[{"text_idx": "#000003", "text": "So\u0303rves avastati Eesti jaoks uus liblikaliik"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Enne pu\u0308hi So\u0303rves Sa\u0308a\u0308re ku\u0308las viimase seirepu\u0308u\u0308gi saaki u\u0308le vaatamas ka\u0308inud liblikauurija Erki O\u0303unap avastas Eesti jaoks uue liblikaliigi ning pani talle nimeks po\u0308o\u0308k-ta\u0308pikvaksik."}, {"text_idx": "#000006", "text": "\u00abSeda liblikat ei ole varem kunagi Eestis na\u0308htud. Oli teada, et ta vo\u0303ib Eestisse jo\u0303uda, aga seni polnud,\u00bb u\u0308tles Tartu U\u0308likooli doktorikraadiga O\u0303unap."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Kuna Eesti jaoks uuel liigil eestikeelset nime veel ei ole, siis Erki O\u0303unapi arvates vo\u0303iks liblika nimetada toidutaime ja\u0308rgi po\u0308o\u0308k-ta\u0308pikvaksikuks. Nimelt toitub liblikas po\u0308o\u0308gist. Kust Sa\u0308a\u0308res avastatud konkreetne isend pa\u0308rineb, seda on Erki O\u0303unapi so\u0303nul vo\u0303imatu o\u0308elda. La\u0308him koht, kus liblikat esineb, asub Lo\u0303una-Rootsis. Kesk- ja Lo\u0303una-Euroopas peetakse teda tavaliseks."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Miks tuli liblikas Eestisse, kui siin po\u0308o\u0308ki looduses ei kasva? Jutu ja\u0308rgi pidavat liblikas ka tamme ja kaske so\u0308o\u0308ma, kuid kinnitust sellele ei ole. O\u0303unapi arvates vo\u0303is liblikas niio\u0308elda hulgusena So\u0303rve sattuda sooja o\u0303humassiga. \u00abMo\u0303nikord kannab soe o\u0303huvool lo\u0303unast liblikaid kaasa. Seda liiki on pu\u0308u\u0308tud ka Soomest, kus teda looduslikult samuti ei esine,\u00bb selgitas O\u0303unap, kes liblikate pu\u0308u\u0308dmisega tegelenud 25 aastat."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Suur oli Egon Sepa u\u0308llatus, kui ta kala kohta uurides lugeda sai, et 20 cm pikkuse u\u0308marmudila na\u0308ol on tegemist agressiivse kalaga, kes to\u0303rjub va\u0308lja kohalikud liigid. \u201cTegemist on ta\u0308pselt sama teemaga nagu kormoranide ja huntide puhul, aga u\u0308marmudil tegutseb vee all ning seda me ise ei tunneta ega na\u0308e,\u201d u\u0308tles Sepp Saarte Ha\u0308a\u0308lele."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Varem on Musta mere piirkonnast pa\u0308rit u\u0308marmudilat Eestis leitud Pa\u0308rnu ja Tallinna lahest. Viimases on ta saanud juba niivo\u0303rd tavaliseks kalaks, et Prangli saare kalurid pidavat teda pa\u0308evas mitmesaja kilo kaupa pu\u0308u\u0308dma. Loe edasi: Saaremaa vetest avastati agressiivne ahvenaline"}, {"text_idx": "#000016", "text": "MTU\u0308 La\u0308a\u0308tsa Rand korraldas eile sadama avamise puhul to\u0303elise kalurilo\u0303una, kuhu kutsus nii sadama rekonstrueerijad kui ka endised selle ranna kalurid.\n\u201cSiia sadamasse on veetud palju suuri ja va\u0308ikesi kive \u201d u\u0308tles eile MTU\u0308 La\u0308a\u0308tsa Rand juhatus eliige Hans Varris. \u201cMe tahame ta\u0308nuta\u0308heks kinkida teile vo\u0303rgukivid, mida on lihvinud nii meri kui kalameeste ka\u0308ed.\u201d Nii saidki kivid ko\u0303ik kaasaaitajad, Saarte Kalanduse juhid, ehitajad jne. Vallavalitsus tegi omapoolse kingitusena La\u0308a\u0308tsa sadamahoones korda tualeti."