseks. Samuti oskavad teadlikud o\u0303petajad toetada ja suunata lapsevanemaid, kelle hoiakud ja eeskuju on lastele vo\u0303imaldatavate tegevuste ja noorte karja\u0308a\u0308rivalikutes sageli ma\u0308a\u0308rava ta\u0308htsusega. Ta\u0308htsaks peetakse ka erinevate kogemuste pakkumist lastele nii eeskujude kui ka tegevuste kaudu."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Eraldi ro\u0303hutati o\u0303ppe- ja lastekirjanduse ta\u0308htsust soostereotu\u0308u\u0308pide kinnistamisel ning nenditi, et praegu on neis allikates kajastatu sageli traditsioonilisi soorolle peegeldav. Ka siin saab hea ettevalmistusega o\u0303petaja probleemile ta\u0308helepanu juhtida, kuid kahtlemata on vajalik (o\u0303ppe)kirjanduse pildimaterjali ja sisu koostamisel soolist aspekti senisest enam silmas pidada."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Teadlikkuse kasv ja hoiakute muutus toetavad u\u0308ksteist"}, {"text_idx": "#000014", "text": "Kolmas diskussioon keskendus O\u0303iguskantsleri vanemno\u0303uniku ning endise vo\u0303rdo\u0303igusvoliniku Margit Sarve juhtimisel sellele, milline on Eesti noorte teadlikkus oma (soolise vo\u0303rdo\u0303iguslikkusega seonduvatest) o\u0303igustest to\u0308o\u0308turul. Praxise 2014. aastal korraldatud u\u0308lio\u0303pilaste soolise vo\u0303rdo\u0303iguslikkuse alaste hoiakute ja kogemuste uuringust selgub, et u\u0308lio\u0303pilaste teadlikkus nendel teemadel on pigem lu\u0308nklik. U\u0308ksmeelselt jo\u0303uti ja\u0308reldusele, et noorte teadlikkuse to\u0303husaks suurendamiseks tuleb to\u0308o\u0308turualaste o\u0303iguste teemat ka\u0308sitleda erinevatel o\u0303ppetasemetel la\u0308bivalt. Ka siin ei saa mo\u0308o\u0308da vaadata noorte endi ja nende la\u0308hedaste kogemustest ning u\u0308hiskonnas levinud hoiakutest, mis teadlikkuse ko\u0303rval on olulisteks ka\u0308itumisvalikute mo\u0303jutajateks. Teadmine, et teatud ka\u0308itumine \u2013 na\u0308iteks perekonnaseisu vo\u0303i lastesaamissoovi ku\u0308simine to\u0308o\u0308intervjuul \u2013 ei ole lubatav vajab selleks, et teadmine materialiseeruks ka\u0308itumisena, enda ko\u0303rvale ka selliste ku\u0308simuste esitamist taunivat u\u0308hiskondlikku hoiakut. Lapsevanemad, o\u0303petajad ja teised lastega tegelevad inimesed, meedia ning avalikud kampaaniad on kahtlemata need kanalid, mille abil noorte soolist vo\u0303rdo\u0303iguslikkust toetavaid hoiakuid kujundada ning noorte o\u0303igusteadlikkust to\u0303sta."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Haridus peab omama va\u0308a\u0308rtust ja olema va\u0308a\u0308rtus nii meestele kui naistele\nPa\u0308eva vo\u0303ttis kokku Mari-Liis Sepper, kes to\u0303des, et Eesti u\u0308hiskonnas pu\u0308sivad endiselt soostereotu\u0308u\u0308psed hoiakud ja sooline ebavo\u0303rdsus ning to\u0303statas haridusvaldkonna soolise ebavo\u0303rdsusega seonduvate kitsaskohtade tuvastamiseks ja lahenduste otsimiseks kolm ku\u0308simust. Sepperi so\u0303nul peame esmalt ku\u0308sima, mida annab haridus naisele ja mida mehele ta\u0308nases Eestis, kas haridus aitab kaasa soolise vo\u0303rdsuse suurenemisele. Paraku na\u0308itab statistika, et pelgalt ligipa\u0308a\u0308s haridusele ei taga soolise ebavo\u0303rdsuse va\u0308henemist ning ta\u0308nases Eestis tagab haridus naistele ja meestele erinevad vo\u0303imalused. Samuti paljastab 2013. aasta soolise vo\u0303rdo\u0303iguslikkuse monitooring, et va\u0308ga suur osa Eesti elanikkonnast ei toeta samasuguse hariduse andmist poistele ja tu\u0308drukutele. Kuigi vo\u0303rdne ligipa\u0308a\u0308s haridusele on soolise vo\u0303rdo\u0303iguslikkuse suurendamise u\u0308heks eeltingimuseks, vajab tegelik ja hoomatava aja jooksul toimuv u\u0308hiskonna vo\u0303rdsuse suurenemine aktiivset ja teadlikku tegutsemist."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Teiseks peab Sepperi hinnangul otsima vastust ku\u0308simusele, kas haridus on Eestis va\u0308a\u0308rtus ko\u0303igile, st kas u\u0308hiskonna silmis on haritud naine ja haritud mees samava\u0308a\u0308rsed. Uuringute po\u0303hjal peab to\u0303dema, et meeste haridust va\u0308a\u0308rtustatakse to\u0308o\u0308andjate poolt pahatihti ko\u0303rgemalt, kuid teavet selle kohta, kuivo\u0303rd Eesti mehed ja naised ise haridust va\u0308a\u0308rtustavad, seni paraku napib. Kolmandaks tuleb haridusvaldkonna kitsaskohtade tuvastamiseks vastata sellele, millised on need hoiakud, mis vo\u0303ivad uuele po\u0303lvkonnale erialavalikute tegemisel ja to\u0308o\u0308turule sisenemisel saada takistuseks. Soolise vo\u0303rdo\u0303iguslikkuse monitooringu tulemused kinnitavad, et Eestis na\u0308hakse meeste ja naiste rolle ja u\u0308lesandeid endiselt va\u0308ga erinevana ning on selge, et sellised hoiakud mo\u0303jutavad ka noorte vo\u0303imalusi ja valikuid."