[{"text_idx": "#000000", "text": "Ja\u0308tkan sealt, kus 2015. aastal u\u0308he postitusega \u201eArtefaktide desinfitseerimine ERMi na\u0308itel\u201c pooleli ja\u0308in. Nii nagu juba tookord aimasin, kasvaski konserveerimisosakonna ajaloo uurimisest va\u0308lja minu magistrito\u0308o\u0308. Hakkasin uurima ERMi kogude sa\u0308ilitamiseks kasutatud keemilise to\u0303rje meetodeid ja vahendeid aastatel 1913-1992."}, {"text_idx": "#000001", "text": "Kui 20. sajandi alguses alustati materiaalse rahvakultuuri esemete kogumisega Eesti Rahva Muuseumis, tuli seda hakata ka oskuslikult sa\u0308ilitama. Kuna esemete kaudu saab hoida omakultuuri, oli kogumise u\u0308heks po\u0303hiliseks eesma\u0308rgiks kasvatada rahvuslikku identiteeti. Ta\u0308nu sellele va\u0308a\u0308rtustunnetusele on pu\u0308u\u0308tud objekte sa\u0308ilitada, vo\u0303ttes arvesse oma aja parimaid teadmisi ja oskusi."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Minu uudishimu vanade sa\u0308ilitusmeetodite vastu tekkis tavapa\u0308rase konserveerimisto\u0308o\u0308 ka\u0308igus, kui avastasin muuseumi villastel vaipadel ja hobuse- vo\u0303i vankritekkidel va\u0308ga tugevad pleekimise tunnused ning sageli eraldus to\u0308o\u0308laual olevatest vaipadest spetsiifilist lo\u0303hna, mis muutis nendega to\u0308o\u0308tamise aegajalt pa\u0308ris ebamugavaks. Kes on ka\u0308inud vanades Veski ta\u0308nava tekstiilihoidlates, vo\u0303ib-olla ma\u0308letavad, mis lo\u0303hnast juttu on. Kolleegide so\u0303nul on tegemist naftaleeniga (ko\u0303nekeeles naftaliin). Selline probleem tekitas minus kohe palju ku\u0308simusi: mis aine on selle lo\u0303hna po\u0303hjustanud?, kas tegu on koito\u0303rjevahendiga?, kas see on objektile ja inimesele kahjulik ja kas sellel vo\u0303ib olla ka seos pleekimiskahjustustega?, mis ajaperioodil selliseid to\u0303rjeaineid kasutati?, kuidas ja kus to\u0303rjet teostati?, kuidas kasutatud aineid tekstiilidelt eemaldada?"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Hargnenud lo\u0303ngade vahelt on na\u0308ha helelillade lo\u0303ngade va\u0308rvimuutus. Tihedamas piirkonnas, na\u0308iteks lo\u0303imelo\u0303ngade u\u0308mber, on sa\u0308ilinud algsed kirkad va\u0308rvitoonid. Vaiba pealmine ja alumine pind on tunduvalt heledamaks muutunud ning beez\u030cina na\u0308ivad lo\u0303ngad ei ole vaiba algsed va\u0308rvitoonid. Koepindadel esineb ka voolamisja\u0308lgi, villaste lo\u0303ngade va\u0308rvained on mingil po\u0303hjusel lahustunud. Steromikroskoobiga vaadeldes on na\u0308ha kiu pleekinud piirkonnad, millelt paistab, et tekstiili va\u0308rvaine on kiu sisemistest struktuuridest praktiliselt kadunud. Fotod: Anu Ansu, Berta Vosman, Janika Turu"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Alustasin uurimist ERMi ametiarhiivist, mis sisaldab pa\u0308ris palju informatiivseid dokumente muuseumi tegevusest la\u0308bi ajaloo. Sealt leidsin ka vastused eelnevalt tekkinud ku\u0308simustele. Selle uurimisto\u0308o\u0308ga avanes ka vo\u0303imalus esmakordselt koostada ERMi konserveerimisajalugu, mida saab lugeda minu magistrito\u0308o\u0308st \u201eBiotsiidide kasutamine ja nende mo\u0303ju