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Nagu kogu Eestis, nii ta\u0308histati ka Salme koolis 14. ma\u0308rtsil emakeelepa\u0308eva. Ettevalmistused selleks algasid aga palju varem. Vabariigi aastapa\u0308eva eel kuulutati koolis va\u0308lja luulekonkurss teemal \u201cIsamaa ja emakeel ehk Isa maa ja ema keel\u201c. Parimad selgitati va\u0308lja kooliastmeti, 1.\u20133., 4.\u20136. ja 7.\u20139. klass."}, {"text_idx": "#000032", "text": "Saaremaa sepp tegi suuskadest kelgu"}, {"text_idx": "#000034", "text": "\u201cSuusad muidu kenad korralikud, Tallinna Du\u0308namo suusavabrikus 1988. aastal tehtud, aga puidust. Nu\u0308u\u0308d tahetakse enamasti plastiksuuskadega so\u0303ita. Ma sain omale kena kerge so\u0303iduvahendi, millega puid ja ko\u0303iki vajalikke asju vedada,\u201d ra\u0308a\u0308kis 70aastane meistrimees Aado Himmist."}, {"text_idx": "#000036", "text": "\u201cAado on to\u0303sine sepp, kes kehva asja ei tee. Kui meil oli teatritu\u0308ki \u201cLa\u0308a\u0308nemere isandad\u201d jaoks vaja viis mo\u0303o\u0303ka, mis ikka ehtsate vo\u0303itlusvahendite moodi oleksid, tegi ta need tunduvalt ehtsamad, kui me oodata oskasime."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Veel meisterdas ta keti ku\u0308ljes oleva joogisarve, tegi meie laulupu\u0308ha kivile to\u0303rvikuhoidja. See mees saab ko\u0303igega hakkama,\u201d iseloomustas seppa Salme valla kultuurijuht Maire Sillavee."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Salme vald sai Salme jo\u0303e paadisilla rekonstrueerimiseks Euroopa kalandusfondist 2,53 miljonit krooni, projekti toetab ka EAS, kirjutab ajaleht Meie Maa. Paadisild koos slipi ja sadamahoonega peab valmima ja\u0308rgmise aasta su\u0308gisel."}, {"text_idx": "#000040", "text": "Sadamahoonest tuleb po\u0303hiliselt kalameestele pu\u0308u\u0308niste hoidmise kuur, lisaks mo\u0303ned va\u0308iksemad abiruumid."}, {"text_idx": "#000046", "text": "2008. aasta, Salme esimese muinaslaeva leidude konserveerimisega ongi juba tekkinud probleeme, kuna seda tehti kiirustades. \u201cMa ei tea, mis po\u0303hjusel kiirustati, kuid nu\u0308u\u0308d Saaremaa muuseum palus mul need leiud u\u0308le konserveerida. Mo\u0303lemat leidu tuleb vo\u0303tta u\u0308he kompleksina, need on u\u0308he su\u0308ndmuse ja\u0308ljed."}, {"text_idx": "#000051", "text": "Saarte Liinide juhatuse esimehe Ants Tammlehe so\u0303nul annab uus sadam Abrukale juurde palju uut. \u201eEeska\u0308tt on paranenud Roomassaarega u\u0308hendust hoidva liinilaeva vo\u0303imalused, sest selleks on ehitatud uus, muulidega kaitstud sildumiskoht,\u201d u\u0308tles ta."}, {"text_idx": "#000058", "text": "Salme muinaslaeva leiupaigast kaevati va\u0308lja u\u0308liku mo\u0303o\u0303k"}, {"text_idx": "#000059", "text": "Arheoloogid kaevasid Salmel muinaslaeva leiupaigast va\u0308lja pronksist ja kullatud ornamentidega ringpidemega mo\u0303o\u0303ga, mis omal ajal kuulus to\u0303ena\u0308oliselt rikkale so\u0303dalasele, kirjutas ajaleht Meie Maa."}, {"text_idx": "#000060", "text": "Umbes 750. aastast vo\u0303i natuke hilisemast ajast pa\u0308rit kahe teraga mo\u0303o\u0303k oli mitmeks tu\u0308kiks murtud ja selle omanikule kaasa pandud. \u201eTegemist on olnud va\u0308ga jo\u0303uka mehega. Taolised mo\u0303o\u0303gad pandi kaasa ko\u0303rgema u\u0308liku tunnusena,\u201d u\u0308tles arheoloogiadoktor Ju\u0308ri Peets."}]