[{"text_idx": "#000000", "text": "Va\u0308ljapanek Tammsaare muuseumi hoonete taastamisest Vargama\u0308el"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Va\u0308ljapanekul na\u0308eb mustvalgeid fotosid Tammsaare muuseumis Vargama\u0308el toimunud ehitusto\u0308o\u0308dest, kui taastati ha\u0308vinud hoonetekompleks. Ta\u0308nu toimunud to\u0308o\u0308dele saab muuseumis tutvuda tingimustega, milles kasvas u\u0308les kirjanik Anton Hansen Tammsaare ning na\u0308ha paika, mis andis ainest romaani \u201eTo\u0303de ja o\u0303igus\u201c jaoks."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Na\u0308itus Kapsamaa ja installatsioon Raamatumajas"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Pa\u0308inurme on u\u0308ks paljudest Ja\u0308rvamaa paikadest, kus pa\u0308rand on aastaku\u0308mnete jooksul transformeerunud \u2013 tundmatuseni muutunud nii vormi kui selle to\u0303lgenduse osas. U\u0308ks vana Ja\u0308rvamaa kaunimalt sisustatud mo\u0303isahooneid, Pa\u0308inurme ehk Assick, po\u0303letati 1941. aastal. Selle varemetele ehitati 1960. aastal Ja\u0308rva rajooni suurim po\u0303hikoolihoone. Koht on sama, ta\u0308hendused teisenenud, ruum on taas ta\u0308itunud."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Installatsioon \u201eMiski, mida ma tundsin\u201c koosneb tuhandetest raamatutest, millest vaataja na\u0308eb vaid valgeid ku\u0308lgi. Na\u0308itus \u201eKapsamaa\u201c aga ko\u0308idetest, mis on \u201ea\u0308ra loetud\u201c \u2013 ra\u0308baldunud ning kasutamisest moondunud. Kirgliku ja ha\u0308vitava armastuse tunnistajad.\nPa\u0308inurme Raamatumajas viib la\u0308bi ekskursiooni ja jutustab raamatu ka\u0308eka\u0308igust 21. sajandil Madis Mikkor, Muinsuskaitseameti Ja\u0308rvamaa no\u0303unik, TYPA asutaja."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Kultuurilooline ekskursioon Reopalu kalmistul ja ajalooliste nimeplaatide ennistamise projekti lo\u0303petamine"}, {"text_idx": "#000007", "text": "28.09.2023 Maidla mo\u0303isatuur kell 11.30\u201312.15 o\u0303pilasgiidide juhendamisel\n29.09.2023 Maidla mo\u0303isatuur kell 11.30\u201312.15 o\u0303pilasgiidide juhendamisel"}, {"text_idx": "#000008", "text": "Pa\u0308rnao\u0303uel on kaks temaatilist elava pa\u0308randi va\u0308lina\u0308itust."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Va\u0308lina\u0308itus Eesti vaimse kultuuripa\u0308randi nimistu sissekandest \u201cRa\u0308a\u0308bise soolamine Rannapungerja ku\u0308las\u201d\nVa\u0308lina\u0308itus \u201cRannapungerja tuletorn kui paigavaimu su\u0308mbol\u201d."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Teematunnid o\u0303pilastele Eesti raha su\u0308nniloost, Eestis kehtinud rahadest margast euroni. Va\u0308ljas na\u0308itus rahast ja investeerimisest ra\u0308a\u0308kivatest raamatutest ning Eesti meenemu\u0308ntidest. Jo\u0303hvi Mihkli laadal 30. septembril on vo\u0303imalus peredel osaleda viktoriinis ja kujundada kahe eurost mu\u0308nti."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Na\u0308itusel on esitletud arhitekti ja kunstniku Aleksandr Wladovsky albumist pa\u0308rit visandite, projektide ja fotode koopiad. Album on unikaalne dokument, mis vo\u0303imaldab ja\u0308lgida Wladovsky loometeed pea poole sajandi va\u0308ltel. Na\u0308ituse ku\u0308lastajad saavad tutvuda nii arhitektuursete fantaasiatega, mis ja\u0308id ainult paberile, kui ka ellu viidud projektidega \u2013 hoonetega, millest on saanud Tallinna, Narva ja Viljandi arhitektuuri lahutamatud osad.