[{"text_idx": "#000001", "text": "Habecollie on Shotimaalt pa\u0308rit va\u0308ga vana briti karjakoera to\u0303ug. Colliedeks kutsuti Shotimaal karjakoeri, keda kasutati \u201ccoaley\u201d mustapealiste lammaste karjatamisel. Sel ajal ei po\u0308o\u0308ratud ta\u0308helepanu koerte va\u0308limiku aretamisele, vaid u\u0308ksnes to\u0308o\u0308omadustele ning colliedeks kutsutud koerad erinesid u\u0308ksteisest va\u0308limuse poolest palju. Habecollie sugulus pika- ja lu\u0308hikarvalise colliega on enam teoreetiline kui silmaga na\u0308htav. U\u0308hine joon on to\u0303u kasutusala karjakoerana. Habecollie ta\u0308pne to\u0303uajalugu polegi teada, to\u0303ug on va\u0308lja kujunenud sajandite jooksul. Teada on mo\u0303ned u\u0308ksikud faktid. Va\u0308ga vanad u\u0308rikud mainivad, et habecollie esivanemad toodi Briti saartele juba vanade roomlaste poolt, kuid samatu\u0308u\u0308bilisi karjakoeri kasutati mitmel poolt maailmas. On ka teada, et 1514.aastal ka\u0308isid Shotimaal poola lambakasvatajad, et hankida aretuslambaid ja neil olid kaasas va\u0308ga heade to\u0308o\u0308omadustega poola lauskamaa lambakoerad. Kolm neist koertest ja\u0308id Shotimaale ning andsid oma panuse habecollie to\u0303u arengusse. Shotimaa karjused kasutasid habecolliet karjakoerana. To\u0303ule tu\u0308u\u0308piline karjatamise viis on karjatatavate loomade na\u0308ksimine kintsust, haukumine ja selle to\u0303hustamine ka\u0308ppade trampimisega vastu maad. Esimene teadaolev to\u0303ustandard pa\u0308rineb aastast 1891 Thompson Gray raamatust \u201cThe Dogs of Scotland\u201d. Mingit registrit koerte kohta sel ajal ei peetud. Habecollie to\u0303ug pu\u0308sis elus ta\u0308nu karjakasvatajatele, kes kasvatasid ja kasutasid neid to\u0308o\u0308koertena. Esimene to\u0303uu\u0308hing loodi aastal 1912 Edinburghis, kogu Inglismaad kattev u\u0308hing loodi 1955. aastal. Oma ta\u0308napa\u0308evase va\u0308limuse ja populaarsuse vo\u0303lgneb habecollie to\u0303ug Gwen Olive Willisonile (kennel Bothkennar), kes hakkas va\u0308heseks kahanenud populatsiooni elustama teise maailma so\u0303ja ja\u0308rgsetel aastatel. Esimene Briti Kennelklubis registreeritud habecolliede pesakond su\u0308ndis 07.04.1950.a. Ta\u0308napa\u0308eval po\u0303lvneb habecollie kuuest nimeliselt teadaolevast koerast. Ta\u0308naseks on habecollie soositud to\u0303ug ko\u0303ikjal Euroopas, Ameerikas ja Austraalias."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Habecollie on keskmist kasvu, rikkaliku pika ja langeva pealikarvaga ja karuse aluskarvaga elegantne koer.Turjako\u0303rgus isastel on 53-55 cm, emastel 51-53 cm, kaal 18- 28 kg. Keskmine eluiga on 13 \u2013 15 aastat. Turjako\u0303rgusest pikem kere teeb koerast piisavalt osava liikuja Shotimaa kivisel maastikul ja ojade u\u0308letamisel. Karjakoera u\u0308lesandeid ta\u0308ites tuli habecolliel kiiresti liikuda raskesti la\u0308bipa\u0308a\u0308setaval pinnasel pikki vahemaid la\u0308bides. Liikumine on no\u0303tke, samm on u\u0308htlane ja pika ulatusega, kattes vahemaad minimaalse jo\u0303upingutusega. Rasketes tingimustes to\u0308o\u0308tamiseks pidi koer olema kehaehituselt vastupidav ja piisavalt tugev. Habecollie va\u0308rvus vo\u0303ib olla kiltkivihall (slate), punakas kollakaspruun (fawn), must, sinine, ko\u0303ik