[{"text_idx": "#000004", "text": "Kui me loodust la\u0308hemalt, raku tasandilt uurima hakkame, siis selgub, et taimsed ja loomsed rakud ei ole u\u0308ldse nii erinevad, kui esmapilgul arvata vo\u0303iks, selgitab Peeter Laurits Vikerkaares."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Kui me loodust la\u0308hemalt, raku tasandilt uurima hakkame, siis selgub, et taimsed ja loomsed rakud ei ole u\u0308ldse nii erinevad, kui esmapilgul arvata vo\u0303iks. Taimsed rakud on muidugi vanemad ja keerulisemad, neil on mo\u0303ned ta\u0308iendavad organellid, nagu kloroplast, mis tegeleb fotosu\u0308nteesiga, ning nende rakumembraani u\u0308mbritseb veel rakukest. Muus osas on taimsed ja loomsed rakud kaunis sarnased."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Lahknemine taimseteks ja loomseteks eluvormideks algas siis, kui u\u0308hed rakud hakkasid oma valgustundlikku organelli disainima silma suunas, et paremini orienteeruda ning ringi liikuda, ja teised ja\u0308tkasid selle ta\u0308iustamist energiaallikana. Fotosu\u0308ntees vo\u0303imaldab toituda footonitest, mida pa\u0308ike paiskab suure ku\u0308llaga. Kloroplasti na\u0308ol said taimsed rakud autonoomse elatusvahendi, mis vo\u0303imaldas ja\u0308a\u0308da passiivselt paikseks, sa\u0308a\u0308sta liikumise arvelt energiat ning keskenduda muule. Tulevastele loomadele aga andis silma na\u0308gemisfunktsioon tohutult aktiivse ja du\u0308naamilise potentsiaali, ent po\u0303hjustas ka suuremat energiakulu. Taoistliku ko\u0303nepruugi ja\u0308rgi o\u0303ppis loomne elu vo\u0303imendama yang\u2013 ja taimne elu yin-energiat, loomad on agressiivsed, taimed passiivsed."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Bioloogilise terminoloogia ja\u0308rgi kutsutakse loomi heterotroofseteks ehk teiste so\u0308o\u0308jateks, kes saavad toituda ainult muust elusainest, taimi aga autotroofseteks ehk isetoitujateks, kes so\u0303ltuvad teistest eluvormidest palju va\u0308hem. Fotosu\u0308nteesis muundatakse pa\u0308ikeseenergiat keemiliseks energiaks, su\u0308nteesitakse footonite jo\u0303ul veest ja su\u0308sihappegaasist suhkruid, mis on va\u0308ga efektiivsed energiakandjad ja mida ilma floorata looduses ei leiduks. Taimed on ainukesed elusolendid, kes valmistavad rohkem so\u0308o\u0308davat ainet, kui enese eluprotsessides a\u0308ra kasutavad. U\u0308leja\u0308a\u0308nud heterotroofsete eluvormide energiaallikas on taimsete suhkrute lagundamine, taimed on seega ko\u0303igi toitumisahelate va\u0308ltimatu baas. Lisaks muule eritavad nad fotosu\u0308nteesi ko\u0303rvalsaadusena hapnikku, mille tihenemine atmosfa\u0308a\u0308ris lasi 500 miljonit aastat tagasi loomsetel rakkudel u\u0308ldse arenema hakata ning elul laieneda igas suunas. Taimed ise otsustasid paiksuse kasuks ning pidid va\u0308lja to\u0308o\u0308tama suure hulga omapa\u0308raseid, meie, aktiivselt ringi sibavate loomade silmis va\u0308ga eksootilisi, aga to\u0308o\u0308kindlaid elus pu\u0308simise strateegiaid."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Passiivseks vastupanuks so\u0308o\u0308dikutele kasvatasid taimed ennast moodulsu\u0308steemina, kus iga osa on ta\u0308htis, aga u\u0308kski pole asendamatu. Eluta\u0308htsad funktsioonid on hajutatud u\u0308le kogu keha laiali ja enda taastamise vo\u0303ime on muljetavaldav, nii et suure osa taimest vo\u0303ib nahka panna ilma, et ta funktsionaalsus saaks halvatud. Looma jaoks ta\u0308hendab poolitamine surma, paljude taimede jaoks aga paljunemist, taim ei ka\u0308itu nagu organism, vaid nagu koloonia, ning mu\u0308koriisa abil juurestikke pidi u\u0308hendatuna vo\u0303ib u\u0308he o\u0308kosu\u0308steemi taimestik moodustada hiiglaslikke mitmekultuurilisi sootsiume."