\nAleksandr Wladovsky (1876\u20131950) \u2013 kunstnik, arhitekt ja publitsist, Peterburi Kunstide Akadeemia kasvandik, esindab arhitektide plejaadi, kes on ja\u0308tnud oma ja\u0308lje 20. sajandi esimese poole Eesti arhitektuuri."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Ekskursioon direktori majas ja selle u\u0308mbruses / \u042d\u043a\u0441\u043a\u0443\u0440\u0441\u0438\u044f \u043f\u043e \u0434\u0438\u0440\u0435\u043a\u0442\u043e\u0440\u0441\u043a\u043e\u043c\u0443 \u0434\u043e\u043c\u0443 \u0438 \u043e\u043a\u0440\u0443\u0433\u0435"}, {"text_idx": "#000017", "text": "Kreenholmis kerkisid mitte ainult vabrikuhooned, vaid ka terve to\u0308o\u0308liste asula, kuhu rajati erinevaid ehitisi ehk elati ta\u0308isva\u0308a\u0308rtuslikku elu. Kreenholmi linnaosa ekskursioonidel saate tutvuda, kuidas eelmise sajandi alguses seal elati."}, {"text_idx": "#000018", "text": "\u201cManufaktuuri juhtimine. Ekskursioon direktori majas (Joala 18) ja selle u\u0308mbruses\u201d"}, {"text_idx": "#000019", "text": "Muhu Elav Pa\u0308rand raames toimuvad ajaloolisi ka\u0308sito\u0308o\u0308oskusi o\u0303petavad meistriklassid \u2013 helmekeede valmistamine, ko\u0303ladega kudumine, sukapaela punumine, Muhu Pulm video esitlemine, Muhu va\u0308rvigammas lo\u0303ngade va\u0308rvimine su\u0308nteetliste va\u0308rvidega, Muhu rookatused ajast aega \u2013 loeng."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Registreeri su\u0308ndmusele meiliaadressi kultuur@muhu.ee kaudu hiljemalt 27. septembril."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Na\u0308itus \u201cAjareis no\u0303ukogude argipa\u0308eva\u201d on humoorikas pilguheit ajaperioodi, mille u\u0308le ta\u0308na saame vabalt muiata.\nNa\u0308itusel leidub muuhulgas ka ko\u0303nekaid esemeid meie maja ajaloost. Kolhooside ehituskontor ehk lu\u0308hendatult KEK oli kolhooside vahenditega asutatud kooperatiivne ehitusorganisatsioon. 1980ndatel ehitasid paljud KEK-id u\u0308le Eesti omale uusi hooneid.Saare KEKi hoone, mis valmis 1982. aastal, on no\u0303ukogudeaja u\u0308ks silmapaistvamaid konstruktivismi arhitektuurisuuna esindajaid terves Euroopas. Hoone arhitekt on Marika Lo\u0303oke ning maja on muinsuskaitse va\u0308a\u0308rtobjekt ja ehitisma\u0308lestis.Peale mitmeku\u0308mneaastast tu\u0308hjalt seismist on maja taas avatud ning la\u0308bi kolme korruse avatud fuajeega hoones on vo\u0303imalik nautida ha\u0308stisa\u0308ilinud arhitektuurilisi elemente. Hoone 2. korrusel on avatud na\u0308itus."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Muisususkaitsepa\u0308evade erisoodustus: majas ja na\u0308itusel tasuta ekskursioonid giidiga"}, {"text_idx": "#000023", "text": "Pa\u0308rnu \u2013 elav pa\u0308rand jo\u0303e ja mere vahel (veebiviktoriin)"}, {"text_idx": "#000024", "text": "Oma asendi to\u0303ttu mere ja jo\u0303e vahel on Pa\u0308rnu kultuuripa\u0308rand tihedalt seotud veega, elades kaluripaatides, kuurordis, veespordialadel, lauludes ja luuletustes. Tule ja pane oma teadmised meie \u201cvesistest\u201d traditsioonidest ja pa\u0308rimusest proovile!"}, {"text_idx": "#000026", "text": "Aita leida 21. sajandi mardi- ja kadrisant!"