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Mari-Liis Sepper tunnustas mo\u0303ttehommikul osalejaid mitmetele olulistele teguritele ja tegijatele osutamise eest \u2013 vajadus erinevate osapoolte koosto\u0308o\u0308ks, lastega to\u0308o\u0308tavate inimeste teadlikkuse to\u0303stmiseks ja o\u0303petajahariduse ta\u0308iendamiseks, karja\u0308a\u0308rio\u0303ppe ja no\u0303ustamisteenuste pakkumine erinevates kooliastmetes ning avatuse suurendamine haridussu\u0308steemis. Sepper pani lo\u0303petuseks su\u0308damele, et sooline vo\u0303rdo\u0303iguslikkus peab olema kogu koolielu la\u0308biv po\u0303himo\u0303te sest teist vo\u0303imalust \u2013 vo\u0303imalust vo\u0303rdseid vo\u0303imalusi mitte va\u0308a\u0308rtustada \u2013 meil tegelikult ei ole."}, {"text_idx": "#000018", "text": "[i] Projekti elluviimist toetab Norra toetuste 2009-2014 to\u0308o\u0308- ja pereelu u\u0308hitamise ning soolise vo\u0303rdo\u0303iguslikkuse programm."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Reelika Leetmaa, Praxise juhatuse liige ning to\u0308o\u0308- ja sotsiaalpoliitika programmi juht"}, {"text_idx": "#000022", "text": "U\u0308kskord prahvatab vimm, mis kogunend salaja... Ja nii juhtuski mo\u0308o\u0308dunud na\u0308dalavahetusel, mil kuues Eesti linnas piketeerisid to\u0308o\u0308vo\u0303imereformi vastu puuetega inimesed. Tu\u0308liks kisub ka reformi eestvedajate vahel."}, {"text_idx": "#000024", "text": "U\u0308ks sellele ku\u0308simusele vastamise vo\u0303imalus on eksperimentaalne poliitikakujundamine. See ta\u0308hendab, et enne suuremahuliste reformide jo\u0303ustamist kogu riigis hinnatakse nende mo\u0303ju esmalt va\u0308iksema ru\u0308hma inimeste peal."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Na\u0308iteks oletame, et valitsus leiab, et puudega to\u0308o\u0308tute to\u0308o\u0308leaitamiseks on vaja kaasajastada nende IT-oskusi ning otsustab selleks pakkuda vastavat koolitust. Selleks, et veenduda, kas koolituses osalemine to\u0303epoolest suurendab va\u0308ljavaateid leida to\u0308o\u0308, tuleb koolituse mo\u0303ju hinnata. Mo\u0303ju hindamiseks on meil vaja teada, mis juhtuks, kui inimene ei oleks koolitusel osalenud."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Kuna teadaolevalt ei ole u\u0308helgi inimolendil siiani o\u0303nnestunud viibida samaaegselt kahes erinevas olukorras (meie na\u0308ites on need olukorrad koolituses osalemine ja mitteosalemine), on sotsiaalteadlaste u\u0308lesanne selline vastandolukord luua."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Parimaks vo\u0303imaluseks ehk nii-o\u0308elda mo\u0303ju hindamise kuldseks standardiks peetakse sotsiaalset eksperimenti. Meie na\u0308ite puhul tuleks esmalt va\u0308lja valida na\u0308iteks 600 puudega inimest, kes soovivad koolituses osaleda. Seeja\u0308rel jagame soovijad juhuvaliku alusel kahte ru\u0308hma, kellest esimene ehk osalusru\u0308hm la\u0308bib koolituse ja teine ehk vo\u0303rdlusru\u0308hm ja\u0308tkab to\u0308o\u0308otsingut vanal viisil. Erinevus nende kahe ru\u0308hma tulemustes ongi koolituse mo\u0303ju."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Na\u0308iteks kui kolmesajast koolitusel osalenust leiab hiljem to\u0308o\u0308 200 inimest ning sama suurest vo\u0303rdlusru\u0308hmast vaid 100 inimest, saame o\u0308elda, et koolitusel osalemine suurendas to\u0308o\u0308 leidmise to\u0303ena\u0308osust ning selle pakkumine on o\u0303igustatud. Vastupidisel juhul koolitusel osalemine pigem va\u0308hendas va\u0308ljavaateid leida to\u0308o\u0308 ning sellisena koolitust pakkuma ei peaks."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Teadmata, mis juhtub nii-o\u0308elda vastandolukorras, ei saa me midagi o\u0308elda koolituse mo\u0303ju kohta. Isegi kui na\u0308eme, et kolmesajast osalejast leidis to\u0308o\u0308 kakssada, ei saa me olla kindlad, et seda poleks juhtunud ka koolitust la\u0308bimata. Ka osalenute endi rahulolu koolitusega ei anna selle mo\u0303ju kohta vajalikku infot."