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Arvatavalt 82% biomassist moodustavad taimsed eluvormid. Planeedile on floora peamine puhastussu\u0308steem, taimed ja mikroorganismid neelavad keskkonnast ko\u0303ikvo\u0303imalikke toksiine ning lagundavad neid aplalt. Kui me planeedi saastatuse ja eluruumi terviklikkusega u\u0308ldse midagi ette vo\u0303tta plaanime, siis tuleks alustada la\u0308bira\u0308a\u0308kimistest flooraga. Ilma taimedeta saaksid toit ja o\u0303hk otsa ning u\u0308leja\u0308a\u0308nud elu hingitseks veel mo\u0303ne armetu na\u0308dala. Ko\u0303ige kauem kestaks raipeso\u0308o\u0308jate ja lagundajate afterparty, aga sellegi tulesid vilgutataks o\u0303ige pea."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Ko\u0303igele vaatamata on taimed ja\u0308a\u0308nud inimese maailmapildis ta\u0308iesti tagaplaanile. Psu\u0308hholoogia tunneb na\u0308htust, mida kutsutakse taimepimeduseks. Kui inimestele na\u0308idata pilti po\u0303o\u0303sast, millel istub po\u0303o\u0303salind, ning paluda kirjeldada, mida nad na\u0308evad, siis reeglina kirjeldatakse po\u0303o\u0303salindu, aga mitte po\u0303o\u0303sast. Taimestik moodustaks just nagu neutraalse, ta\u0308henduseta paspartuu, millest vaadatakse mo\u0308o\u0308da vo\u0303i la\u0308bi. Sellel kognitiivse fookuse ha\u0308lbimisel on mitmeid po\u0303hjuseid \u2013 taimi on palju ja nad kasvavad tihedasti koos, nende tempo on meie jaoks peaaegu liikumatu ja nad moodustavad monotoonse roheluse. Oleme nii tugevasti oma yang-energiale orienteeritud, et isegi ei ma\u0308rka ko\u0303ige oleva olemasolu polsterdavat yin'i. See ei ole pimeta\u0308hn, vaid lausa pime va\u0308li. Meie kultuuri valdavalt ro\u0308o\u0308vellikust perspektiivist vaadates paistab, et kuna taimed ei ru\u0308nda ega page, on nad pidevalt saadaval ning seega igavad. Taimed esindavad taoistlikku \"toimi toimimata\" printsiipi \u2013 nad on ko\u0303ikjalviibivad ja asendamatud, kuid ometi ei oska me neid ko\u0303netada ega elusolenditena o\u0303ieti ma\u0308rgatagi. Kui Noa hakkas esimest elustiku pa\u0308a\u0308steoperatsiooni korraldama, siis to\u0303i ta oma laeva ku\u0308ll ko\u0303igi loomade paarid, aga ei u\u0308htegi taime."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Samas ei ole suhtumine alati selline olnud, paljudes kultuurides ei ole suhtumine sa\u0308a\u0308rane ka praegu. Claude Le\u0301vi-Straussi \"Metsik mo\u0303tlemine\" kirjeldab o\u0303ige mitmeid po\u0303lisrahvaid, kelle botaaniline so\u0303navara tunneb tuhandeid liike ning kelle huvi taimse u\u0308mbruse vastu on va\u0308ga u\u0308ksikasjalik ja aupaklik. Muuseas oli ka veteva\u0308ljal triiviva Noa jaoks ma\u0308rk elu uuest vo\u0303imalikkusest see, kui luurele saadetud tuvi laeva naasis, nokas o\u0303lipuu oks. Seevastu 18. sajandi naturalist Erasmus Darwin, Charles Darwini vanaisa, pidas taimi juba hingelisteks olenditeks, omistas neile vo\u0303imet tunda, liikuda, ning teatud ma\u0308a\u0308ral vaimset aktiivsust. Meie sajandi jaoks on ma\u0308rgilise ta\u0308hendusega 2005. aasta, kui Stefano Mancuso rajas Firenze u\u0308likooli juurde Taimede Neurobioloogia Rahvusvahelise Labori, kus uuritakse taimede psu\u0308hholoogiat, nende ka\u0308itumise eri aspekte ning luuakse vo\u0303rgustikku teiste uurimisasutustega. Mo\u0303neku\u0308mne viimase aasta jooksul bioloogias tehtud avastused, paradigmanihked ja uued uurimissuunad taimeo\u0308koloogias ja -kommunikatsioonis lasevad arvata, et nii nagu eelmist sajandit kosmose sajandiks, vo\u0303idakse ja\u0308rgmist hakata kutsuma bioloogia sajandiks."