}, {"text_idx": "#000027", "text": "\u2013 maskeeri end 21. sajandi mardi- ja/vo\u0303i kadrisandiks\n\u2013 tee maskeeringust hea kvaliteediga foto (heledal taustal, pikkupidi)\n\u2013 kirjuta juurde: kelleks oled maskeerunud ja miks, idee autori nimi\n\u2013 saada foto ja info aadressile info@folkloorinoukogu.ee ma\u0308rguso\u0303naga \u201eKonkurss\u201c"}, {"text_idx": "#000028", "text": "\u2013 Konkurss sobib ko\u0303igile: imikutest kuni raukadeni\n\u2013 Osaleda vo\u0303ib u\u0308ksi vo\u0303i kaaslastega\n\u2013 Ko\u0303ikide fotode seast valib z\u030cu\u0308rii va\u0308lja oma lemmikud"}, {"text_idx": "#000031", "text": "Eesti alal toetus transport 20. sajandi alguseni ja hiljemgi hobusele. Seepa\u0308rast ra\u0308a\u0308gitakse ka hobuajastust. Lisaks transpordile tugines hobuste jo\u0303ule ka po\u0303llumajandus, so\u0303jandus jpt eluvaldkonnad. Nii nagu auto vormis 20. sajandi u\u0308hiskonda, tegi hobune seda varasema aja u\u0308hiskonnaga. Moderniseerumisprotsessid Eesti transpordis ei toimunud hu\u0308ppeliselt, hobuse ta\u0308htsuse va\u0308henemine toimus pikema ajaperioodi va\u0308ltel. Seeto\u0303ttu vo\u0303ivad hobutranspordi arengud pakkuda po\u0303nevat mo\u0303tteainet ja paralleele ka ta\u0308napa\u0308eva kontekstis, kui seisame taas silmitsi oluliste muutustega transporditehnoloogiate arengus.\nKonverents toob kokku uurijaid ja o\u0303petlasi, kelle ettekanded ka\u0308sitlevad Eesti vanema teedeajaloo arenguid, taristuobjekte (ko\u0303rtsid ja postijaamad), hobust ja selle erinevaid rakendusviise."}, {"text_idx": "#000032", "text": "Helilavastus \"Metsavendade radadel\" Tiduveres Po\u0303rgupo\u0303hjal"}, {"text_idx": "#000033", "text": "Raplamaal Tiduvere Po\u0303rgupo\u0303hja punkri juures avatud helilavastus viib tagasi Teise maailmaso\u0303ja ja\u0308rgsetesse aastatesse, saamaks osa metsavendade eluolust ja la\u0308bielamistest. Audiolavastustest saab teada, kes ja miks end metsa peitsid, millistes punkrites elati ning mis moel neid vo\u0303imude eest salaja ehitati. Eraldi po\u0308o\u0308ratakse ta\u0308helepanu, kuidas metsas end a\u0308ra elatati, kes ja kuidas metsavendi aitasid ning milliseid meetodeid kasutati vastupanu mahasurumisel. Kohaspetsiifilisemad lood annavad u\u0308levaate Relvastatud Vo\u0303itluse Liidust, punkrikoha reetmisest ja vallutamisest."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Helilavastus on kokku seotud u\u0308heks narratiiviks Teise maailmaso\u0303ja ja\u0308rgsete metsavendadega seotud su\u0308ndmuste ja lugude po\u0303hjal. Kokku on u\u0308heksa universaalset ja paar kohaspetsiifilist lu\u0308hilugu, moodustades tervikliku lavastuse."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Ta\u0308histame Oese ku\u0308last vo\u0303rsunud suurmehe Matthias Johan Eiseni su\u0308nniaastapa\u0308eva laternamatkaga.\nVana-Vigala piirkond on ta\u0308is pikitud tema poolt kokku korjatud lugusid, seekord tutvume Vana-Vigala mo\u0303isa poolsete pa\u0308rimuspaikadega. Alustame retke Vana-Vigala raamatukogu juurest EISENI KIVI eest ja suundume avastusretkele Vana-Vigala mo\u0303isa poole Kaasa vo\u0303ta vo\u0303imalusel latern vo\u0303i taskulamp ja miskit maitsvat kehakinnituseks. Matka lo\u0303petame pisikese piknikuga."}, {"text_idx": "#000037", "text": "NB! Enne matka algust (17.00\u201318.00) on huvilistel vo\u0303imalus vaadata Vana-Vigala Rahvamajas na\u0308itust \u201cVigala neotud lo\u0303ngadega seelikud\u201d."