[{"text_idx": "#000001", "text": "Meil on selline tore traditsioon, et pulma-aastapa\u0308eva ka\u0308ime ta\u0308histamas mo\u0303nes Eesti mo\u0303isas. Sellel aastal sai selleks va\u0308lja valitud Taagepera mo\u0303is. Kuna tegemist oli na\u0308dalavahetusega ja siseturism o\u0303itses ta\u0308ie hooga, siis maja oli rahvast ta\u0308is ja seekord peahoones o\u0308o\u0308bida ei o\u0303nnestundki. Seega, kui plaanite Taageperasse minna, siis planeerige oma ka\u0308ik pikemalt ette vo\u0303i siis minge na\u0308dala sees. Ja kindlasti minge kaheks o\u0308o\u0308ks, u\u0308he pa\u0308evaga ei jo\u0303ua piisavalt kohapealset olustikku nautida. Meile sattus va\u0308ga ilus su\u0308gisene na\u0308dalavahetus - soe ja pa\u0308ikseline. Oleks tahtnud ko\u0303ik u\u0308mbruskonna salakohad ja metsad la\u0308bi jalutada. Taagepera mo\u0303isakompleksi kuulub pa\u0308ris suur hulk ko\u0303rvalhooneid, ka need ja\u0308id seekord u\u0308le vaatamata."}, {"text_idx": "#000002", "text": "See suursugune, uhke kuid veidi su\u0308nge olekuga juugendhoone ehitati aastatel 1907-1912. Enne seda oli mo\u0303isas puidust peahooned, kuid kuna need po\u0303lesid u\u0308sna lu\u0308hikese aja jooksul maha, siis ja\u0308rgmine hoone ehitati kivist. Alates 1819. aastast oli mo\u0303is olnud von Strykide valdus. Viimaseks omanikuks oli Hugo Ferdinand Bernhard von Stryk (1860-1941), kelle algatusel praegune peahoone ehitati."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Hugo von Stryk oli abielus Anna Sophie von Strykiga, nad olid omavahel sugulased (Anna oli su\u0308nnipa\u0308raselt samuti von Stryk). Kuna Taagepera mo\u0303isa peahoonel oleval lipul on su\u0308mbolitena kuu ja ta\u0308hed, siis on see loonud legendi, kus ra\u0308a\u0308gitakse, et mo\u0303isaproua oli oma pa\u0308ritolult tu\u0308rklanna. Ma veidi julgen selles kahelda, kuna ta oli su\u0308ndinud Eestis, Voltveti mo\u0303isas. Veel on rahvasuus liikvel jutud, et ta olevat armastanud to\u0303mmata vesipiipu ning, et ta jalutas pargis ahviga, kes oli tema lemmikloom. Anna esivanemate seas vo\u0303is olla keegi eksootilisema pa\u0308ritoluga inimene. Anna ema oli Wilhelmine von Cube, kes oli Talvepalee komandandi kindralleitnant Carlos Adam Friedrich von Cube vanem tu\u0308tar, kes oma va\u0308limuselt paistab veidi tumedamat verd olevat."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Taagepera mo\u0303isa peahoone on projekteerinud Otto Wildau, kes on ka la\u0308hedal asuva Holdre mo\u0303isa projekteerija. Hulk ehitusmaterjali toodi kohale La\u0308tist - rongiga Puka jaama ja siis hobustega Taageperra. Katus pandi Belgia kiltkivist, mo\u0303nes kohas on see veel alles, kuigi suures osas on katusematerjal asendatud plekiga. Ka ehitusto\u0308o\u0308lised olid peamiselt La\u0308tist, sepised tegi kohalik sepp. Hoones oli juba ehitamise ajal olnud keskku\u0308te, elekter, reoveekanalisatsioonisu\u0308steem, veeva\u0308rk, elektrijo\u0303ujaam mis to\u0308o\u0308tas diiselmootoriga."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Mo\u0303isa peahoone sai Vabadusso\u0303jas kannata ja peale so\u0303da anti see Tervishoiu Peavalitsusele kes kohandas mo\u0303isa tuberkuloosihaigete sanatooriumiks. 1923. aastal ehitati K. Burmani kava ja\u0308rgi peahoone la\u0308a\u0308nepoolsesse ossa kahekorruseline ro\u0303du kus tuberkuloosihaiged said lamada. Endise mo\u0303isa aida kohale ehitati sanatooriumi ko\u0303rvalhoone, mis 1937. aastal maha po\u0303les ja mille asemele alustati 1939. aastal A. Kotli projekti ja\u0308rgi uue hoone ehitust. See ja\u0308i so\u0303ja to\u0303ttu pooleli ning lo\u0303petati 1947. aastal ning ta\u0308napa\u0308eval kannab see pargimaja nime ning sinna majutatakse samuti lossi ku\u0308lastajaid. Et jo\u0303uda pargimajast peahoone all olevasse spaasse on kahe maja vahele rajatud tunnel."