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Paljud inimesed peavad taimi tinglikult ku\u0308ll elusateks, aga ilma tunde ja aruta olenditeks. Mitmed uuringud aga na\u0308itavad, et taimedel on va\u0308ga peen ja eritlev tunnetusvo\u0303ime, ma\u0308lu, o\u0303ppimisvo\u0303ime, suutlikkus kaalutletult reageerida miljo\u0308o\u0308 muutustele, paindlikud suhtluskoodid, vo\u0303rgustikud ja sotsiaalsed suhted. Stefano Mancuso va\u0308idab, et taimed on sensoorselt u\u0308litundlikud, lisaks meile tuntud meeltele esineb taimedel veel 15 tajuvormi. Nad loevad va\u0308ga ta\u0308pselt keskkonna niiskust, happelisust, o\u0303huro\u0303hku, magnetilisi ja muid parameetreid. Taime fotoretseptorid eristavad valgust pimedusest ja maitsevad valguse kvaliteeti lainepikkuste ja\u0308rgi. Ka juured on valgustundlikud, ent nende ka\u0308itumine on valgust va\u0308ltiv. Taimed tunduvad mo\u0303nel puhul eristavat ka u\u0308mbritsevaid vorme ja juba eelmise sajandi alguses pakkus Gottlieb Haberlandt va\u0308lja hu\u0308poteesi, et nad kasutavad oma sidekoe kumeraid rakukesti la\u0308a\u0308tsedena, tunnetamaks ta\u0308psemini u\u0308mbrust. Seda hu\u0308poteesi pole ku\u0308ll eksperimentaalselt kinnitada o\u0303nnestunud, ent viimase viie aasta u\u0308llatavad avastused on demonstreerinud isegi ainuraksete visuaalset vo\u0303imekust, misto\u0303ttu Haberlandti unustatud hu\u0308potees on taas aktuaalseks muutunud."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Silmi ega teisi meeleorganeid taimedel to\u0303epoolest ei ole, spetsialiseerunud kudede organiteks koondamine ei ole otstarbekas, kui pole vo\u0303imalik so\u0308o\u0308dikute eest jalga lasta. Selle asemel on taimed hajutanud oma mentaalsed funktsioonid u\u0308le kogu organismi, nende koed on polu\u0308funktsionaalsed ja suudavad u\u0308heaegselt fotosu\u0308nteesida, keskkonda analu\u0308u\u0308sida, infot ja ainet juhtida ning korraldada oma elutegevust liigiomase traditsiooni kohaselt. Kui osa taimest a\u0308ra su\u0308u\u0308akse, ja\u0308tkavad allesja\u0308a\u0308nud osad elutegevust ning hakkavad tervikorganismi kiiresti taastama. Lambakarja poolt lagedaks na\u0308situd nurm haljendab paari na\u0308dala pa\u0308rast endisest tihedamana. U\u0308kski loom ei suuda allesja\u0308a\u0308nud jalale uut keha ku\u0308lge kasvatada, taimed suudavad."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Haistmine ja maitsmine on taimedel erakordselt peened, nad loevad molekulaarseid so\u0303numeid ja su\u0308nteesivad ta\u0308pselt suunatud vastuseid. Taimede kommunikatsiooniskaala on suures ulatuses keemilist laadi. Nad suhtlevad keemiliste signaalide abil isekeskis ning keskkonnaga, na\u0308iteks putukatega. To\u0303ukude ru\u0308nnaku puhul vo\u0303ib osa taimi maitse ja\u0308rgi ma\u0308a\u0308rata ru\u0308ndaja liigi ning su\u0308nteesida sobivaid feromoone, mis kutsuksid kohale antud to\u0303ukudest toituvate kiskjaputukate jo\u0303ugu. Lihaso\u0308o\u0308jate taimede huuled su\u0308nteesivad oma ohvrite jaoks sobilikke peibutusso\u0308o\u0308tasid ja ko\u0303igi taimede juured tajuvad la\u0308mmastiku, fosfori vo\u0303i naatriumi minimaalsete koguste ja\u0308lgi. Keemiliselt on taimed ko\u0303igist teistest olenditest vo\u0303imekamad."