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Avatud uste pa\u0308ev Rannarootsi muuseumis"}, {"text_idx": "#000039", "text": "Kl 10\u201316 on muuseum avatud ku\u0308lalistele. Abika\u0308ed on oodatud varjevo\u0303rku punuma, Ukraina heaks.\nKl 11.00 eesti keelne muuseumitutvustus.\nKl 13.30 rootsi keelne muuseumitutvustus.\nKl 15.00 vene keelne muuseumitutvustus (tasuta).\nKl 15.30 Rootsi ku\u0308laliskoori tervituskontsert (tasuta).\nKl 14\u201316 avatud kohvik, kus ka Ukraina maitsed esindatud."}, {"text_idx": "#000040", "text": "U\u0308ritus on mo\u0303eldud ku\u0308la eakatele inimestele. Meil on veel elavat ma\u0308lu, et meenutada, salvestada ja ehk millalgi ka avaldada toredaid seikasid. Ra\u0308a\u0308gime vanu lugusid: Kuidas peeti rahvakalendri ta\u0308htpa\u0308evi ja muid ettevo\u0303tmisi. Mis juhtus , kui naaberku\u0308la poisid tulid meie neidudele ku\u0308lla? Mis va\u0308a\u0308ris ta\u0308histamist?\nU\u0308ritus on nn \u201cmokalaada\u201d stiilis. Igau\u0308ks, kes saab, vo\u0303tab kaasa mo\u0303ne vana foto, mis aitab jutuotsa leida ja ra\u0308a\u0308gib ise enda eest."}, {"text_idx": "#000041", "text": "Ajalooma\u0308ng vanalinnas: \u201eTu\u0308hja ko\u0303huga keskaegses Tallinnas\u201c"}, {"text_idx": "#000042", "text": "Tule avasta Tallinna vanalinna keskaegse toidukultuuri kaudu!"}, {"text_idx": "#000043", "text": "\u201eTu\u0308hja ko\u0303huga keskaegses Tallinnas\u201c on interaktiivne seiklusma\u0308ng, mida igau\u0308ks saab ma\u0308ngida endale sobival ajal ja valitud tempos, kehastudes virtuaalselt kas mo\u0303nulevaks vo\u0303i siis pigem kiireloomuliseks kassiks. Ma\u0308ngus osalemiseks on tarvis nutitelefoni ja Loquiz a\u0308ppi."}, {"text_idx": "#000045", "text": "Ma\u0308ngu kestus on 1\u20132 tundi ja so\u0303ltub sellest, kas valisid omale kiirust hindava vo\u0303i rahulikku sammu nautiva karakteri."}, {"text_idx": "#000046", "text": "Kogu ma\u0308ngu marsruut kokku on umbes 3 km."}, {"text_idx": "#000047", "text": "Muinsuskaitsepa\u0308evade raames kutsub Tervisemuuseum avastama inimkeha sisemust ja va\u0308rskendama teadmisi meditsiiniajaloost. Etenduse esimeses pooles meenutame, mida on anatoomiast arvatud enne meie aega ning teises pooles vo\u0303tame appi ta\u0308ismo\u0303o\u0303dus o\u0303ppenukk Markuse ja plastinaadid muuseumikogust. Uurime, millised siseelundid va\u0308lja na\u0308evad, mida teevad ja milleks neid vaja la\u0308heb. Na\u0308puotsaga huumorit, po\u0303nevaid lugusid ja uusi teadmisi \u2013 see on avalik lahkamine. Vaatema\u0308ng toimub po\u0308o\u0308ningukorruse hubases ringauditooriumis ning Muinsuskaitsepa\u0308evade ajal on sama piletiga vo\u0303imalik ku\u0308lastada ka muuseumi na\u0308ituseid."}, {"text_idx": "#000050", "text": "Eesti teaduste akadeemia kutsub ko\u0303iki huvilisi su\u0308ndmusele \u201eUngern-Sternbergide linnapalee \u2013 Berliini viimane mood Toompea arhitektuuris\u201c. U\u0308rituse fookuses on Tallinna arhitektuuripildis haruldane akadeemia maja."}, {"text_idx": "#000051", "text": "Hoone arhitektuuri ka\u0308sitletakse kahes kontekstis. Esiteks selle koht vo\u0303rdluses Tallinna ja Toompea teiste hoonete arhitektuuriga ning teiseks maja looja Martin Gropiuse teiste teoste ja tema kaasaja kontekstis."}, {"text_idx": "#000052", "text": "Peaku\u0308laline on arhitekt Martin Gropiuse lapselapselaps, emeriitprofessor Arnold Ko\u0308rte Saksamaalt, kes on samuti arhitekt, aga ka arhitektuuriajaloolane ja uurinud oma esiisa loomingut. Arnold Ko\u0308rte loeng toimub inglise keeles."