[{"text_idx": "#000000", "text": "Iseseisvunud Eesti Vabariik alustas koheselt tegelema hoogsate raudteevo\u0303rgu arendamise plaanidega ning kavandatavate ta\u0308ienduste seas oli ka Sonda-Mustvee raudtee. 1922. aasta 22. jaanuaril avaldatakse Pa\u0308ewalehes (nr. 18) artikkel, kus teedetehnik ja kava u\u0308ks koostajaid K. Kaal neid plaane la\u0308hemalt tutvustatab. Nagu me eelnevalt kirjutasime, oli Sondast oli metsaveo tarvis kitsaro\u0308o\u0308palise raudtee ehitamine Alutaguse metsade suunal alanud juba 1916. aastal ning 1921. aastaks oldi sellega Jo\u0303epereni jo\u0303utud. Avinurme jo\u0303uti 1925. aastal."}, {"text_idx": "#000001", "text": "Artiklis kirjutatakse, et Sonda-Mustvee raudtee sihiajamise to\u0308o\u0308d algasid 1921. aasta septembris. To\u0308o\u0308d teostasid teedeinsener M. Nemirowitsh-Danishenko ja teedetehnik K. Kaal\u2019i, kes koostasid ka raudtee ehitamise kava koos eelarvega, mille detsembris teedeministeeriumile esitasid. 1922. aasta 12. jaanuaril kiideti plaan ministeeriumis heaks."}, {"text_idx": "#000002", "text": "K. Kaal ro\u0303hutab, et u\u0308hendusteede ning isea\u0308ranis raudteede tiheduse olulisust riigi majanduselus. Na\u0308iteks vo\u0303ibaldab hea teedevo\u0303rk vabrikud ehitada just sinna, kus on to\u0308o\u0308stuse laiendamiseks ko\u0303ige soodsamad tingimused, sest tooraine juurdeveo ja saaduste va\u0308ljaveoga ei teki siis raskuseid ja suuremaid lisakulusid, samas kui kehvade u\u0308hendusteedega piirkondades ja\u0308a\u0308b majandus ka\u0308ngu."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Samuti on raudteevo\u0303rk seotud ka muude strateegiliste ku\u0308simustega, mida oli autori so\u0303nul na\u0308ha ka viimase so\u0303ja ajal."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Ent lisaks sellele seob Kaal teeolud ka rahvavalgustuse ku\u0308simusega \u2013 kehvade u\u0308hendusteedega maakohtadesse ei jo\u0303ua ka ajalehed ja ajakirjad, eriti just kevadel ja su\u0308gisel, mil teeolud paljudes maakohtades la\u0308bimatud on."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Plaanitava Sonda-Mustvee raudtee haru looks lu\u0308hima u\u0308hendustee pealinna ja Peipsi-a\u0308a\u0308rsete maakohtade ning Mustvee alevi vahel. Mustveel on omakorda suvised veeteed teiste linnadega, nagu Tartu ja Narva, talvekuudel Jo\u0303gevaga. Ent alevist eemale ja\u0308a\u0308vatest ku\u0308ladest va\u0308ljapa\u0308a\u0308semine on va\u0308ga keeruline. Seega na\u0308iteks jo\u0303uavad piimasaadused ku\u0308ladest turgudele peamiselt talvepoole, kui taliteid saab kasutama hakata. Samuti ei jo\u0303ua kehvade u\u0308hendusteede to\u0303ttu kaugematele turgudele Peipsi kala, ehkki kalapu\u0308u\u0308k on ja\u0308rvea\u0308a\u0308rsete elanike oluline elatusviis. Korralike u\u0308hendusteede to\u0303ttu on ka kaup Mustvees kallim kui na\u0308iteks Tallinnas vo\u0303i Tartus."