[{"text_idx": "#000001", "text": "Miks peaksin just mina verd andma, kas siis pole juba piisavalt doonoreid?\nArvestades vanuseliselt doonoriks ko\u0303lbulikku elanikkonda, siis Euroopas oleme selle na\u0308itaja poolest keskmiste seas. Kui vaatame doonorite arvu kogu elanikkonnast ja\u0308a\u0308me 2,7%-ga (2020 a) teistest veel palju maha. Iga aastaga on doonorite arv tasapisi kasvanud, kuid selleks, et meil ka edaspidi o\u0303nnestuks kriise ennetada, vajame pidevalt nii uusi kui ka pu\u0308sidoonoreid \u2013 abivalmis inimesi, kelle jaoks va\u0308hemalt paar korda aastas verd loovutada on eluviis.\nDoonorlus on heategevus, mis ei no\u0303ua palju aega ega vaeva ning sellega saaksid hakkama paljud meist. Samuti ei tasu unustada, et ka abivajaja rolli vo\u0303ib sattuda meist igau\u0308ks."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Miks on Eestis doonorlus tasustamata?\nTasustamata ja vabatahtlik doonorlus tagab maksimaalselt ohutu doonorivere, see on ka Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) soovitus. Na\u0308iteks Leedus ja Saksamaal eksisteerib nii tasuline kui ka tasustamata doonorlus ning statistika na\u0308itab, et tasuliste doonorite verest leitakse kuni kaheksa korda rohkem vere kaudu levivaid haigusi kui tasustamata doonorite verest. See to\u0303estab, et doonori siiras soov aidata abivajajat, ausus ankeedi ta\u0308itmisel ning meditsiinilise la\u0308bivaatuse ka\u0308igus tagavad patsientidele maksimaalselt ohutu vereu\u0308lekande, mis on meie ko\u0303igi kui potentsiaalsete patsientide huvides."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Kui palju vajatakse aastas vereu\u0308lekandeid? Kui palju on vaja doonoriverd?\nIga loovutatud veredoos aitab pa\u0308a\u0308sta kellegi elu. 2020. aastal ku\u0308lastas Eesti verekeskusi ligikaudu 30 000 doonori, kes loovutasid kokku ca 52 000 veredoosi. Neist valmistati haiglatele ligikaudu 80 000 verekomponenti, mida kanti u\u0308le ligikaudu 15 000 patsiendile. Iga veredoos on hindamatu va\u0308a\u0308rtusega, sest selle taga on doonor ja tema soov aidata abivajajat."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Millal saadab verekeskus doonoritele personaalseid kutseid vereloovutusele tulekuks?\nVerekeskus saadab iga pa\u0308ev doonoritele kutsekaarte, e-kirju ja SMS-e vastavalt selle pa\u0308eva vajadusele. Kutsete eesma\u0308rk on teavitada nii doonoripa\u0308evadest kui ka vajaminevatest veregruppidest. Samuti saadab verekeskus erakorralisi kutsungeid verevajaduse ootamatu suurenemise korral."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Paneme doonoritele su\u0308damele, et doonorverd on haiglates vaja iga pa\u0308ev ja seeto\u0303ttu ei ole vaja verekeskuse personaalset kutset ootama ja\u0308a\u0308da. Julgustame doonoreid regulaarselt verd loovutama ning ja\u0308lgima verevarude seisu meie kodulehel."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Mida na\u0308itab verekeskuse kodulehel olev veremeeter?\nVeremeeter ehk punased tilgakesed meie kodulehe pa\u0308ises va\u0308ljendavad selle pa\u0308eva varude seisu ning on mo\u0303eldud doonoritele ja doonoriks soovijatele operatiivse info jagamiseks. Igapa\u0308evaseks haiglate verevajaduse ta\u0308itmiseks on vajalik teatud optimaalne verevaru."