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Kuigi ilma ko\u0303rvadeta, on taimede kuulmine siiski pa\u0308ris hea. Nad reageerivad vibratsioonidele ko\u0303igi oma keharakkudega ning emiteerivad ise vo\u0303nkeid rakumembraane ning -seinu vibreerima pannes. Eriti vo\u0303imekad on helide suhtes taimede juured. Taimede akustilist tundlikkust ja aktiivsust mo\u0303o\u0303deti laborites juba 20. sajandi lo\u0303pul, ma\u0308rgati, et taimed emiteerivad peamiselt ultraheli ning kuuldavas sageduses madalsagedusliku infraheli la\u0308hedale ja\u0308a\u0308vaid vo\u0303nkeid. Looduses on taimede akustilisi vo\u0303imeid raske testida, sest u\u0308mbritsevaid helisid on tohutult palju. Teravmeelse katsesu\u0308steemi ehitas Monica Gagliano Sydney U\u0308likoolis koos eksperimentaalfu\u0308u\u0308sikutega. Heli taimele suunamiseks kasutas katsegrupp laserikiirt ning teise laserikiirega registreeriti taime vibratsioone. Taimed ilmutasid sagedus-selektiivset tundlikkust ning vastasid eri sagedustele erinevate sagedustega."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Monica Gagliano on taimede ka\u0308itumise, ma\u0308lu ja o\u0303ppimise vallas teinud va\u0308ga palju mitmesuguseid uuringuid. Firenze U\u0308likooli juures taimede o\u0303ppimisvo\u0303imet uurides kasutas ta mimoosi puutetundlikkust ning arendas edasi Lamarcki kunagist katset, kus kalessis mo\u0308o\u0308da munakivisillutist veetav mimoos rappumise to\u0303ttu ehmunult oma lehed kokku to\u0303mbas, ent lo\u0303puks harjudes end ja\u0308lle lo\u0303dvaks lasi ning ja\u0308rgmistel pa\u0308evadel la\u0308bielatut ma\u0308letas. Gagliano lasi mimoosipottidel teatud ko\u0303rgusest alla kukkuda, kuid katseseade pu\u0308u\u0308dis potid pehmelt ja turvaliselt kinni. Esimestele kukkumistele vastasid taimed a\u0308rritunult kokku to\u0303mbudes, ent 4\u20136 korduse jooksul o\u0303ppisid nad selgeks, et sellised lennuharjutused pole ohtlikud, ning loobusid kokku to\u0303mbumast. Tegemist ei olnud va\u0308simusega, sest puudutustele reageerisid nad endistviisi. Katsetaimed olid jaotatud kahte gruppi, u\u0308hed olid harjunud kasina ja teised ku\u0308llusliku valgusega. Madala valgusrez\u030ciimiga kohanenud taimed olid kiiremad o\u0303ppijad, sest lehtede kokku to\u0303mbamine on juba iseenesest energiakulukas, aga lisaks kahandab kokkuto\u0303mbumine fotosu\u0308nteesivat pindala rohkem kui poole vo\u0303rra. Seega on eriti valgusna\u0308ljas taimedel motiive ja\u0308rele mo\u0303elda, kas maksab iga va\u0308rina peale to\u0303mmelda. Uus kogemus ja\u0308i mimoosidele meelde kuni neljaku\u0308mneks pa\u0308evaks."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Taimed on morfoloogiliselt va\u0308ga plastilised, nad vo\u0303ivad reageerida va\u0308listele olukordadele oma kuju muutmisega suures ulatuses. Loomad teevad sedasama, aga meil toimub see evolutsiooni ka\u0308igus, paljude po\u0303lvkondade ja suurte populatsioonide akordina. Taimed vo\u0303ivad seda sooritada aga u\u0308he eluea kestel, eraldi indiviidide kaupa. Samast ka\u0308bist idanenud kaks ma\u0308ndi, kellest u\u0308ks on sattunud kasvama tihedas ma\u0308nnikus ja teine keset valgusrikast nurme, erinevad teineteisest, nagu oleks nad eri liigist. U\u0308ks on pika ja sirge tu\u0308vega, ko\u0303rgelt laasunud ja u\u0308ksnes ladvas haruneva ahta vo\u0303raga. Teine aga madal, ja\u0308ssakas, vo\u0303imsalt harunenud vo\u0303ra ja ko\u0303verdunud okstega. Vo\u0303i siis vo\u0303rrelge ko\u0303rges heinas ja madalalt niidetavas murus kasvavat vo\u0303ilille. Muruvo\u0303ilill loobub varrest sootuks ja litsub o\u0303ie vastu maad, et u\u0308kski niiduk ega vikat teda ei riivaks."