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Sotsiaalsete eksperimentide kasutamine on sotsiaalteadustesse jo\u0303udnud la\u0308bi meditsiinivaldkonna, kus sarnasel po\u0303himo\u0303ttel testitakse ravimite mo\u0303ju. Uute ravimite va\u0308ljato\u0308o\u0308tamisega tegeletakse aastaid ning kellelgi ei tule mo\u0303ttesse anda patsiendile rohtu ilma, et selle tervendav toime oleks eelnevalt kindlaks tehtud."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Sotsiaalseid eksperimente on uute reformide vo\u0303i olemasolevate meetmete muutmise hindamiseks mujal maailmas kasutatud juba alates 1970. aastatest, peamiselt Ameerika U\u0308hendriikides. Hinnatud on va\u0308ga erinevate poliitikavalikute mo\u0303ju: na\u0308iteks mitmesuguste koolituste, no\u0303ustamisteenuste, aga ka miinimumpalga to\u0303stmise vo\u0303i to\u0308o\u0308tushu\u0308vitise maksmistingimuste muutmise mo\u0303ju."}, {"text_idx": "#000032", "text": "Viimastel aastatel on sotsiaalseid eksperimente u\u0308ha enam kasutatud ka Euroopa riikides, eriti Suurbritannias, Prantsusmaal, Hollandis ja Po\u0303hjamaades. Alles hiljuti vo\u0303is meiegi ajakirjandusest lugeda Rootsi eksperimendist, mille abil pu\u0308u\u0308takse jo\u0303uda selgusele, kas ku\u0308mme tundi lu\u0308hema to\u0308o\u0308na\u0308dala kehtestamine va\u0308hendaks to\u0308o\u0308tajate haigestumist ja muudaks to\u0308o\u0308tamise to\u0303husamaks. Sotsiaalsete eksperimentide eestko\u0303neleja on viimastel aastatel olnud ka Euroopa Komisjon."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Eksperimentaalne poliitikakujundamine loob eeldused teadmistepo\u0303hiseks valikuks mitte ainult paberil, vaid ka praktikas. Ka to\u0308o\u0308vo\u0303imereform pakub selleks vo\u0303imalusi. Enne kui kehtestada u\u0308leriigilised reeglid, saaks na\u0308iteks planeeritavat hindamismetoodikat ja aktiivsusno\u0303uete kehtestamise vo\u0303i plaanitavate teenuste mo\u0303ju hinnata va\u0308iksema ru\u0308hma peal."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Mo\u0303nikord tuleb ko\u0303ige otsema tee leidmiseks astuda paar sammu tagasi ja veenduda, et suund on o\u0303ige."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Eesti talendipoliitika ja olukord va\u0308listo\u0308o\u0308jo\u0303u, va\u0308lisu\u0308lio\u0303pilaste ja va\u0308lismaal elavate eestlastega"}, {"text_idx": "#000038", "text": "9. septembril 2014 toimus Praxise mo\u0303ttehommik, mis seekord keskendus talendipoliitika teemale ja oli ja\u0308tkuks Praxise koostatud analu\u0308u\u0308sile Eesti talendipoliitika olukorrast, mille raames anti va\u0308lja ka Talendipoliitika ka\u0308siraamat. Mo\u0303ttehommiku eesma\u0308rk oli mo\u0303testada uuringus va\u0308lja toodud probleeme talendipoliitika valdkonnas, kirjeldada va\u0308listo\u0308o\u0308jo\u0303u olukorda ja arenguvo\u0303imalusi Eestis, va\u0308lisu\u0308lio\u0303pilaste ning va\u0308lismaal elavate eestlaste vo\u0303imalikku rolli ja panust Eesti to\u0308o\u0308turul."}, {"text_idx": "#000040", "text": "Helen Rozeik to\u0303des ettekandes \u201eKo\u0303rgelt kvalifitseeritud to\u0308o\u0308jo\u0303ud Eestis \u2013 olukord ja arenguvo\u0303imalused\u201c, et demograafilised arengud, muutuv majandusstruktuur ning to\u0308o\u0308jo\u0303u va\u0308ljara\u0308ndesaldo negatiivsus mo\u0303jutavad tulevikus Eesti to\u0308o\u0308turgu. Eriti aga ja\u0308a\u0308b tulevikus puudu ko\u0303rgelt kvalifitseeritud to\u0308o\u0308jo\u0303ust."}, {"text_idx": "#000044", "text": "Arvestades Eestis tekkinud ko\u0303rgelt kvalifitseeritud to\u0308o\u0308jo\u0303u puudust ning seda, et Eesti oma to\u0308o\u0308jo\u0303uturg ei suuda no\u0303udlust rahuldada, oluline po\u0308o\u0308rata pilk va\u0308liseestlaste poole \u2013 ehk on nemad osa lahendusest? \u2013 Laura Kirss"}, {"text_idx": "#000046", "text": "EASi edasiste plaanide hulka kuuluvad ka na\u0308iteks erinevate turundusmaterjalide, keskse infoportaali, infoseminaride ning sotsiaalmeediakampaaniate va\u0308ljato\u0308o\u0308tamine. Otsitakse ka uusi koosto\u0308o\u0308partnereid nii era- kui ka avalikust sektorist."}, {"text_idx": "#000047", "text": "Piret Potisepp Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumist tutvustas mo\u0303ttehommikul Eesti uue talendipoliitika tegevuskava loomist. Tema so\u0303nul on uue tegevuskava eesma\u0308rk to\u0308o\u0308tada va\u0308lja talendistrateegia, mis kirjeldab erinevate osapoolte (avaliku, era- ja kolmanda sektori) tegevusi ja rollijaotust va\u0308listalentide rakendamisel Eestis. Lisaks so\u0303nastada u\u0308hine visioon ja missioon, et erinevad osapooled teaksid, kuhu ning mis suunas liikuda."