Eesti Rahva Muuseumi tekstiilide na\u0308itel\u201c. Erinevatest kassadokumentidest, to\u0308o\u0308aruannetest ja konserveerimispa\u0308evikutest kogunes infot 27 erineva ERMis kasutatud kemikaali koha, mis ko\u0303ik olid mo\u0303eldud kogude sa\u0308ilitamiseks- desinfitseerimiseks, koito\u0303rjeks ja konserveerimiseks. Arhiiviuuringute po\u0303hjal avastatud kemikaalide nimekiri on pikk ja toon siinkohal va\u0308lja mo\u0303ned neist: petrooleum, naftaleen, ta\u0308rpentin, kamper, arseen, Eulan, Zyklon, Xylamon, etanool, eeter, formaliin, elavho\u0303be(II)kloriid, kloroform, kreosoot, putukamu\u0308rk Kadu, Dust (DDT), fenool, ksu\u0308leen, tu\u0308mool, putukamu\u0308rk Raid, fosfiin jt."}, {"text_idx": "#000006", "text": "ERMis kasutati 20. sajandil mitmeid erinevaid putukato\u0303rjevahendeid, sealhulgas aineid, mille tootmine on ta\u0308naseks pa\u0308evaks lo\u0303petatud vo\u0303i nende kasutamine tervist ning loodust kahjustava toime to\u0303ttu keelatud."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Hoolimata teadmistest ja kogemustest, mis olid Eesti Rahva Muuseumis olemas juba 20. sajandi alguses (muuseumi esemete tuulutamine, kahjurito\u0303rjevahendite kasutamine, ja\u0308rjepidev la\u0308bivaatamine ja korrastamine), ei o\u0303nnestunud tolleaegsetel to\u0308o\u0308tajatel olemasolevates tingimustes alati tekstiili- ja puidukahjurite elutegevust lo\u0303petada. Olid olemas ka teadmised stabiilsest keskkonnast, kuivade, ko\u0308etud ja puhaste hoidlaruumide olulisusest, n\u2013o\u0308 ideaalsetest hoiutingimustest. Siiski on objektirohked etnograafilised kogud no\u0303udnud efektiivsemaid biokahjustuste to\u0303rjemeetmeid. Biokahjustajate to\u0303rje po\u0303himo\u0303tted on samuti ajaloo jooksul muutunud ja arenenud ning reeglina ei ole biokahjustustega toimetulekuks olemas lihtsaid meetodeid ja vo\u0303imalusi. U\u0308leu\u0308ldiselt vo\u0303ib biokahjustajate to\u0303rjemeetodid jagada kaheks: keemilisteks ja mittekeemilisteks. Vo\u0303rreldes Eesti Rahva Muuseumi keemilisi to\u0303rjevahendeid va\u0308lismaailma suuremate rahvusmuuseumite omadega, vo\u0303ib va\u0308ita, et tegemist on olnud universaalsete ja sarnaste laialt levinud meetmetega. Muuseumites kasutatud keemilised vahendid on maailmas olnud va\u0308ga sarnased ja otseselt u\u0308le vo\u0303etud keemia- ning po\u0303llumajandusto\u0308o\u0308stuste praktikast."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Erinevad sa\u0308ilitustegevused \u2013 puhastamine, tuulutamine, pesemine, desinfitseerimine 1965. aasta to\u0308o\u0308aruandes."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Mittekeemilised to\u0303rjemeetmed vo\u0303eti ERMis kasutusele 1980. aastate lo\u0303pus, kui u\u0308ritati sisse seada Veski ta\u0308nava hoidlasse ku\u0308lmkambrit. Katsetused lo\u0303ppesid edukalt, kui 1992. aastal o\u0303nnestus muuseumil saada va\u0308liseestlaste abil uus su\u0308gavku\u0308lmkapp, mis 2002. aastal asendati uuema, spetsiaalselt tekstiilihoidlaruumiga integreeritud ku\u0308lmkambriga. Teine ku\u0308lmutuskamber puitesemete ja suuremo\u0303o\u0303tmeliste objektide jaoks ehitati Raadi uutesse hoidlatesse 2003. aastal ja see on kasutusel ta\u0308naseni. Nii lo\u0303ppeski 1990. aastate alguses ja\u0308rk-ja\u0308rgult esemete massiline desinfitseerimine biotsiidide ja teiste varem kasutatud kemikaalidega. Edaspidi hakati keemilise to\u0303rje kasutamisel la\u0308htuma konkreetse eseme seisundist. Nii hallituste kui ka putukkahjurite va\u0308ltimiseks hakati keskenduma esemetele sobivamate ja parimate sa\u0308ilitustingimuste loomisele."