}, {"text_idx": "#000018", "text": "U\u0308ks taimeriigi ha\u0308mmastavamaid silmamoondajaid on liaan Boquila trifoliolata. Teda on taksonoomiliselt raske ma\u0308a\u0308rata ja kirjeldada, sest tal vo\u0303ivad olla u\u0308ksko\u0303ik millised lehed. Ta nimelt kasvatab omale samasugused, nagu on peremeespuul, keda mo\u0308o\u0308da ta u\u0308les ronib. Sealjuures imiteerib ta va\u0308ga ta\u0308pselt nii lehe suurust, va\u0308rvi, kuju kui leheroo pikkust ja kaldenurka ning suudab ja\u0308rgi teha ko\u0303ige erinevamaid lehti. Tema mimikri on u\u0308ks ko\u0303ige ta\u0308iuslikumaid, mida loodusest leitud on, sest nii u\u0308ksikasjaliku ta\u0308psusega midagi imiteerida suudavad va\u0308hesed, pealekauba on enamus mimikrimeistreid spetsialiseerunud u\u0308he valitud liigi matkimisele. Kuid see pole veel ko\u0303ik. Kui trifoliolata ronib u\u0308he puu pealt teise peale, siis kasvatab ta ja\u0308rgmise varrelo\u0303igu ku\u0308lge teistsugused lehed ja kolmanda peale ronides kolmandat sorti lehed. Ta on nagu taimeriigi greif, roheline kima\u0308a\u0308r, kellel on u\u0308he keha, teise pea ja kolmanda tiivad."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Bioloogidel ei ole va\u0308ga selget teadmist, miks Boquila niimoodi ka\u0308itub, veelgi arusaamatum on ku\u0308simus, kuidas ta seda teeb, kust teada saab, milliseid lehti omale kasvatada. Kas ta ma\u0308a\u0308rab oma mudelit maitstes vo\u0303i haistes? Loeb ta oma mudeli genotu\u0308u\u0308pi ise, vo\u0303i on tegemist geenide horisontaalse triiviga na\u0308iteks bakterite abil? Vo\u0303ibolla suhtleb ta hoopis sellisel kanalil, millest meil seni veel aimu ei ole? Kui pu\u0308u\u0308da tema eluviisi ja isea\u0308ralikku taju omale ette kujutada, siis hakkame aimama, kui erinevaid teadvusetu\u0308u\u0308pe vo\u0303ib olemas olla. Kindlasti on ju meie mimeesi kuninganna puhul tegemist u\u0308mbruse tunnetamise, andmete ta\u0308pse analu\u0308u\u0308si ja nendele reageerimisega adekvaatsel ja eesma\u0308rgipa\u0308rasel moel. Need aga ongi teadvuse peamised tunnused."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Varase maaviljelusega algas inimeste ja taimede uut laadi koosto\u0308o\u0308. Po\u0303ldu harides said inimesed suurema kindlusega ko\u0303hu ta\u0308is, taimed leidsid aga inimese na\u0308ol superefektiivse vektori oma seemnete levitamiseks tohututesse kaugustesse. Esimene su\u0308mbioos tekkis inimesel la\u0308a\u0308tsega, Lens culinaris, kelle kasvatamisest on esimesed ma\u0308rgid 15 000 aastat tagasi. Samasugused ilmastiku- ja mullatingimused nagu la\u0308a\u0308tsele, sobivad ka hiirehernele Vicia sativa, kes on la\u0308a\u0308tsepo\u0303ldude tavalisim umbrohi. Tema tillukesed seemned so\u0303eluti la\u0308a\u0308tsesaagi seast aga kergesti va\u0308lja ning see ei olnud hiirehernele meeltmo\u0308o\u0308da. Ta seemned muutusid la\u0308a\u0308tse omadega ja\u0308rjest sarnasemaks, kuni neid oli raske eristada ning hiirehernes hakkas sarnaselt la\u0308a\u0308tsega osa saama ko\u0303igist po\u0303llunduse hu\u0308vedest. Tulemuseks on la\u0308a\u0308tse hu\u0308briidide ja variatsioonide tohutu hulk."