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Punane nivoo veretilgas na\u0308itab vastava veregrupi varu:"}, {"text_idx": "#000008", "text": "U\u0308limadal nivoo (koos hu\u0308u\u0308uma\u0308rgiga) \u2013 kuni 20% optimaalsetest verevarudest\nMadal nivoo \u2013 kuni 30% optimaalsetest verevarudest\nAlla keskmise nivoo (veretilk on suuremalt jaolt valget va\u0308rvi) \u2013 kuni 50% optimaalsetest verevarudest\nU\u0308le keskmise nivood (veretilk on suuremalt jaolt punast va\u0308rvi) \u2013 50-80% optimaalsetest verevarudest\nKo\u0303rge nivoo ja u\u0308leni punane veretilk \u2013 80-100% optimaalsetest verevarudest"}, {"text_idx": "#000009", "text": "Kas mul on piisavalt verd, et seda a\u0308ra anda?\nTa\u0308iskasvanud inimesel on neli kuni viis liitrit verd. Doonor loovutab 450 ml, mis on olenevalt kehakaalust ainult 7-13 protsenti kogu vere mahust. Plasma kogus taastub keskmiselt 24 tunni, vererakkude arv keskmiselt kolme na\u0308dala jooksul. Vereandmine ei kahjusta doonori tervist, vaid aktiviseerib vereloome protsessi. Vererakkude arv ei lange vereloovutuse to\u0303ttu alla lubatud normi piiri."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Kui palju vo\u0303tab vereandmise protseduur aega?\nTulles verd loovutama, vo\u0303iksid arvestada umbes 45 minutiga. See aeg kulub ankeedi ta\u0308itmisele, meditsiinilisele la\u0308bivaatusele ja puhkamisele pa\u0308rast vereloovutamist. Vereloovutamine iseenesest vo\u0303tab aega ainult viis kuni ku\u0308mme minutit.\nTulles esimest korda verd loovutama, peaksid varuma natuke rohkem aega, sest Sulle vormistatakse doonorikaart ja meditsiinilises la\u0308bivaatuses selgitatakse doonoriks olemise tingimusi. Korduvatel doonoritel kulub selle vo\u0303rra va\u0308hem aega."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Ko\u0303ik doonorid la\u0308bivad enne iga vereloovutust meditsiinilise la\u0308bivaatuse. Selle ka\u0308igus toimub po\u0303hjalik vestlus verekeskuse meditsiinilise to\u0308o\u0308tajaga, kes vaatab u\u0308le ta\u0308idetud ku\u0308simustiku ja otsustab inimese tervisliku seisundi po\u0303hjal tema sobivuse doonoriks. Seega on a\u0308a\u0308rmiselt oluline, et doonor su\u0308veneks ankeeti ta\u0308ites igasse ku\u0308simusse ja oleks vastamisel aus. Kogu info doonori kohta on konfidentsiaalne."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Kas ma vo\u0303in vereloovutuse ka\u0308igus nakatuda viirushaigusesse?\nVereloovutuse protseduuril ei ole doonoril vo\u0303imalik nakatuda viirushaigustesse, sest tema veri ei puutu kokku u\u0308hegi teise doonori verega ja vereteenistuses kasutatakse AINULT u\u0308hekordseid steriilseid no\u0303elu ja verekotte. Ko\u0303ik doonoriga la\u0308biviidavad protseduurid toimuvad EL\u2013s kehtestatud ohutusno\u0303udeid ja\u0308rgides."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Miks peab pa\u0308rast vereloovutust puhkama?\nIga doonor peab pa\u0308rast vereloovutust va\u0308hemalt ku\u0308mme minutit puhkama. Isegi kui Sinu enesetunne on hea, peaksid pa\u0308rast vereannetust jooma mahla vo\u0303i kohvi. See aitab taastada vedelikukaotust organismis. Juhul, kui tunned no\u0303rkust, saab verekeskuse kompetentne personal Sulle kiiresti abi anda."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Mitu korda aastas vo\u0303ib verd anda?\nMehed vo\u0303ivad verd anda neli\u2013viis korda aastas va\u0308hemalt kahekuulise intervalliga.\nNaised vo\u0303ivad verd anda kolm\u2013neli korda aastas, minimaalselt kahekuulise kuid soovituslikult kolmekuulise intervalliga."