}, {"text_idx": "#000048", "text": "Esimesed sammud Eesti oma brain gain strateegias"}, {"text_idx": "#000049", "text": "U\u0308hisarutelul pu\u0308u\u0308ti leida viise kuidas rakendada va\u0308liseestlasi Eesti to\u0308o\u0308turul. Arutleti va\u0308lismaal elavate eestlaste ja nende kogukondade u\u0308lesleidmise, nende ta\u0308psema tundao\u0303ppimise, strateegia ja tegevuse kavandamise, tegevuse rakendamise ja tulemuste seire u\u0308le."}, {"text_idx": "#000050", "text": "Va\u0308lismaal elavate eestlaste ja nende kogukondade u\u0308lesleidmine."}, {"text_idx": "#000051", "text": "Vajalik on vaja leida viise, kuidas koguda infot va\u0308lismaal viibivate eestlaste kohta. See eeldab erinevate asutuste ja ministeeriumide koosto\u0308o\u0308d. Na\u0308iteks vo\u0303iks ja\u0308rgmisel rahvaloendusel loendada ka inimesi, kes hetkel viibivad va\u0308lismaal. Siin on ta\u0308htis roll Statistikaametil. Teine vo\u0303imalus oleks infot koguda va\u0308lismaal asuvate Eesti koolide kaudu, kuid see eeldaks koolide endi tihedamat koosto\u0308o\u0308d.\nU\u0308ks vo\u0303imalus koguda vajalikku infot oleks la\u0308bi Eesti va\u0308lisesinduste. See aga eeldaks Va\u0308lisministeeriumi intensiivsemat huvi teema vastu.\nArutelus kerkis u\u0308les antud teema u\u0308le vastutaja (teema omaniku) ku\u0308simus. To\u0303deti, et teemal peaks kindlasti olema kindel omanik, kuid kas see peaks olema EAS, Haridus- ja Teadusministeerium vo\u0303i Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ja\u0308i lahtiseks."}, {"text_idx": "#000052", "text": "Va\u0308lismaal elavate eestlaste ja nende kogukondade ta\u0308psem tundmao\u0303ppimine"}, {"text_idx": "#000053", "text": "To\u0303deti, et ko\u0303ige ta\u0308htsam on kontakt kogukonnaga ja kogukonna liidritega. Selleks, et kogukondi saaks paremini tundma o\u0303ppida, tuleks teostada saadud info po\u0303hjal kas ku\u0308sitlus vo\u0303i uuring. Aktiivselt kasutada ka sotsiaalmeediakanaleid.\nOtseste vastutajatena nimetati Haridus- ja Teadusministeeriumit ning EASi, kelle u\u0308lesandeks vo\u0303iks olla ka a\u0308risuhetevo\u0303rgustiku loomine, mille kaudu oleks vo\u0303imalik kokku viia va\u0308lismaal elevad, kuid Eestisse tagasi po\u0308o\u0308rduda soovivaid inimesi Eesti ettevo\u0303tetega."}, {"text_idx": "#000054", "text": "Arutlejate so\u0303nul vo\u0303iks kavandatud algatuste peamine eesma\u0308rk olla Eesti majanduse ja\u0308tkusuutlik kasv. La\u0308bi majanduskasvu paraneks Eesti sotsiaal-majanduslik olukord ning Eesti muutuks seela\u0308bi va\u0308liseestlaste seas uuesti atraktiivseks sihtriigiks. Antud eesma\u0308rgi ta\u0308itmisel saavad kaasa aidata nii Eestis elavad eestlased, va\u0308lismaalased ning Eesti \u201efa\u0308nnid\u201c mujal maailmas.\nStrateegia kavandamisele aitaks kaasa kontaktide ringi laiendamine riikides, kus puuduvad Eesti va\u0308lisesindused. Arutlejad pakkusid, et antud eesma\u0308rki aitaks ta\u0308ita Va\u0308lisministeerium."}, {"text_idx": "#000056", "text": "tulemuste seire eest vo\u0303iks osalejate hinnangul vastutada na\u0308iteks EAS."}, {"text_idx": "#000059", "text": "Tema so\u0303nul ei olnud Talendid Koju programm to\u0303hus, kuna globaliseerunud maailmas ei ole enam inimese fu\u0308u\u0308siline asukoht ta\u0308htis. Oluline on vaid see, et inimene on mo\u0303tteliselt ja virtuaalselt riigiga seotud. Ta leiab, et Rahvuskaaslaste programm on hea algatus, kui natuke paremini u\u0308le vaadata sihtmeetmed, kuhu toetusrahad la\u0308hevad. Na\u0308iteks oleks efektiivsem toetada Eesti kogukondi va\u0308lismaal ja neid omavahel siduda kui hakata inimesi vo\u0303i o\u0303pilasi tagasi Eesti u\u0308likoolidesse meelitama."}, {"text_idx": "#000060", "text": "Ka tuleks toetada va\u0308ikseid virtuaalseid kanaleid. Na\u0308iteks on rahvusvahelise haardega veebileht suurepa\u0308raselt Eestit ja eestlasi maailmale tutvustanud. Sarnaseid ettevo\u0303tmisi oleks rohkem vaja selleks, et hoida eestlasi paremini kursis ja neid informeerida kodumaal toimuvast. Kodumaaga suhtluses olles vo\u0303ib iga inimene endale leida nii-o\u0308elda talendi ning ei ole ka va\u0308listatud, et seela\u0308bi otsustatakse ajutiselt vo\u0303i lo\u0303plikult kodumaale naasta."