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Nii annaks Sonda-Mustvee raudtee vo\u0303imaluse viia piirkonnast va\u0308lja metsamaterjali, turvast, piimasaaduseid, liha, kala, sigurit ja sibulaid, samas tuua sisse vilja, va\u0308etuseid, riidekaupa, petrooleumi jm taluelus tarvilikke tarbeasju."}, {"text_idx": "#000007", "text": "To\u0303epoolest \u2013 ta\u0308na on keeruline ette kujutada toonaseid nigelaid teeolusid, mis soode ja metsade ru\u0308pes elavaid inimesi suurema osa aastast paiksena hoidsid ning panid ootama talveku\u0308lma, mis taliteid kasutada vo\u0303imaldas. Nagu kirjutati u\u0308hes 1926. aasta artiklis (Maa, 2. aprill 1926):"}, {"text_idx": "#000008", "text": "Piiratud soodest ja \u2018rabadest, asub meie \u201elinn\u201d kaugel ko\u0303igist liikumiskeskpunktidest. Kewadel ja su\u0308gisel, mil teed porised, on siit wa\u0308ljapa\u0308a\u0308s pea ta\u0308iesti wo\u0303imatu, sest u\u0308mbruskonnas on teed a\u0308a\u0308rmiselt wiletsad, eriti naaberwallas Awinurmes, kus A\u0308nniksaare ku\u0308la kohal weoloom ko\u0303huli poris peab waewlema. [...] Talv toob otsemad teed ja kergema va\u0308ljapa\u0308a\u0308su."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Ent Kaal toob oma artiklis Sonda-Mustvee raudtee kava kohta ka mo\u0303ned huvitavad nu\u0308ansid, mis erinevad hiljem valminud raudteest. Na\u0308iteks na\u0308gi 1922. aastal kinnitatus kava ette Sonda-Mustee vahele hoopis \u201claiaroopalise\u201d raudtee ehitamist, misto\u0303ttu ja\u0308rgis trass ka laiaro\u0308o\u0308palisele raudteele esitatavaid ko\u0303veruste ja kallakute no\u0303udeid. Kaal lisab, et tasase maa to\u0303ttu ei olnud kallakute minimaalsena hoidmine keeruline ning suuremad kallakud olid ette na\u0308htud u\u0308ksnes enne A\u0308nniksaare ku\u0308la, samuti Ka\u0308rasi ku\u0308la juures ja peale Kodasaare ku\u0308la. Ent see juba vihjab, et raudteed kavandati natuke teistsugust trassi mo\u0308o\u0308da kui see 1926. aastaks valmis."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Kaal kirjeldab ka kavandatavat raudtee sihti ta\u0308psemalt, selgitades, et raudtee la\u0308heks:"}, {"text_idx": "#000011", "text": "SONDA jaamast kolmandat tagavarateed mo\u0308o\u0308da kilomeetri jagu Pu\u0308ssi poole, sealt ka\u0308a\u0308nab tee 75-kraadise nurga all paremale, peaaegu otsesihis Mustvee poole. Raudtee la\u0308heks umbes pool kilomeetrit pahemalt poolt JALATSE ku\u0308la kuni vastutuleva metsasihini; metsasihti mo\u0308o\u0308da paremalt poolt SIRTSU ku\u0308la u\u0308le Hirmu jo\u0303e kuni JO\u0303EPERE ku\u0308lani; u. 300 meetrit paremalt poolt Jo\u0303epere ku\u0308la KAUKVERE ku\u0308la peale (Tudu ko\u0303rval), mille po\u0303ldude a\u0308a\u0308rest, ku\u0308last paremalt mo\u0308o\u0308dudes la\u0308heb see edasi OONURME ku\u0308lani va\u0308lja; pahemalt poolt Oonurme a\u0308a\u0308rt mo\u0308o\u0308da Uru talu juurde ja sealt pahemale poole KIISSA ku\u0308la otsa; sealt edasi u. pool kilomeetrit paremalt poolt A\u0308NNIKSAARE ku\u0308la suundub MAETSMA