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Verekeskus julgustab verd loovutama regulaarselt, kolm-neli korda aastas"}, {"text_idx": "#000016", "text": "Kas doonoril on o\u0303igus saada vaba aega vere loovutamise ajaks?\n2009. aasta 1. juulist reguleerib doonori o\u0303igust saada to\u0308o\u0308andjalt vereloovutuseks vaba aega vereseaduse paragrahv 7 lo\u0303ike 3 punkt 5."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Ma ei ma\u0308leta, millal ka\u0308isin viimati verd andmas. Kuidas ma selle teada saan?\nKorduvdoonoril on olemas doonorikaart, millel on kirjas viimase vereloovutuse kuupa\u0308ev ja ja\u0308rgmine soovitav vereloovutuse aeg. Juhul, kui kaarti ei ole ka\u0308epa\u0308rast, saab vastavat infot ku\u0308sida verekeskuse registratuurist (A\u0308dala 2) telefonil 617 3001 (vastame doonorite ku\u0308simustele E, R kell 8.00 \u2013 16.00 ja T-N kell 11.00 \u2013 19.00) vo\u0303i U\u0308lemiste doonorikeskuses (Valukoja 7, Karl Papello maja 1. korrusel) telefonil 664 0470 (E, K-R 9.00-17.00 ja T 9.00-18.00)."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Kui doonor on verd loovutanud va\u0308hemalt kolm korda, saab ta infot ka verekeskuse elektroonilisest andmebaasist e-Doonor."}, {"text_idx": "#000019", "text": "E-Doonor on keskkond, mis vo\u0303imaldab doonoritel pa\u0308rast kolmandat vereloovutust vaadata verekeskuse kodulehelt andmeid oma vereloovutuste ja analu\u0308u\u0308side tulemuste kohta ning korrigeerida kontaktandmeid. Lisatud on ka soovitused tervise ja toitumise osas, kui doonori hemoglobiini tase on olnud va\u0308ljaspool normva\u0308a\u0308rtust."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Samuti saab enne vereloovutusele tulekut ta\u0308ita e-Doonoris aja kokkuhoiu huvides tervisliku seisundi ja eluviiside ku\u0308simustik. Digitaalse ku\u0308simustiku ta\u0308itmise ja\u0308rel saab tulla verd loovutama seitsme (afereesi protseduuril viie) kalendripa\u0308eva jooksul \u2013 see on ankeedi kehtivuse aeg. Pa\u0308rast seda andmed tu\u0308histatakse ja ku\u0308simustik tuleb uuesti ta\u0308ita."}, {"text_idx": "#000021", "text": "NB! Digitaalselt ta\u0308idetud ku\u0308simustik kehtib Su\u0308dalinna verekeskuses, U\u0308lemiste doonorikeskuses ja va\u0308ljaso\u0303itudel Eestimaa eri paigus. Ku\u0308simustik tuleb e-Doonoris ta\u0308ita hiljemalt va\u0308ljaso\u0303idule eelneval pa\u0308eval."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Mida minult saadud verega tehakse?\nVerekeskuse spetsialistid analu\u0308u\u0308sivad iga doonori verd po\u0303hjalikult. Esmalt ma\u0308a\u0308rame veregrupi AB0-su\u0308steemis ja Rh(D) kuuluvuse, mis on vajalik selleks, et patsient saaks u\u0308lekandeks talle sobiva vere. Seeja\u0308rel uurime verd HI-viiruse, hepatiit B, hepatiit C ja su\u0308u\u0308filise suhtes, et tagada patsiendile ohutu vereu\u0308lekanne.\nDoonorilt saadud ta\u0308isverd u\u0308lekandeks ei kasutata. Veredoos jagatakse eru\u0308trotsu\u0308u\u0308tideks (punalibledeks), plasmaks ja trombotsu\u0308u\u0308tideks (vereliistakuteks) ning patsiendile kantakse u\u0308le vaid neid verekomponente, mida ta vajab. Oluline on teada, et u\u0308he doonori vereloovutus vo\u0303ib pa\u0308a\u0308sta mitme inimese elu.