}, {"text_idx": "#000062", "text": "Talendipoliitika tegevuskava tutvustus, Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium"}, {"text_idx": "#000063", "text": "Tutvu talendipoliitika ka\u0308siraamatuga (PDF) Ka\u0308siraamatu eesma\u0308rk on: a) innustada peamiselt kohaliku ja piirkondliku tasandi avalikku sektorit vo\u0303tma tarvitusele meetmeid, mis soodustaksid va\u0308listalentide vastuvo\u0303tmist ja lo\u0303imumist ning pakkuda va\u0308lja konkreetseid lahendusi, mis aitaksid neil seda teha; b) suurendada erinevate huviru\u0308hmade koosto\u0308o\u0308s ellu viidavaid tegevusi kohalike talentide hoidmisel."}, {"text_idx": "#000064", "text": "Ko\u0303rgelt kvalifitseeritud va\u0308listo\u0308o\u0308jo\u0303ud Eestis \u2013 olukord ja arenguvo\u0303imalused (PDF)\nVa\u0308lisu\u0308lio\u0303pilased Eestis \u2013 kas vajame neid ka to\u0308o\u0308turul? (PDF)\nVa\u0308lismaal elavad eestlased kui kasutamata to\u0308o\u0308jo\u0303uressurss? (PDF)"}, {"text_idx": "#000065", "text": "Praxis koosto\u0308o\u0308s Riigikogu majanduskomisjoniga korraldas 2014. aasta kevadel talendipoliitika seminari, kus tutvustati milliseid lahendusi saaks kasutada ko\u0303rgeltharitud to\u0308o\u0308jo\u0303u piisavuse tagamiseks riigis ning arutleti, kuidas la\u0308heneda talendipoliitika juhtimisele ja kuidas on seda seni Eestis korraldatud. Vaata seminari u\u0308lesvo\u0303tteid."}, {"text_idx": "#000066", "text": "Talendipoliitikat mo\u0303testati seminari ka\u0308igus kui horisontaalselt poliitikavaldkonda, mis tegeleb ko\u0303rgelt kvalifitseeritud to\u0308o\u0308jo\u0303u piisavuse ku\u0308simuse lahendamisega (sh Eestisse meelitamine, kohanemine, toetamine, arendamine jms). Antud seminari kontekstis peeti talentidena silmas ko\u0303rgelt kvalifitseeritud to\u0308o\u0308jo\u0303udu, eeska\u0308tt va\u0308lispa\u0308ritolu to\u0308o\u0308tajaid ja ettevo\u0303tjaid, rahvusvahelisi u\u0308lio\u0303pilasi ja teadlasi ning samuti va\u0308lismaal elavaid eestlasi."}, {"text_idx": "#000069", "text": "Kuna Sotsiaalministeerium to\u0308o\u0308tab va\u0308lja uut kollektiivsete la\u0308bira\u0308a\u0308kimiste regulatsiooni, siis ja\u0308rgnevas postitises ra\u0308a\u0308gimegi po\u0303gusalt kollektiivlepingutest ja nimetatud reformist."}, {"text_idx": "#000070", "text": "Kollektiivlepingus sa\u0308testatakse kollektiivsete la\u0308bira\u0308a\u0308kimiste ka\u0308igus kokku lepitud to\u0308o\u0308tingimused, teisiso\u0303nu to\u0308o\u0308tajate ja to\u0308o\u0308andjate o\u0303igused ja kohustused. Osaliselt on to\u0308o\u0308tingimused ma\u0308a\u0308ratud juba seadustes, na\u0308iteks to\u0308o\u0308lepinguseaduses vo\u0303i to\u0308o\u0308tervishoiu ja to\u0308o\u0308ohutuse seaduses. Individuaalsete to\u0308o\u0308lepingutega ja kollektiivsete to\u0308o\u0308lepingutega saavad to\u0308o\u0308tajad ja to\u0308o\u0308andjad kokku leppida seadusega vo\u0303rreldes soodsamates to\u0308o\u0308tingimustes vo\u0303i leppida kokku to\u0308o\u0308tingimustes, mida seadus ei sa\u0308testa. To\u0308o\u0308tajate puhul on skollektiivsetele la\u0308bira\u0308a\u0308kimiste ajendiks u\u0308histe huvide eest seismine, na\u0308iteks ettevo\u0303tte to\u0308o\u0308tajaid u\u0308hiselt to\u0308o\u0308tasu la\u0308bira\u0308a\u0308kides saavad nad paremini mo\u0303jutada to\u0308o\u0308andja to\u0308o\u0308tasustamispoliitikat. To\u0308o\u0308andjatel vo\u0303imaldavad kollektiivsed la\u0308bira\u0308a\u0308kimied standardiseerida to\u0308o\u0308tingimusi ko\u0303igile vo\u0303rreldavatele to\u0308o\u0308tajatele kindlaks perioodiks ning ennetada seela\u0308bi individualseid la\u0308bira\u0308a\u0308kimisi vo\u0303i korduvaid la\u0308bira\u0308a\u0308kimisi."}, {"text_idx": "#000071", "text": "Siinjuures tekib ku\u0308simus, kui olulised on kollektiivsed la\u0308bira\u0308a\u0308kimised ja kollektiivlepingud Euroopas ja Eestis. Statistika na\u0308itab, et kui Europpa Liidu riikides keskmisel on kollektiivlepingutega kaetud ligikaudu 66% to\u0308o\u0308tajatest, siis Eestis vaid 25% (Visser 2011; Brechter, Brandl 2013). Vo\u0303rreldes liidu riikidega on seda tunduvalt va\u0308hem, kuid katab siiski veerandi Eesti to\u0308o\u0308tajatest. Samas, kui Eesti puhul arvestada ka to\u0308o\u0308tasu alamma\u0308a\u0308ra kokkulepet, mis on so\u0303lmitud Eesti To\u0308o\u0308andjate Keskliidu ja Eesti Ametiu\u0308hingute Keskliidu vahel ning kohustuslik ko\u0303igile to\u0308o\u0308andjatele ja to\u0308o\u0308tajatele, siis saame o\u0308elda, et kollektiivsed la\u0308bira\u0308a\u0308kimised puudutavad ko\u0303iki Eesti to\u0308o\u0308tajaid. Arvestamata to\u0308o\u0308tasu alamma\u0308a\u0308ra kokkuleppeid so\u0303lmitakse Eestis ligi 50 kollektiivlepingut aastas ning kehtivaid lepinguid on u\u0308ldse kokku 896 (Po\u0303ldis, Proos 2011). Ko\u0303ige sagedamini lepitakse meie kollektiivlepingutes kokku to\u0308o\u0308tasus ning to\u0308o\u0308- ja puhkeaja tingimustes, harvem aga to\u0308o\u0308tervishoiu ja to\u0308o\u0308ohutuse tingimustes (Ibid.)