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Selline Vavilovi mimikriks kutsutav va\u0308ikene pettus on agronoomidele ha\u0308sti tuttav, seda on kasutanud mitmed po\u0303llumajanduse konteksti sattunud liigid. Klassikaline na\u0308ide on rukis, kes levis algselt nisupo\u0303ldude umbrohuna, kuni jo\u0303udis nii kaugele po\u0303hja, kus nisu enam ha\u0308sti ei kasvanud, ning muutus seal ise domineerivaks teraviljaks. On aga teisigi viise, kuidas taimed on osanud ennast inimese jaoks apetiitseks muuta, heaks na\u0308iteks kanepi ja mooni psu\u0308hhotroopsete vormide tohutu globaalne levik."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Nii nagu loomade kommunikatsiooni puhul ja\u0308a\u0308vad paljud ilmingud meile arusaamatuks \u2013 suhtlus leiab ku\u0308ll ilmselgelt aset, aga me ei oska selle kanalit na\u0308ha \u2013, nii kasutavad ka taimed suhtlusviise, millest meil kuigivo\u0303rd aimu ei ole. Peamiselt suhtlevad nad protsessiliselt, muutes oma keha ja fu\u0308sioloogiat, z\u030cestikuleerides iseennast, nende elu ja kasv on u\u0308htaegu nii va\u0308ljendusviis kui ka see, mida va\u0308ljendatakse. Floora va\u0308ga oluline va\u0308ljendusvahend on fenotu\u0308u\u0308piline plastilisus. Taimne diskursus on tegu, taime so\u0303naks on vahetu muutumine, millegi tekitamine, meile harjumuspa\u0308rasel ta\u0308histaja ja ta\u0308histatava eristamisel on floora puhul va\u0308he mo\u0303tet, see ainult segab meil neid mo\u0303istmast."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Ko\u0303ige ma\u0308rgilaadsemaid taimesignaale on bioloogidel o\u0303nnestunud registreerida keemilises spektris. Keemilise su\u0308ntesaatorina on floora u\u0308letamatu. Kogu meie farmakopo\u0308a po\u0303hineb taimede su\u0308nteesitud molekulidel vo\u0303i laborites kopeeritud taimekeemial. Lenduvaid u\u0308hendeid eritades vo\u0303i juurestiku kaudu keemilisi signaale levitades hoiatavad taimed naabreid ja liigikaaslasi na\u0308iteks ro\u0308o\u0308vikute laine eest, ta\u0308psustades muuhulgas ka pealetungijate liiki. So\u0308o\u0308dikuid vo\u0303idakse heidutada ebameeldivat lo\u0303hna, maitset vo\u0303i mu\u0308rgiseid u\u0308hendeid eritades, kusjuures eritavad just need taime piirkonnad, mis on kallaletungi ohvriks langenud, ressurss ei ole raisata. Teisi, meelepa\u0308raseid liike meelitatakse ligi, nii kahjurite to\u0303rjeks kui toitumise ho\u0303lbustamiseks. Na\u0308iteks libliko\u0303ielised on va\u0308ga osavad la\u0308mmastikku siduvate bakterite ligimeelitajad, samal ajal peletavad nad tu\u0308likaid baktereid."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Ta\u0308naseks on registreeritud ja osaliselt dekodeeritud tuhandeid lenduvaid u\u0308hendeid, mida taimed suhtlustasandil emiteerivad, va\u0308ljendades vaenulikkust vo\u0303i poolehoidu, u\u0308ksteist luurates, tu\u0308ssates ja taga ra\u0308a\u0308kides. See on va\u0308ga vana kood, mida taimed jagavad seente, mikroobide ja loomadega. Aeg-ajalt ma\u0308rkavad botaanikud \"neologisme\", mis toimivad paroolide vo\u0303i varjatud ka\u0308epigistustena. Mulle meeldib looduses lo\u0303hnade orkestreid nuusutades mo\u0303elda, et mets vaimutseb."