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Hoone va\u0308lisilmet ega interjo\u0308o\u0308re pole aegade jooksul oluliselt u\u0308mber ehitatud. Peakorrusel on alles mitmeid interjo\u0308o\u0308rielemente, mis on seal ehitusajast - peauks, vestibu\u0308u\u0308li trepp, kamin, kiviparkett, seinapaneelid, ruume u\u0308hendavad uksed (ukselingid pole kahjuks sa\u0308ilinud). Vestibu\u0308u\u0308list ja\u0308rgmine ruum on endine raamatukogu, seal on alles nii seinapaneelid kui ka raamatukapid, samuti ruumi nurgas olev kamin, mis on u\u0308le lo\u0308o\u0308dud mustaks va\u0308rvitud plekiga. Kamina tagapo\u0303hjaks kasutatud kahhelkivid on hoonest vanemad ja pa\u0308rinevad arvatavasti 19. sajandi algusest."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Raamatukogutoast pa\u0308a\u0308seb nii so\u0308o\u0308gisaali kui ka suurde saali. Lossi esiku\u0308ljele ja\u0308a\u0308b so\u0308o\u0308gisaali ro\u0303du, mis on nu\u0308u\u0308d kinni ehitatud. Endises so\u0308o\u0308gisaalis asub praegu restoran Wagenku\u0308ll. Mo\u0303isa saal on kaheosaline - kahe ruumi vahel olev ava on kaarjas, mis on kaunistatud juugendstiilis pilastritega. Saali parkett on ehitusaegne. Saalist pa\u0308a\u0308seb ka o\u0303ue, sealt viib va\u0308ike trepp aeda."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Teisel korrusel on kaks koridori, mille a\u0308a\u0308rtes mo\u0303lemal pool on toad, koridoride ristumiskohas on II korruse vestibu\u0308u\u0308l, sealt pa\u0308a\u0308seb ka esifassaadil olevale ro\u0303dule. Trepist u\u0308les minnes jo\u0303uab 40-meetrise torni tippu, kus on hea vaade piirkonnale. Kui praegu asub peahoone keldris spaa (va\u0308hemalt 6 erineva sauna ja mitme erineva basseiniga), siis mo\u0303isa ajal asusid seal majandus- ja laoruumid. 1978. aasta ajaloolises o\u0303iendis kirjeldatakse, kuidas keldrikorrusel on alles algne pliit ja leivaku\u0308psetusahi. Kas need ka ta\u0308na alles on, seda peab ku\u0308sima. Keldris olevast ko\u0308o\u0308gist, olevat viinud lift toiduained u\u0308les."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Taageperes on arvukalt ko\u0303rvalhooneid - kaheku\u0308mne ringis. Peahoone asub ise veidi ko\u0303rgemal ku\u0308nkal, suur osa ko\u0303rvalhooneid asuvad ku\u0308nkast alla minnes Taagepera ja\u0308rve u\u0308mbruses. Seal asuvad moonakatemajad, vesiveski, tallihoone, to\u0303llakuur. Kuna mo\u0303isaha\u0308rral oli juba sajandi alguses auto, siis kompleksi kuulus ka garaaz\u030c, mille juures olid eluruumid autojuhile ja kutsarile. Garaaz\u030c oli ehitatud kahe eluhoone vahele. Peahoone la\u0308hedale ja\u0308id ja\u0308a\u0308kelder, jo\u0303ujaama hoone, kanala. Taagepera mo\u0303isas oli olnud nii lasteaed kui koolimaja. Kool aga rajati mo\u0303isa selleks, et anda haridust mo\u0303isato\u0308o\u0308liste lastele. Peahoone ko\u0303rval on va\u0308iksem kollane puust maja, mida erinevates allikates nimetatakse kas vanaks peahooneks vo\u0303i siis valitsejamajaks (ehitatud 19. sajandi lo\u0303pus vo\u0303i 1900. aastate alguses). Vo\u0303imalik, et see ongi erinevatel aegadel olnud erineva funktsiooniga."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Peahoonet u\u0308mbritsev ajalooline pargiosa on umbes 5 ha suur. Regulaarpark on rajatud mo\u0303isasu\u0308damesse to\u0303ena\u0308oliselt 18. sajandi lo\u0303pus, 19. sajandi keskel on parki u\u0308mber kujundatud ning seoses juugendstiilis hoone valmisega on parki ka siis u\u0308mber kujundatud. Mo\u0303isasu\u0308damesse suunduvad kaks alleed - u\u0308ks ligi 800 meetrit pikk ja teine umbes 200 meetrit. Kogu park oli piiratud aiaga, aiapostide tipuks on u\u0308sna korrapa\u0308ratu kujuga rahnud. Pargi juugendstiilis va\u0308ravad valmisid 1910. aastal. Mo\u0303isast ida poole (Vitsametsa) ja\u0308a\u0308b Lo\u0303una-Eesti u\u0308ks suuremaid ra\u0308ndrahne (u\u0308mbermo\u0303o\u0303t u. 30 m). Mo\u0303isasu\u0308damest umbes 600 meetri kaugusele ja\u0308a\u0308b Strykide perekonnakalmistu. Kalmistu rajati to\u0303ena\u0308oliselt 19. sajandi lo\u0303pus, ta\u0308pne maetute arv pole teada aga hauakivid on sa\u0308ilinud kahe maetu kohta. Need on Hugo von Stryki vanemad Bernhard Heinrich Konstantin von Stryk ja Katharina Mathilde von Stryk."}]