ku\u0308la peale, millest la\u0308bi jo\u0303udes, paarisaja meetri kauguselt enne Maetsma sae- ja jahuveskit la\u0308heb raudtee u\u0308le Avijo\u0303e; sealt edasi u\u0308le Maetsma turbaraba jo\u0303uab see KA\u0308RASI ku\u0308la alla va\u0308lja (Ka\u0308resi ja\u0308a\u0308b vasakule);Ka\u0308rasist tuuleveski sihis jo\u0303uab la\u0308bi KODASAARE ku\u0308la KARUSOO ku\u0308la parempoolsele a\u0308a\u0308rele;sealt la\u0308heb otsesihis MUSTVEE alevi peale. Mustvee alevi postkontorist natuke maad Mustvee-Tartu maantee pool on raudtee sihi ots."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Seega esialgselt plaanitud Sonda-Mustvee raudtee erines hilisemalt nii ro\u0308o\u0308palaiuse kui trassi poolest. Hilisema 63 km pikkuse trassi asemel oli algselt kavandatud raudtee pikkuseks Sonda jaamast Mustvee alevini 57,035 km ning Mustvee jaamast sadamasse veel 1,239 km. Sadamaharu vo\u0303imaldaks, Kaal lisas, otsekohest kraamivedu Peipsi laevastikuga sisemaa linnadesse ja vastupidi."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Planeeritud peatused ehk jaamad olid Sirtsus, Oonurmes, A\u0308nniksaares, Kodassaares ja Mustvees. Va\u0308iksemaid (alla 16 m) sildu oli plaanitud trassile 34, pikemaid 2 ning lisaks u\u0308ks betoontoru. Ehituskulude va\u0308hendamise eesma\u0308rgil plaaniti ko\u0303ik sillad ehitada puust."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Mis asjaoludel ta\u0308pselt raudtee trass u\u0308mber tehti, ei ole hetkel teada. Ku\u0308ll aga esitati kavandatud trassi veel 1924 ja 1925. aasta Eesti raudteede kaardil. Seega muudatus tuli suhteliselt viimasel hetkel. Na\u0308iteks raudtee alla ja\u0308a\u0308vate maade Raudteevalitsusele u\u0308leandmisel tehtud plaanid pa\u0308rinevad aastast 1926 ning on saanud valitsuse kinnituse 1930."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Raudteesilla ja laoplatsi skeem. Po\u0303lluto\u0308o\u0308ministeeriumi valdamisel olevast riigistatud rnt. nr. 11 ja 10 Avinurme mo\u0303isa maast Sonda-Mustvee kitsaroopalise raudtee alla Riigi Raudteedevalitsuse valdamisele u\u0308leantud maa-ala plaan (allikas: Rahvusarhiiv, ERA.T-3.24.1492)"}, {"text_idx": "#000017", "text": "Seejuures algse kava ja\u0308rgi plaaniti raudtee tarvis vo\u0303o\u0303randatava maariba laiuseks 44 meetrit \u2013 24 meetrit vasakule, 20 meetrit paremale. Vasakule plaaniti 4 meetrit rohkem, et sinna tulevikus teine paar ro\u0308o\u0308paid maha panna. Kokku olnuks vo\u0303o\u0303randatavat pinda 279,58 hektarit, selle hulgas valdavalt po\u0303letuspuu mets (118 ja), heinamaa (75 ha), po\u0303o\u0303sastik (42 ha), lisaks soid, po\u0303llumaad, karjamaad, natuke ka teid, taluo\u0303uesid, aiamaid ja viljapuuaedu ning jo\u0303e-ja ja\u0308rvepindu."