\nKomponendid pakendatakse ja sa\u0308ilitatakse neile sobivates tingimustes \u2013 plasma su\u0308gavate miinuskraadide juures (-30C), eru\u0308trotsu\u0308u\u0308did tavalisel ku\u0308lmkapi temperatuuril ja trombotsu\u0308u\u0308did soojas ning pidevas loksumises. Verekeskus va\u0308ljastab komponente ainult haiglate tellimuse alusel."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Veri on eluskude, mida ei saa to\u0308o\u0308stuslikult toota. Vere ainsaks allikaks on teine inimene."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Afereesi meetodi nimetus tuleneb kreekakeelsest so\u0303nast Aphairesis ja ta\u0308hendab spetsiaalse seadme abil teatud vererakkude vo\u0303i plasma eraldamist ta\u0308isverest. Na\u0308iteks vajab haige verejooksu peatamiseks sellist hulka vereliistakuid, mis sisalduvad neljas ta\u0308isvere doosis. Afereesi abil on vo\u0303imalik saada need korraga u\u0308helt doonorilt. Loe la\u0308hemalt..."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Mida ma saan vereloovutuse eest?\nDoonor saab hea enesetunde abivajajate aitamisest, mille va\u0308a\u0308rtust ei saa rahas mo\u0303o\u0303ta. Lisaks sellele on pu\u0308sidoonoril alati hea u\u0308levaade oma tervislikust seisundist. Veredoonorluse eest raha ei maksta, kuna Eestis on vabatahtlik ja tasustamata doonorlus. Verekeskus saab omalt poolt pakkuda va\u0308ikeseid doonorile mo\u0303eldud kingitusi."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Miks juhtuvad verekriisid ja -nappused?\nO\u0303nnetusi ei ole vo\u0303imalik ette prognoosida. Seepa\u0308rast peab verekeskus kriitilises olukorras kutsuma tavapa\u0308rasest enam doonoreid verd loovutama. Eestis on va\u0308hem doonoreid, kui oleks tarvis, et katta haiglate verevajadus igas olukorras. Vere erinevad komponendid sa\u0308ilivad va\u0308hest aega: eru\u0308trotsu\u0308u\u0308tide ehk punaliblede suspensioon kuni 35 pa\u0308eva, trombotsu\u0308u\u0308did ehk vereliistakud viis\u2013seitse pa\u0308eva ja va\u0308rskelt ku\u0308lmutatud plasma kuni kolm aastat. Seeto\u0303ttu ei ole vo\u0303imalik verd suurel hulgal ja pikaajaliselt ette varuda."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Millise veregrupi verd on ko\u0303ige rohkem tarvis?\nKuna Eesti elanikkonnas on ko\u0303ige rohkem A ja 0 reesuspositiivse veregrupiga inimesi, vo\u0303ib o\u0308elda, et ko\u0303ige rohkem on tarvis ka samasugust verd. Samas on selge, et vaja on ko\u0303iki veregruppe, sest loovutajate ja u\u0308lekannet vajavate patsientide hulgas on nii haruldaste kui ka levinud veregruppide jaotumine u\u0308hesugune. AB reesusnegatiivse kui meil ko\u0303ige harvem esineva veregrupiga inimene ei tohiks karta, et tema verd pole vaja \u2013 haiglasse satub kogu aeg ka selle veregrupiga patsiente."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Kuidas ma saan teada oma veregrupi?"}, {"text_idx": "#000030", "text": "Doonori veregrupp ma\u0308a\u0308ratakse erinevates su\u0308steemides (AB0-, Reesus- ja Kell-su\u0308steem). Esmadoonor saab AB0-veregrupi teada juba esimesel ku\u0308lastusel, sest see ma\u0308a\u0308ratakse kiirmeetodil meditsiinilises la\u0308bivaatuses ja hiljem kontrollitakse laboris. Reesuskuuluvust ma\u0308a\u0308ratakse ainult laboris ja selle saab doonor teada teisel verekeskuse ku\u0308lastusel."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Juhul kui inimene on kunagi verd loovutanud (isegi kui ta sel korral seda teha ei soovi), siis doonoritele on to\u0303endi va\u0308ljastamine tasuta."}]