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Ku\u0308lmkamber Raadi hoidlates. Foto: Janika Turu"}, {"text_idx": "#000012", "text": "Kemikaale enam ei kasutata, kuid need on ja\u0308tnud endast lo\u0303hna ja ja\u0308lje muuseumi tekstiilidele ning sellega tuleb tegeleda. Osa to\u0303rjevahendeid moodustavad kiuga keemilisi sidemeid (sarnaselt happeliste tekstiiliva\u0308rvidega) ja on seeto\u0303ttu pesukindlad, mis ta\u0308hendab, et kemikaali ei saa hiljem objektilt eemaldada. Kuna to\u0303rjevahendite kasutamine vo\u0303ib olla po\u0308o\u0308rdumatu iseloomuga to\u0308o\u0308tlusprotsess, to\u0303statab putukamu\u0308rkide kasutamine ajaloolistel tekstiilidel eetilisi ku\u0308simusi nende sobilikkusest konserveerimisel. Mitmeid varem kasutatud to\u0303rje- ja desinfitseerimisaineid enam ei kasutata, sest terviseorganisatsioonid on need nimetanud inimese tervist kahjustavateks aineteks, kantserogeenideks. Nende hulka kuuluvad arseen, DDT, elavho\u0303beda sublimaat, naftaleen, paradiklorobenseen. Euroopa Liidus keelustati naftaleenitoodete mu\u0308u\u0308k 2008. aastal. Eestis puuduvad praegu veel terviseameti poolt ma\u0308a\u0308ratud standardid ja normid nende ruumide siseo\u0303hule, kus biotsiididega to\u0308o\u0308deldud objekte hoiustatakse ja ka\u0308sitsetakse. Nii to\u0308o\u0308taja tervise kui ka eseme konserveerimise seisukohast on oluline teada, kas kemikaalidega to\u0308o\u0308deldud objektid vo\u0303ivad sisaldada biotsiidide ja\u0308a\u0308ke. Edasiste analu\u0308u\u0308side la\u0308biviimiseks kasutasin muuseumi kogust valitud kahte hobuse- ja vankritekki ERM 3002 ja ERM A 483: 99."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Kultuuripa\u0308randi uurimiseks kasutatakse reeglina mittedestruktiivseid vo\u0303i va\u0308hedestruktiivseid meetodeid. Koosto\u0308o\u0308s TU\u0308 Keemia Instituudi keemik Signe Vahuriga valisime va\u0308lja neli meetodit: mikroskoopia-stereomikroskoobid; SEM-EDS-skaneerivelektronmikroskoopia ja ro\u0308ntgenmikroanalu\u0308u\u0308s; pXRF-portatiivne ro\u0308ntgen-fluorestsents-spektromeetria; GC-MS-gaasikromatograafia- massispektromeetria. Nimetatud analu\u0308u\u0308simeetodite kasutamise eesma\u0308rgiks oli uurida tekstiilikiude, tuvastada naftaleeni ja tervisele ohtlike metallide (arseen, elavho\u0303be) vo\u0303imalik sisaldus uuritavates vaipades."