."}, {"text_idx": "#000072", "text": "2012 aasta algusest on Sotsiaalministeerium to\u0308o\u0308tanud va\u0308lja uut kollektiivsete la\u0308bira\u0308a\u0308kimiste regulatsiooni, sest senine onsuuremate muutusteta pu\u0308sinud 90ndate algusest ning on to\u0308o\u0308turu osapoolte arvates ajale jalgu ja\u0308a\u0308nud ning ei arvesta praeguseid olusid. Kollektiivsete to\u0308o\u0308suhete reformi vo\u0303ib na\u0308ha loomuliku ja\u0308tkuda individuaalsete to\u0308o\u0308suhete reformile, mis pa\u0308a\u0308dis to\u0308o\u0308lepingu seaduse jo\u0303ustumisega 2009. aasta suvel. Individuaalsete to\u0308o\u0308suhete reformi ajal argumenteeris riik, et riigi sekkumine to\u0308o\u0308suhetesse peab vo\u0303imaldama to\u0308o\u0308tajatel ja to\u0308o\u0308andjatel kokku leppida to\u0308o\u0308tingimustes, mis sobivad mo\u0303lema poole vajadustega ko\u0303ige paremini. Kollektiivsete to\u0308o\u0308suhete reformiga soovib riik luua to\u0308o\u0308suhte osapooltele ja nende esindajatele sobiva raamistiku kollektiivseteks la\u0308bira\u0308a\u0308kimistest ja vo\u0303imalike kollektiivsete to\u0308o\u0308tu\u0308lide lahendamiseks."}, {"text_idx": "#000073", "text": "Eestis so\u0303lmitakse valdav osa kollektiivlepingutest ettevo\u0303tte tasandil ning kokku lepitud to\u0308o\u0308tingimused kehtivad to\u0308o\u0308andja ko\u0303igile to\u0308o\u0308tajatele. Harvem so\u0303lmitakse sektori tasandi kollektiivlepinguid, kus majandusharu kindlat osa to\u0308o\u0308andjaid ja to\u0308o\u0308tajaid esindavad pooled lepivad kokku poolte to\u0308o\u0308tingimused. Euroopas on ku\u0308llaltki laialt levinud kollektiivlepingute laiendamine, mis ta\u0308hendab et kokkulepitud to\u0308o\u0308tingimused kehtivad ka nendele to\u0308o\u0308andjatele ja nende to\u0308o\u0308tajatele, kes ei ole selle kokkuleppe pooleks. Sellised kokkulepped on olnud vo\u0303imalikud ka Eestis ning praktikas leidnud va\u0308he, kuid siiski kasutust. U\u0308ks laiendatud kollektiivlepingutest on so\u0303lmitud tervishoiu valdkonnas ning kaks veonduse ja laonduse sektoris. Laiendatud kollektiivlepingute tulemusena tulemusena u\u0308htlustuvad kogu sektoris to\u0308o\u0308tingimused, na\u0308iteks paranevad to\u0308o\u0308tingimused to\u0308o\u0308tajatel, kellel on po\u0303hjendamatult halvad to\u0308o\u0308tingimused ja kelle la\u0308bira\u0308a\u0308kimisjo\u0303ud to\u0308o\u0308andjaga on madal. Samas, kuna selline to\u0308o\u0308tingimuste laiendamine mo\u0303jutab ettevo\u0303tlusvabadust, ettevo\u0303tjate majandustegevuste ja to\u0308o\u0308suhte osapoolte vo\u0303imalus ise la\u0308bi ra\u0308a\u0308kida ja kokku leppida to\u0308o\u0308tingimused, siis on laiendamise vo\u0303imalused seadusega piiratud. Kollektiivlepingute laiendamise vo\u0303imalused on ka u\u0308ks reformiplaani olulisemaid punkte."}, {"text_idx": "#000074", "text": "Reformiplaani ja\u0308rgi laieneb to\u0308o\u0308tingimuste loetelu, mida saab laiendada. Praegu on pooltel vo\u0303imalik laiendada to\u0308o\u0308tasu ning to\u0308o\u0308- ja puhkeaega. Reformi jo\u0303ustumise ja\u0308rel aga ka puhkusetingimusi. Siinjuures on Eesti Ametiu\u0308hingute Keskliit avaldanud arvamust, et laiendatavate to\u0308o\u0308tingimuste loetelu vo\u0303iks olla veel laiem vo\u0303i vo\u0303iks kasutada ka avatud loetelu, mis ei piira laiendatavaid tingimusi. Na\u0308iteks to\u0308o\u0308tajate oskuste ja teadmiste arendamise kokkulepped vo\u0303iksid parandada to\u0308o\u0308tajate ja majanduse kui terviku konkurentsivo\u0303imet ning to\u0308o\u0308ohutust puudutavad ku\u0308simused elanikkonna tervist ja to\u0308o\u0308vo\u0303imet. Seega peab riik to\u0308o\u0308tajate ja to\u0308o\u0308andjate esindusorganisatsioonidega veel arutama, kas to\u0308o\u0308andjate ettevo\u0303tlusvabaduse kaitseks peaks riik va\u0308listama laiema ringi to\u0308o\u0308tingimuste laiendamise vo\u0303i usaldama, et kollektiivlepingu la\u0308bira\u0308a\u0308kimiste pooled hindavad adekvaatselt, kas kokkulepe vo\u0303ib piirata teiste to\u0308o\u0308andjate ettevo\u0303tlusvabadust, selhulgas to\u0308o\u0308tingimuste kujundamise vabadust, vo\u0303i kas sellised kokkulepped vo\u0303ivad mo\u0303jutada avalike huve, na\u0308iteks majanduskasvu."