}, {"text_idx": "#000054", "text": "Ekskursioon \"Niguliste \u2013 uut ja vana!\""}, {"text_idx": "#000055", "text": "Niguliste muuseumisse on aastatel 2022\u20132023 lisandunud moodsaid lahendusi, mis on palju ta\u0308helepanu a\u0308ratanud. Senini ku\u0308lastajatele suletud kirikutorni saab nu\u0308u\u0308d so\u0303ita elegantse klaasliftiga, va\u0308ikesesse kabelisse on ehitatud vahekorrus, millelt avanevat vaadet vo\u0303is viimati nautida II maailmaso\u0303ja aegu.\nMuinsuskaitsepa\u0308evade raames tutvustame neid uuendusi la\u0308hemalt. Selgitusi jagavad ning ajaloolise pa\u0308randi kaasajaga sidumise vo\u0303imaluste u\u0308le arutlevad Niguliste muuseumi direktor Tarmo Saaret ja lahendused projekteerinud sisearhitekt Liis Lindvere."}, {"text_idx": "#000056", "text": "Ro\u0303o\u0303m savito\u0308o\u0308st ajaloolises Uhti ko\u0303rtsihoones"}, {"text_idx": "#000057", "text": "Tutvustame Uhti avatud ateljee tegemisi. Nahato\u0308o\u0308, savito\u0308o\u0308, pa\u0308rlito\u0308o\u0308, ko\u0303rtsi ko\u0308o\u0308gist saab kehakinnitust, o\u0303nneloos, ka\u0308sito\u0308o\u0308 mu\u0308u\u0308k."}, {"text_idx": "#000059", "text": "Pillimuuseumi juhatuse liige Anti Mehine viib la\u0308bi kaks loengut koos ringka\u0308iguga muuseumis. Esimene ringka\u0308ik algusega 12.30 ja teine 13.30 Loengud on sellel pa\u0308eval Pillimuuseumi sooduspiletiga ko\u0303igile huvilistele (2 \u20ac)"}, {"text_idx": "#000060", "text": "Vaipade restaureerimise to\u0308o\u0308toas o\u0303petatakse esmaseid tekstiilirestaureerimise to\u0308o\u0308vo\u0303tteid, mis on jo\u0303ukohased igale ka\u0308sito\u0308o\u0308huvilisele. Praktilise to\u0308o\u0308 teeme kahe arhitekt Alar Kotli kavandi ja\u0308rgi valmistatud vaibaga: erinevad kuivpuhastustehnikad, mitmesugused kadude parandused ja kergemad plekieemaldused.\nTo\u0308o\u0308tuba toimub Kotli perekonna kodumajas Va\u0308ike-Maarjas, kus saab tutvuda ka va\u0308ljapanekuga arhitekt Kotli elu- ja perekonnaloost ning tegevusest.\nJuhendab kunstipa\u0308randi no\u0303unik Janika Turu, kelle praktilised oskused pa\u0308rinevad konservaatorito\u0308o\u0308st Eesti Rahva Muuseumis. Ta on lo\u0303petanud 2006. a Tartu Ko\u0303rgema Kunstikooli mo\u0308o\u0308bli restaureerimise erialal, 2018. a Eesti Kunstiakadeemia magistrio\u0303ppe muinsuskaitse ja konserveerimise erialal ning hetkel o\u0303pib Eesti Kunstiakadeemia doktorikoolis."}, {"text_idx": "#000061", "text": "To\u0308o\u0308tuba toimub kahel pa\u0308eval: R 10\u201318, L 10\u201316. Po\u0303nevaid blogipostitusi tekstiilirestaureerimisest saab lugeda siit: 1, 2, 3, 4 ja 5."}, {"text_idx": "#000062", "text": "\u201eOskused ja kombed, mis on osa ammusest ja ta\u0308napa\u0308evasest kultuuripa\u0308randist\u201c"}, {"text_idx": "#000063", "text": "Kalurikolhoos \u201cVirtsu Kalur\u201d ta\u0308histab ja\u0308rgmisel kevadel 75 -ndat juubelit. Nende aastate jooksul on Virtsu kalarannas nii mo\u0303ndagi huvitavat ja po\u0303nevat juhtunud. Palju on veel neid, kes oskavad sellest ko\u0303igest ise ra\u0308a\u0308kida. Kaluri juttude o\u0303htud ongi selleks, et need ma\u0308lestused ja jutukesed kestaksid veelgi kauem. Pikem eesma\u0308rk on koondada \u201cVirtsu Kaluri\u201d tegemised ja Virtsu kalurite jutud u\u0308heks raamatuks. Need kanged kalamehed on seda va\u0308a\u0308rt. Muinsuskaitsepa\u0308evade raames korraldame Virtsu inimestele ja miks mitte ka kaugemalt huvilistele kaluri lugude o\u0303htu Virtsu Mo\u0303isatallis. Virtsu kalatehas oli omal ajal peamine to\u0308o\u0308andja piirkonnas ja pea igal Virtsukal on sellega oma emotsionaalne side."