}, {"text_idx": "#000018", "text": "U\u0308helt poolt on erinevus nende kahe trassi vahel nii va\u0308ike, et raudtee valmimise ja\u0308rel ei hakatud uutel kaartidel isegi trassi u\u0308mber joonistama, vaid muudeti u\u0308ksnes jaamade nimed a\u0308ra. Teisalt kuivo\u0303rd Avinurme alevik kerkis teadupoolest just raudteejaama u\u0308mber, vo\u0303iks kujutleda melu, mis oleks vo\u0303inud osaks saada na\u0308iteks A\u0308nniksaarele vo\u0303i Maetsmale, kui ellu oleks viidud algne trass. Milline vo\u0303iks olla Avinurme ta\u0308na, kui Maetsma raba oleks la\u0308binud raudtee?"}, {"text_idx": "#000019", "text": "Vo\u0303ibolla oligi po\u0303hjuseks see, rappa ehitamist peeti liiga keerukaks ja kulukaks, vo\u0303ibolla arvati, et plaanitud trass ja\u0308i administratiivsest keskusest ja kruusaku\u0308llasest Mo\u0303isaku\u0308las liiga kaugele. Ent vo\u0303ibolla avaldasid oma mo\u0303ju teised toona plaanitud raudteetrassid, millest mitmed lo\u0303puks paberilt kaugemale ei jo\u0303udnudki."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Kaal mainib na\u0308iteks plaani rajada Tallinn-Moskva raudtee, mis parendaks pealinna ligipa\u0308a\u0308su Peipsile veelgi. So\u0303lmjaamaks Sonda-Mustvee ning Tallinn-Moskva raudteede vahel oleks olnud Oonurme. Ent plaanidelt ilmneb, et u\u0308ks vo\u0303imalik trajektoor oleks toonud Tallinn-Moskva raudtee ka la\u0308bi Avinurme valla toonase po\u0303hjatipu \u2013 Kruusoja ku\u0308la."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Tallinn-Moskva raudtee plaani (Eesti osa) va\u0308ljalo\u0303ige. 1920. a. (allikas: Rahvusarhiiv, ERA.49.1.1364)"}, {"text_idx": "#000022", "text": "Lisaks sellele oli kavandamisel ka Pa\u0308rnu-Mustvee kitsero\u0308o\u0308pmeline raudtee, mis avanuks Alutaguse metsade rikkusele ja suvitajatele otsetee Pa\u0308rnu ja Pa\u0308rnu sadamasse. Mustvee raudteejaam oli algselt kavandatud nii, et see u\u0308hendaks Sonda-Mustvee ning Pa\u0308rnu-Mustvee raudteed. Ka jaama reisijatehoonet sooviti Kaalu so\u0303nul teha kahepoolse platvormiga nagu Tapal."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Lisaks osutab Kaal visioonile ja\u0308tkata Mustveest raudteed lo\u0303una suunas ning u\u0308hendada see riigi poolt plaanitav Tartu-Petseri raudteelo\u0303iguga, mis avaks tee Mustveest La\u0308timaale. Ehkki Tartu-Petseri raudteelo\u0303ik avati 1930ndatel, siis Mustveest Tartu raudteela\u0308bimurret ei tehtud. Plaanitud Pa\u0308rnu-Mustvee rauteel oleks ku\u0308ll so\u0303lmjaamaks Tartu suunal olnud Tapa."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Seega 1920ndate alguses oli Eesti riik ambitsioonikas ning plaanis kodumaa ta\u0308ita tiheda raudteevo\u0303rguga, mis avanuks Mustvee nii Tallinnale, Pa\u0308rnule, Tartule ja La\u0308timaale kui ja Moskvale. Ent selleks ajaks, kui Sonda-Mustvee raudtee valmis sai, olid plaanid mo\u0303nevo\u0303rra tagasihoidlikumaks muutunud. Ning ajalootuultes ha\u0308a\u0308bus viimaks ka Sonda-Mustvee raudtee."}, {"text_idx": "#000026", "text": "MTU\u0308 Avinurme Ajavakk on Avinurme piirkonna ajaloo ja pa\u0308randkultuuri uurimiseks, talletamiseks ja tutvustamiseks loodud vabau\u0308hendus."}]