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Tohutult tihe kommunikatiivne elu toimub meie silme eest varjatuna mullas, mis on eri eluvormide asustustiheduse poolest rikkamaid keskkondi u\u0308ldse. Kuna enamik taimi on juurestike kaudu omavahel u\u0308henduses, siis sama teavet, mida levitatakse lenduvate u\u0308hendite abil, saadetakse teele ka juurevo\u0303rgustike kaudu. O\u0303hus levib teade kiiremini, juurte kaudu kindlamalt ja ta\u0308psemini. Juurestikes leiavad aset eriomased kontaktid ning moodustuvad sotsiaalsed u\u0308hendusteed, millele taimede maapealset osa uurides ei ole vo\u0303imalik ja\u0308lile jo\u0303uda."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Maa-aluse miljo\u0308o\u0308 peategelasteks on seened ja mikroorganismid. Osa seente niidistikud moodustavad taimede juurestikega su\u0308mbiootilisi suhteid. Taime juurtega tihedasti kokku kasvades moodustavad nad kompleksorgani \u2013 mu\u0308koriisa, mis toimib nagu seene ja taime vaheline kontaktpind, mille kaudu saab vahetada nii infot kui ainet. Seened teatavasti ise ei fotosu\u0308nteesi ning on suhkrute osas ta\u0308ielikus so\u0303ltuvuses taimedest. Osa lagundab surnud taimi, osa parasiteerib elavatel, ent ko\u0303ige rohkem on su\u0308mbiontseid seeni, kes arendavad flooraga vastastikku kasulikke kaubandussuhteid. Seente hu\u0308u\u0308fid on taimede narmasjuurtest sadu kordi peenemad, pa\u0308a\u0308sevad kergesti ligi ko\u0303ige va\u0308iksematesse mullapooride urgetesse ning kaevandavad sealt mineraale, mis taimede seas on defitsiitsed. Seened on allilma fosforituru liidrid ning vahetavad oma kaupa edukalt suhkrute vastu. See on u\u0308ks vanimaid kaubanduse liike, mille algus ulatub paleontoloogiliste andmete po\u0303hjal va\u0308hemalt 400 miljonit aastat tagasi."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Mu\u0308koriisat seentega moodustavad mitte ainult puud, nagu oleme teadma harjunud, vaid ka ro\u0303huv enamik rohttaimedest. Seeneniidistike na\u0308ol on mulla all peidus tohutult suured ja hargnevad, eri taimeliike u\u0308hendavad ainevahetuse vo\u0303rgustikud. Briti Columbia U\u0308likooli metsao\u0308koloogia professor Suzanne Simard avastas juba 1997. aastal, et ta\u0308iskasvanud puud toetavad seeneniidistike kaudu suhkrutega ka la\u0308hikonnas kasvavaid noori puid ja seemikuid. Mo\u0303ni aeg hiljem selgus, et mitte ainult \u2013 kuna okas- ja lehtpuude energeetiline defitsiit on kibedaim eri aastaaegadel, siis laenatakse suhkruid ka erinevate liikide vahel. Ka sellise laenumajanduse vahendajateks on seened. Taimejuurestikega kokku kasvanud seeneniidistikud moodustavad maa all mastaapseid ja komplitseeritud vo\u0303rgustikke, Suzanne Simard ristis need vo\u0303rgustikud Wood Wide Web'iks ja nende toimimisest me alles hakkame tasapisi aimu saama. Neid suhtluskanaleid pidi levib nii info kui aine, oma internetti saaksime nende struktuuridega vo\u0303rrelda siis, kui o\u0303piksime LAN-juhtme abil transportima ka suupisteid ja karastusjooke."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Mida rohkem me taimede ka\u0308itumisfu\u0308sioloogiat ja -o\u0308koloogiat tundma o\u0303pime, seda enam ma\u0308rkame ko\u0303ikvo\u0303imalikke u\u0308llatavaid koosto\u0308o\u0308vorme ning altruistlikku ka\u0308itumist. See on u\u0308sna ilmutuslik to\u0303demus, sest omakasupu\u0308u\u0308dmatust oleme harjunud omistama ainult \"ko\u0303rgematele\" eluvormidele, peamiselt iseendale. Et see ilmneb ka taimede ka\u0308itumises, siis on Mancusot tsiteerides kaks vo\u0303imalust: kas taimed on ko\u0303rgemad eluvormid, kui me arvame, ning seeto\u0303ttu omakasupu\u0308u\u0308dmatud; vo\u0303i on omakasupu\u0308u\u0308dmatus ja koosto\u0308o\u0308 tunnuslikud ka ko\u0303ige u\u0308rgsematele eluvormidele, mille puhul oleme ainsaks regulaatoriks pidanud olelusvo\u0303itluse konkurentsi, kus ellu ja\u0308a\u0308vad ainult ko\u0303ige tugevamad."