}, {"text_idx": "#000064", "text": "Toidud, mida tehti Kreutzwaldi eluajal tema kodus.\n*A\u0308raarvamisma\u0308ng \u201eTeravili\u201c \u2013 rukis, nisu, oder, kaer ja mis neist teha saab \u2013 leiva, saia, karaski, ku\u0308psiste maitsmine."}, {"text_idx": "#000065", "text": "Elav vanalinn \u2013 va\u0308a\u0308rtustame ja va\u0308a\u0308rindame vana puitarhitektuuri"}, {"text_idx": "#000066", "text": "Kogemuspa\u0308ev ajaloolise hoone restaureerimisest. Norra projekti rahastuse saanud Vo\u0303ru endise vo\u0303o\u0303rastemaja London taaskasutus. Tutvume oma ajastu ehituspa\u0308randi, selle restaureerimse ning tuleviku visooniga. Juhiseid jagab Mikk Mustmaa OU\u0308st Majatohter. Arendaja Freinholdi Maja OU\u0308 tutvustab, kuidas vana hoone taaskasutus elavndab ajaloolist linnasu\u0308dant. Ma\u0308rkso\u0303nad \u2013 Vo\u0303ru vanalinna muinsuskaitseala 50, Muinsuskaitseameti tegevust 30 ja Vo\u0303ru linna loomisest arenevat linnasu\u0308dant 240 aastat."}, {"text_idx": "#000068", "text": "J. C. Loeweni sugukonna matusepaika ehitatud Matussaare kabel o\u0303nnistati 1875. a. Kabel purustati enamlaste poolt 1919. a. Seisab konseveeriva katuse all varemetes ta\u0308nini. Matmispaik oli no\u0303ukogudeajal kasutatud karja\u0308a\u0308rina \u2013 selle aasta kevadel Va\u0308imela mo\u0303isakompleksi kaitsevo\u0308o\u0308ndis teostatud kaeveto\u0308o\u0308del tuli ta\u0308itepinnasest va\u0308lja kirjetega hauamonumendi osa, hiljem paduvihmade ja\u0308rgselt ka inimluid. Leid on paigaldatud Matussaare kabelisse. Kabeli u\u0308mbrus ning mo\u0303isnike matmispaiga ja\u0308a\u0308nukala on vo\u0303sastunud. Eesma\u0308rk on algupa\u0308raselt silmapaistva arhitektuuriga ning veel tajutavate juugendlike elementidega kabel na\u0308htavale tuua ja puhastada ning ta\u0308histada matmispaik. Kaasatud on arheoloog Mirja Ots. To\u0308o\u0308jo\u0303uks ning ma\u0308lukandjateks Parksepa Keskkooli ajaloo- ja seiklusringi noored ja talgulised."}, {"text_idx": "#000069", "text": "*Eesti Vabao\u0303humuuseumi toimetised (5) Tallinn 2016 lk 146 \u2013 165"}, {"text_idx": "#000070", "text": "Helilavastus \"Metsavendade radadel\" Ennuksema\u0308e matkarajal"}, {"text_idx": "#000071", "text": "Viljandimaal Ennukese metsavendade punkri rajal avatud helilavastus viib tagasi Teise maailmaso\u0303ja ja\u0308rgsetesse aastatesse, saamaks osa metsavendade eluolust ja la\u0308bielamistest. Audiolavastustest saab teada, kes ja miks end metsa peitsid, millistes punkrites elati ning mis moel neid vo\u0303imude eest salaja ehitati. Eraldi po\u0308o\u0308ratakse ta\u0308helepanu, kuidas metsas end a\u0308ra elatati, kes ja kuidas metsavendi aitasid ning milliseid meetodeid kasutati vastupanu mahasurumisel. Kohaspetsiifilisemad lood annavad u\u0308levaate punkrikoha ehitamisest, reetmisest ja vallutamisest."}, {"text_idx": "#000073", "text": "29.09 kell 16 oodatakse ku\u0308lla legendaarse linnapea August Maramaa villasse. Koduloouurija Heiki Raudla pajatab lugusid ja hoone omaniku esindaja ko\u0303neleb tehtud to\u0308o\u0308dest ja hoone tulevikust."}]