}, {"text_idx": "#000017", "text": "pXRF- portatiivne ro\u0308ntgen-fluorestsents-spektromeetrilise uuringu eesma\u0308rgiks oli tuvastada tervisele ohtlike metallide (arseeni ja elavho\u0303beda) vo\u0303imalik sisaldus uuritavates vaipades. Kummalgi vaibal ei tuvastatud nende ainete sisaldust. Tuvastati aga Cl sisaldus. Uuring viidi la\u0308bi TU\u0308 ajaloo ja arheoloogia instituudis. Foto: Janika Turu"}, {"text_idx": "#000018", "text": "SEM-EDS ja pXRF analu\u0308u\u0308sidega tuvastatud kloorisisaldus analu\u0308u\u0308situd lo\u0303ngatoonides ja vaiba pinnal vo\u0303ib viidata kloori sisaldava biotsiidi ja\u0308a\u0308gile. Kuid on oluline teada, et kloori on alates 19. sajandi lo\u0303pust kasutatud ka villaste lo\u0303ngade kloorimiseks ja to\u0308o\u0308tlemiseks enne va\u0308rvimisprotsessi. Ka villakiudude soomuskihi siledus ning u\u0308htlus viitab keemilisele to\u0308o\u0308tlusprotsessile, mille ka\u0308igus kasutati kloori, et parandada materjali omadusi, nagu na\u0308iteks pehmus ja vildistuvus. Seega ei saa tuvastatud kloori po\u0303hjal midagi kindlat oletada (va\u0308ita) biotsiidija\u0308a\u0308kide sisalduse kohta."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Terviseameti Tartu labor viib la\u0308bi lenduvate orgaaniliste u\u0308hendite ma\u0308a\u0308ramist. Vo\u0303tsime o\u0303huproovid kahe vaiba pakendist, mille tulemusel tuvastati pineeni e. ta\u0308rpentini sisaldus. Vaiba ERM 3002 pakendis olevas o\u0303hus oli pineeni sisaldus 3 korda suurem kui vaibal ERM A 483:99. Ta\u0308rpentini kasutati suurtes kogustes no\u0303ukogude perioodil ja sellega puhastati peamiselt hoidlariiuleid, kuid seda kasutati ka puitesemete immutamiseks. Foto: Janika Turu"}, {"text_idx": "#000020", "text": "Teine gaasikromatograafia analu\u0308u\u0308s viidi la\u0308bi TU\u0308 keemia instituudi kromatograafialaboris analu\u0308u\u0308tilise keemia dotsendi Koit Herodese ja labori juhataja Signe Vahuri juhendamisel. Katsetasime injekteerimise teel ma\u0308a\u0308rata naftaleeni sisaldust vaiba pakendis. Fotod: Signe Vahur"}, {"text_idx": "#000021", "text": "Gaasikromatograafiliste katsete tulemusena vo\u0303ib va\u0308ita, et naftaleeni sisaldus vaiba pakendites on va\u0308ga va\u0308ikevo\u0303i ei suuda masina detektorid aine kogust uuritavas o\u0303huproovis injekteerimise meetodil mo\u0303o\u0303ta. Kuid vo\u0303rreldes puhta naftaleeni ja uuritavate vaipade lo\u0303hna aistiliselt, vo\u0303iks usaldada haistmismeelt ja ja\u0308reldada, et vaipu on to\u0308o\u0308deldud naftaleeniga. Spetsiifiline lo\u0303hn vo\u0303ib olla moodustunud ka aja jooksul mitme erineva kasutatud aine koostoimel."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Biotsiidija\u0308a\u0308kide identifitseerimine vajab edasist uurimist ja katsetada tuleks ka erinevaid proovide ettevalmistamise vo\u0303imalusi. Nende va\u0308ljato\u0308o\u0308tamiseks on vaja luua standardid, mille alusel teha naftaleeniaurude analu\u0308u\u0308se. To\u0303rjeainete ja\u0308a\u0308ke on lihtsam identifitseerida niisketel tekstiilidel. Selleks soovitatakse kasutada tahke faasi mikroekstaktsiooni meetodit (spetsiaalne proovide ettevalmistamise viis) koos gaasikromatograafi massispektromeetriga (SPME GC-MS). Niisketelt tekstiilidelt eralduvaid naftaleeniaure saab ma\u0308a\u0308rata ka Raman spektroskoobiga (SERS)."