}, {"text_idx": "#000075", "text": "Siinjuures tasub meenutamist, et hetkel ei ole pooltele seatud laiendatud kollektiivlepingu so\u0303lmimiseks esinduslikkuse vo\u0303i informeerimise ja konsulteerimise eeltingimust, mis teistes riikides on ku\u0308llaltki tavapa\u0308rane. Reformi plaani ja\u0308rgi muutub kollektiivlepingu laiendamise va\u0308ltimatuks eeltingimuseks see, et lepingut so\u0303lmivatekspoolteks peavad olema ametiu\u0308hingute liit/u\u0308leriigiline ametiu\u0308hing ja to\u0308o\u0308andjate liit, kes esindab va\u0308hemalt pooli kollektiivlepinguga ho\u0303lmatud tegevusalal tegutsevaid to\u0308o\u0308andjaid. Kui pooleks on to\u0308o\u0308andjate liit, kes esinduslikkus on va\u0308iksem, on laiendamiseks vaja to\u0308o\u0308andjate keskliidu ja ametiu\u0308hingute keskliidu heakskiitu. Laiendamise va\u0308ltimatuks eeltingimuseks saab ka see, et kollektiivlepingu la\u0308bira\u0308a\u0308kimise pooled peavad informeerima laiendamise kavatsusest ka to\u0308o\u0308andjaid, kellele to\u0308o\u0308tingimused laienevad. To\u0308o\u0308andjad, kellele kokku lepitavad to\u0308o\u0308tingimused laienevad, ja nende to\u0308o\u0308tajad saavad seela\u0308bi avaldada planeeritud muudatuste kohta arvamust.. Ka need eeltingimused peaksid aitama tagada, et va\u0308hemus ei kehtestaks to\u0308o\u0308tingimusi, mis on enamusele liialt koormavad vo\u0303i enamus ei kehtestaks va\u0308hemusele to\u0308o\u0308tingimusi, mis on nende eripa\u0308ra arvestades sobimatud. Usutavasti Sotsiaalministeerium kaasates to\u0308o\u0308tajate ja to\u0308o\u0308andjate esindajaid kujundavad siin kollektiivsete la\u0308bira\u0308a\u0308kimiste tingimused, mis arvestavad poolte huvidega."}, {"text_idx": "#000080", "text": "Vabau\u0308henduste tegevust peetakse teistest sektoritest teatud juhtudel to\u0303husamaks, kuna nende liikmed on tihtipeale abivajajate endi hulgast va\u0308lja kasvanud."}, {"text_idx": "#000081", "text": "Seltsid, mittetulundusu\u0308hingud ja muud vabau\u0308hendused osalevad u\u0308ha aktiivsemalt nii riigi kui ka kohaliku omavalitsuse otsuste tegemisel. Po\u0303hjus lihtne \u2013 mitmed probleemid, millega tegelda tuleb, on oma ulatuselt niivo\u0303rd laiahaardelised, et u\u0308letavad sageli lisaks omavalitsuse piiridele ka riigi piire. Seeto\u0303ttu tuleb avalikul sektoril, a\u0308riettevo\u0303tetel ning aktiivsetel u\u0308ksikisikutel pead kokku panna ja lahendusi koos otsida. Sotsiaalne innovatsioon su\u0308ndivat just niiviisi."}, {"text_idx": "#000083", "text": "Nutikad lahendused on ja\u0308rjest piiratumate avalike vahendite to\u0303ttu va\u0308ga vajalikud ning seeto\u0303ttu on vabau\u0308hendustest avalikule vo\u0303imule saamas ka u\u0308ha va\u0308a\u0308rtuslikum partner."}, {"text_idx": "#000084", "text": "Vabau\u0308henduste rolli suurenemine toob aga kaasa ko\u0303rgenenud ootused nende aruandlusele, tegevuse la\u0308bipaistvusele ning sisemisele demokraatiale. Lisaks ja\u0308lgivad rahastajad ja\u0308rjest enam, mil ma\u0308a\u0308ral suudab u\u0308hendus endale seatud eesma\u0308rke saavutada ehk milline on tema tegevuse mo\u0303ju."}, {"text_idx": "#000085", "text": "Seega, esitades tingimusi, kuidas riik ja omavalitsus peaks inimesi ja organisatsioone kaasama, on pilk aina enam ka sellel, kuidas vabau\u0308hendused ise kaasavad enda liikmeid ning huviru\u0308hmi, kellele nende tegevus suunatud on. Nii on mo\u0303ju saavutamine ko\u0303ige to\u0303ena\u0308olisem."}, {"text_idx": "#000086", "text": "Eraldi proovikiviks saab siinjuures nende kaasamine, kes on u\u0308hiskonnas to\u0303rjutud vo\u0303i muul moel haavatavad \u2013 na\u0308iteks to\u0308o\u0308tud, va\u0308hemused, va\u0308heaktiivsed eakad, la\u0308hisuhteva\u0308givalla all kannatajad, puudega inimesed. Nendega kontakti saavutamine on keerukas, kuna enamasti esineb samal ajal mitu to\u0303rjutust po\u0303hjustavat tegurit. Iga inimese keerulise olukorra taga peituvaid po\u0303hjusi tuleb aga tunda ja u\u0308henduse tegemistesse kaasamisel arvesse vo\u0303tta."}, {"text_idx": "#000087", "text": "Kuidas saada kontakti nendega, kelle huvisid on otsuste tegemiseks vaja teada, aga kes ise nendest ko\u0303va ha\u0308a\u0308lega ei ra\u0308a\u0308gi? Ja miks see u\u0308ldse vajalik on? Kindlasti on oluline, et info teenusest, mida pakutakse, jo\u0303uaks ta\u0308pselt nendeni, kellele see mo\u0303eldud on. See ei pruugi lihtne u\u0308lesanne olla."