}, {"text_idx": "#000030", "text": "\"Na\u0308rvirakkude ning peaaju tekkimine teatud liiki organismidel on va\u0308ga eriline juhtum. ... See on erilist liiki mehhanism, mille abil indiviid reageerib muutuvatele olukordadele vastavalt muutuva ka\u0308itumisega. ... Ometi ei ole see sui generis. Suured organismide ru\u0308hmad, eeska\u0308tt taimed, saavutavad va\u0308ga sarnaseid tulemusi sootuks erineval moel. \u2013 Kas oleme valmis uskuma, et see va\u0308ga eriline po\u0308o\u0308re ko\u0303rgemate loomade arengus, po\u0308o\u0308re, mis oleks vo\u0303inud ja\u0308a\u0308da ka toimumata, oli vajalik selleks, et maailm hakkaks iseendale paistma teadvuse valguses? Kas poleks vastasel korral tegemist otsekui etendusega tu\u0308hjas teatris, mitte kellegi jaoks olevaga, seega o\u0303igupoolest u\u0308ldse mitte olevaga?\""}, {"text_idx": "#000035", "text": "Ko\u0303ige esimene asi, mis meid taimedega suhtlemisel segab, on upsakas taimepimedus, mida eespool kirjeldasin. Teine on meie va\u0308ga kitsas keelepo\u0303hine arusaam suhtlemisest, mis taimi kuigivo\u0303rd ei puuduta. On ju teisigi vo\u0303imalusi \u2013 keemilised, optilised, elektromagnetilised, telepaatilised ja sellised, mida me veel ei tunne. Ko\u0303ike vo\u0303imalikku tuleks proovida, hea mo\u0303tteharjutus sellel teemal on Denis Villeneuve'i film \"Arrival\", mis mo\u0303ned aastad tagasi meil kinodes jooksis. Taimedega suhtlemise viiside osas maksab no\u0303u ku\u0308sida ka imekombel siiani ellu ja\u0308a\u0308nud po\u0303lisrahvastelt. S\u030camanistlikel traditsioonidel pole loomade vo\u0303i taimedega jutule saamise osas u\u0308learu palju probleeme olnud."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Skeptikud on minu ka\u0308est korduvalt ku\u0308sinud, mis huvi vo\u0303i motiiv peaks taimedel meiega suhtlemiseks u\u0308ldse olema, mida nemad vo\u0303iksid meilt vastu saada? Maksab ma\u0308rgata, et taimed suhtlevadki meiega juba aastatuhandeid \u2013 pa\u0308ris algusest peale. Nad su\u0308nteesivad erinevaid molekule, mis meid transsi viivad, ja teisi, mis meid ravivad. Ku\u0308llap on sellel terve rida ha\u0308id po\u0303hjusi. Suhtlemise pidur on praegu ilmselgelt inimesepoolses otsas. Floora suhtleb meiega nii otseselt kui kaudselt toitumisahelate kaudu ja me hingame floora tekitatud hapnikku. Oleks ku\u0308ll juba aeg mo\u0303elda selle peale, mida meie saame neile vastu pakkuda ja kuidas nende elu meeldivamaks muuta."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Kurmo Konsa: mis meist ja\u0308rele ja\u0308a\u0308b?"}, {"text_idx": "#000042", "text": "Sa\u0308a\u0308stlik metsaraie sa\u0308ilitab aastaku\u0308mnetega ma\u0308nnimetsa liigirohkuse"}, {"text_idx": "#000044", "text": "Kultuuriportaal soovitab: Leos Caraxi \"Annette\" Jupiteris"}, {"text_idx": "#000060", "text": "Arvustus. \"Ettevaatust, o\u0303nn!\" sobib farsiso\u0303pradele"}, {"text_idx": "#000072", "text": "Arvustus. Zetode \"La\u0308tsi pitto\" on pealkirjale vastav ku\u0308te"}, {"text_idx": "#000073", "text": "Arhiivide u\u0308ldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostu\u0308u\u0308milaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine"}]