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Kuigi naftaleeni ja ka teiste biotsiidide ja\u0308a\u0308kide sisalduse ma\u0308a\u0308ramine tekstiilides on keeruline, tuleb keemiliselt to\u0308o\u0308deldud objektidega siiski tegelda. Nagu teada, ei kahjusta naftaleeniga to\u0308o\u0308deldud objektide ma\u0308rgmenetlus villaseid tekstiile. Ko\u0303ige suuremat riski kujutab see inimese tervisele. Arhiiviallikatele toetudes on teada, et ERMis kasutati biotsiidina paradiklorobenseeni (pDCB) ja teisi klooriu\u0308hendeid sisaldavaid tooteid ning SEM-EDS analu\u0308u\u0308sidega tuvastati uuritavatel vaipadel kloorisisaldus. Sellest tulenevalt peaks enne konserveerimismenetluste la\u0308biviimist nimetatud asjaoludega arvestama."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Paljud muuseumid on viimase ku\u0308mne aasta jooksul otsinud lahendusi, kuidas naftaleeni- ja paradiklorobenseenija\u0308a\u0308ke (pDCB) tekstiilides tuvastada ja eemaldada. Biotsiidija\u0308a\u0308kide eemaldamiseks on katsetatud ja\u0308rgmisi meetodeid:"}, {"text_idx": "#000025", "text": "va\u0308liseid energiaid (infra-ja ultraheli) kasutavad meetodid."}, {"text_idx": "#000026", "text": "2011. aastal to\u0308o\u0308tasid NMAI (National Museum of American Indian) tekstiilikonservaator Susan Heald ja MCI (Smithsonian Museum Conservation Institute) keemik Odile Madden va\u0308lja tuulutusmeetodi, millega on vo\u0303imalik naftaleeni ja teiste sarnaste repellentide ja\u0308a\u0308ke tekstiilides va\u0308hendada. Leiti sobiv ja mittedestruktiivne konserveerimismenetlus, mida vo\u0303iks ka\u0308sitleda muuseumi kontekstis ka eraldi sa\u0308ilitusmenetlusena. Selleks rakendati to\u0308o\u0308le kuivatuskapp, mis ventileerib o\u0303hku kindla ajaperioodi ja\u0308rel ning on u\u0308henduses hoone ventilatsioonisu\u0308steemiga. Biotsiididega to\u0308o\u0308deldud villane tekstiil asetatakse 4 tunniks kappi, milles on 23.8\u201324.5 \u030aC ja suhteline o\u0303huniiskus 49\u201379%. Ko\u0303rgema niiskusesisalduse ja temperatuuri korral hakkavad nii naftaleeni- kui ka pDCB-ja\u0308a\u0308gid materjalist eralduma. Viimase etapina lu\u0308litatakse sisse to\u0303mbesu\u0308steem ja lenduvad u\u0308hendid ventileeritakse 18 tunni jooksul kapist va\u0308lja. Vastavalt biotsiidide sisaldusele tekstiilis vo\u0303ib seda protsessi ka korrata."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Tekstiilide kuivatuskapist u\u0308mber ehitatud niisutus- ja tuulutuskamber. Kamber sobib ha\u0308sti naftaleeni-, pDCB ning teiste niiskusega eralduvate biotsiidija\u0308a\u0308kide eemaldamiseks tekstiilidelt. Fotod: "}, {"text_idx": "#000028", "text": "Intensiivse tuulutusmeetodi eelisteks on mittedestruktiivsus ja vo\u0303imalus menetluse ka\u0308igus niiskustaset ning temperatuuri pidevalt kontrollida. Tuulutuskambri kasutamine ei kujuta endast ohtu ka esemeid to\u0308o\u0308tlevatele konservaatoritele. ERMi kontekstis oleks sellise kombineeritud niisutus- ja intensiivtuulutusmeetodi kasutamine igati asjakohane, millega vo\u0303iks proovida villastelt vaipadelt naftaleenija\u0308a\u0308kide ja spetsiifilise lo\u0303hna eemaldamist."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Sisesta oma meiliaadress, et saada teateid lugude ilmumise kohta meili teel."}]