}, {"text_idx": "#000088", "text": "Ta\u0308napa\u0308eval on va\u0308ga levinud info levitamine elektrooniliste kanalite kaudu. Hoolimata Eesti eeskujulikest na\u0308itajatest internetiseerituse vallas, on meie u\u0308hiskonnas endiselt palju neid, kellel ei ole arvutit ega internetiu\u0308hendust. Enneko\u0303ike puudutab see majanduslikul vo\u0303i muul po\u0303hjusel raskes olukorras olevaid inimesi. Lisaks on oluline, et u\u0308henduse pakutav teenus vastaks kasutaja vajadustele. Et neid vajadusi teada saada, tuleb inimestega suhelda, neilt seda ku\u0308sida, mitte ise vastuseid eeldada."}, {"text_idx": "#000089", "text": "Paljud vabau\u0308hendused on oma eesma\u0308rgiks vo\u0303tnud na\u0308iteks laste vo\u0303i puudega inimeste eest seismise. Selles, n-o\u0308 huvikaitse valdkonnas tegeleva u\u0308henduse professionaalsust na\u0308itab muu hulgas just see, kui hea side on tal nendega, keda ta esindab."}, {"text_idx": "#000090", "text": "Kuidas saaks ko\u0303ige paremini kaasata?"}, {"text_idx": "#000091", "text": "Toon va\u0308lja mo\u0303ned soovitused, mille panime kirja kolleegidega Praxisest ja vabau\u0308henduste liidust EMSL ning eri u\u0308henduste esindajatega koosto\u0308o\u0308s vabau\u0308henduste tulevikugrupi projekti raames. Tegevust toetas EMP Vabau\u0308henduste Fond Avatud Eesti Fondi kaudu."}, {"text_idx": "#000092", "text": "Tegeldes keerulise taustaga inimestega, tuleks panustada pu\u0308sivatesse koosto\u0308o\u0308suhetesse teiste asutuste ja isikutega, kes teemaga seotud on. Laste puhul na\u0308iteks kool, lasteaed, kohalik sotsiaalto\u0308o\u0308taja, teised samas valdkonnas ja piirkonnas tegutsevad vabau\u0308hendused. Seejuures on oluline, et asutustega oleks kokku lepitud selge rollijaotus ning vastutus, ka info jagamises."}, {"text_idx": "#000093", "text": "Kasuks vo\u0303ib tulla suhete loomine organisatsioonidega, kes oleksid vajadusel valmis na\u0308iteks eksperthinnanguga (meedias, la\u0308bira\u0308a\u0308kimistel riigi- vo\u0303i omavalitsusasutustega) teie ettevo\u0303tmisi toetama."}, {"text_idx": "#000094", "text": "Sotsiaalse to\u0303rjutuse u\u0308ks olulisi ma\u0308rkso\u0303nu on osalus ja la\u0308bi selle toimuv vo\u0303imestamine. Konkreetse rolli ja vastutuse andmisega saab panna seni aktiivsest u\u0308hiskondlikust elust ko\u0303rvale ja\u0308a\u0308nud inimesi tundma, et nende osalus on vajalik ja va\u0308a\u0308rtuslik. Na\u0308iteks vo\u0303ib abivajajatest endist kujundada n-o\u0308 mentoreid vo\u0303i liidreid, kes pa\u0308rast annavad teadmisi teistele edasi."}, {"text_idx": "#000095", "text": "Paljud to\u0303rjutud on kaitsepositsioonil ja tunnevad ennast ebamugavalt, kui neile abi pakutakse. Usaldust aitaks vo\u0303ita ja kaasatust edendada, kui saavutada kontakt liidri, eestko\u0303neleja vo\u0303i aktiivsema isikuga sihtgrupi sees. Sarnase tausta to\u0303ttu vo\u0303ib neil olla palju lihtsam leida u\u0308hist keelt ka teiste abivajajatega."}, {"text_idx": "#000096", "text": "Ja\u0308ta enda u\u0308henduse ja selle tegevuse kohta vo\u0303imalikult palju infot ning kontakte. Kui koolinoortele suunatud info vo\u0303ib nendeni ha\u0308sti jo\u0303uda la\u0308bi Facebooki, siis eakatele mo\u0303eldud teavet tuleks levitada na\u0308iteks kohalikus ajalehes, kultuurimajas vo\u0303i pa\u0308evakeskuses. Kontaktide levitamisega saab to\u0303sta ka kogukonna teadlikkust, et inimesed teaksid, kellega u\u0308hendust vo\u0303tta."}, {"text_idx": "#000097", "text": "To\u0303rjutud ja haavatavate ru\u0308hmade kaasamisest ning vabau\u0308henduste to\u0308o\u0308d mo\u0303jutavatest tulevikutrendidest saab la\u0308hemalt lugeda tulevikugrupi aruannetest siit!"}, {"text_idx": "#000098", "text": "Artikkel on ilmunud 10. aprillil Maalehes"}, {"text_idx": "#000100", "text": "Siin ajaveebis va\u0308ljendavad autorid oma isiklikke seisukohti."}, {"text_idx": "#000101", "text": "Teksti kasutamisel palume viidata postituse autorile nimeliselt."}, {"text_idx": "#000102", "text": "Magnus Piirits: mis saab, kui teine sammas a\u0308ra kaotada?\nTarmo Ju\u0308risto: kui tehisintellekt inimesest mo\u0308o\u0308da la\u0308heb\nKaupo Koppel: kuidas ta\u0308ita lu\u0308ngad ravikindlustuses?\nTarmo Ju\u0308risto: finantskriisi ko\u0303ige to\u0303sisem mo\u0303ju tabas peavooluparteisid\nTarmo Ju\u0308risto: inimkond hakkab kahanema juba sellel sajandil\nMaksusu\u0308steemi mo\u0303ttehommik otsis lahendustele probleeme\nTarmo Ju\u0308risto: oodatav eluiga on la\u0308bi aja muutunud"}]