hallid toonid, pruun ja liivakarva (sandy) valgete ma\u0308rgistega vo\u0303i ilma. Valget vo\u0303ib esineda koonul, lauguna otsaees, rinnal, jalgadel ja ka\u0308ppadel ja kaelusel, kuid valgete karvade juured ei tohi ulatuda abaluude taha. Valget ei tohi esineda tagaja\u0308semete va\u0308lisku\u0308ljel kannast ko\u0303rgemal. Va\u0308hesed tan-ma\u0308rgised on lubatud kulmudel, ko\u0303rvade siseku\u0308lgedel, po\u0303skedel, sabajuure alaosas ja ja\u0308semetel, kus valge u\u0308hineb po\u0303hiva\u0308rvusega. Must va\u0308rvus on domineeriv. Habecolliede populatsioonist 65% on mustad, pruune esineb ~15 % ja siniseid samuti ~ 15% ja liivava\u0308rv on ko\u0303ige haruldasem, seda va\u0308rvi koeri esineb vaid 5%. Ninapeegli pigment ja silmade va\u0308rvus peavad sobima karva va\u0308rvusega. Enamusel habecolliedel on nn. va\u0308rvipleegitusgeen, mille tagaja\u0308rjel muutub noore koera karvava\u0308rvus heledaks. Umbes 1,5 \u2013 5-aastane habecollie vo\u0303ib selles vanuse olla helehall vo\u0303i peaaegu valge. Hiljem hakkab karva va\u0308rvus taas tumenema, saavutades lo\u0303pliku tooni umbes kolmandaks eluaastaks."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Juba esmamuljel on habecollie elav, so\u0303bralik ja ro\u0303o\u0303msameelne koer. Ta on tasakaalukas ja intelligentne to\u0308o\u0308koer, kes ei ole kunagi na\u0308rviline vo\u0303i agressiivne. Terane, uudishimulik ilme on to\u0303ugu iseloomustav joon. Ka ta\u0308iskasvanuna on habecollie alati ma\u0308nguhimuline ja valmis tegutsema, olgu plaanis siis jalutuska\u0308ik, ma\u0308ng vo\u0303i koolitus. To\u0303ule omane erksus ja temperament vo\u0303ivad asjatundmatule na\u0308ida liigse rahutusena vo\u0303i keskendumisvo\u0303imetusena. Va\u0308hesel ma\u0308a\u0308ral on habecollies ka sentimentaalsust ja kergelt solvuv iseloom, mis peitud pikkade kulmuparvade taha. Ajalooliselt on habecollie karjakoer ja seeto\u0303ttu omab ta kindlat tahet tegutseda. Habecollie on inimesele orienteeritud koer, ta vajab inimese seltsi. Habecollie armastab inimest. Talle tuleb pakkuda ka ajuto\u0308o\u0308d no\u0303udvaid u\u0308lesandeid, nn. koerte ristso\u0303nu. Vastasel juhul muutuvad nad nurkateks, vo\u0303ivad tegevuse puudusel ko\u0303ike liikuvat karjatama hakata vo\u0303i ha\u0308irida oma haukumisega naabreid. U\u0308ksi olles ulakuste tegemisel pole habecollie vo\u0303imekusel piire, ta vo\u0303ib ronida kohtadesse, kuhu ta muidu ei ulatu, vo\u0303tta esemeid ja disainida nende va\u0308limust, avada uksi, na\u0308pata so\u0308o\u0308gipoolist ja ko\u0303ike seda teeb ta u\u0308learuse energia po\u0303letamiseks. Igapa\u0308evased paaritunnised jalustuska\u0308igud rahuldavad habecollie liikumisvajaduse.\nHabecollie sobib suurepa\u0308raselt lastega peresse, sest ta saab nendega ha\u0308sti la\u0308bi, kuid ei sobi siiski ainult lapse lemmikuks oma elava iseloomu ja to\u0308o\u0308d no\u0303udva karvkate pa\u0308rast. Habecolliest ei maksa loota head valvekoera, sest tema jaoks ei eksisteeri mo\u0303istet vo\u0303o\u0303ras, ko\u0303ik ku\u0308lalised on alati tere tulnud ja oodatud. Samuti saab ta ha\u0308sti la\u0308bi teiste koduloomadega."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Lamba- ja Karjakoerte Eesti To\u0303uu\u0308hing"}]