[{"text_idx": "#000002", "text": "Rohelise u\u0308lemineku u\u0308hiskondlikud eeldused ja stsenaariumid\nEesti energeetika on endiselt po\u0303levkivi na\u0308gu\nKui palju saab tuule-pa\u0308ikeseelekter asendada po\u0303levkivielektrit?\nTuumaenergia areng ja meie va\u0308ljakutsed\nKuidas na\u0308evad rohepo\u0308o\u0308ret Ida-Virumaa ettevo\u0303tjad\nKas Eesti Energiast jaotusvo\u0303rgu eraldamine ja po\u0303hivo\u0303rguga u\u0308hendamine on teostatavad?"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Hoonete energia\u00adto\u0303husaks muutmine a\u0308hvardab raha va\u0308hesuse taha toppama ja\u0308a\u0308da\nUniversaalteenuse juurutamise mo\u0303ju kodutarbijate elektritarbimisele *\nPikaajalise hoolduse to\u0308o\u0308jo\u0303upuudus \u2013 miks see peaks olema suurem prioriteet?\nHiina Rahvavabariigi infomo\u0303jutustegevus ja selle mo\u0303ju Eesti Vabariigi julgeolekule"}, {"text_idx": "#000005", "text": "2023. aasta Riigikogu valimiste erinevaid tahke\nRiigikogu valimiste eel erakondade antud valimislubaduste kvantitatiivne tekstianalu\u0308u\u0308s"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Olla vo\u0303i mitte olla \u2013 selles on ku\u0308simus"}, {"text_idx": "#000009", "text": "Kui Eesti riik on maja, siis milline?"}, {"text_idx": "#000011", "text": "Kultuur pole ainult vahel *"}, {"text_idx": "#000012", "text": "Olla \u2013 ei mingit kahtlust \u2013 kuid kuidas?"}, {"text_idx": "#000016", "text": "Mo\u0303tteid parlamentarismist, demokraatiast ja Riigikogu suundumustest"}, {"text_idx": "#000017", "text": "Uus parlamentaarne foorum \u2013 mis, miks, kellele ja kuidas edasi?"}, {"text_idx": "#000018", "text": "Hariduseusk vo\u0303iks saata eestlaste elukaart ka sellel sajandil"}, {"text_idx": "#000019", "text": "Julgeolekuolukord on ta\u0308ielikult muutunud ning peame valmis olema ko\u0303igeks"}, {"text_idx": "#000020", "text": "Rohepo\u0308o\u0308rdega seotud muudatustes on peidus palju vo\u0303imalusi"}, {"text_idx": "#000021", "text": "Kriisis ei saagi ha\u0308sti minna. Kui la\u0308heb ha\u0308sti, siis ei ole kriisi"}, {"text_idx": "#000022", "text": "Strateegia \u201eEesti 2035\u201c suurim va\u0308a\u0308rtus on tema koostamise protsess"}, {"text_idx": "#000023", "text": "Praegune kriis toob meid tagasi maa peale"}, {"text_idx": "#000024", "text": "Keegi ei tohi ko\u0303rvale po\u0303igelda vastutusest"}, {"text_idx": "#000025", "text": "Head riigireformi on alati va\u0308he"}, {"text_idx": "#000026", "text": "Eesti ei vo\u0303i ja\u0308a\u0308da tu\u0308hjaks"}, {"text_idx": "#000027", "text": "Va\u0308hem kaikaid kodaratesse ja rohkem tarka teadust"}, {"text_idx": "#000028", "text": "Eesti ei kavatse kedagi ru\u0308nnata, ku\u0308ll aga heidutada vo\u0303imalikke ru\u0308ndajaid"}, {"text_idx": "#000030", "text": "Kultuur pole ha\u0308biasi, kultuuritus aga ku\u0308ll"}, {"text_idx": "#000031", "text": "Kuidas ja\u0308a\u0308da ellu ja saada rikkamaks"}, {"text_idx": "#000032", "text": "Kes on eestlane? Pilguheit rahvuse identiteedi loosse"}, {"text_idx": "#000033", "text": "Eesti inimvara: kas sa\u0308a\u0308sta, investeerida vo\u0303i laenata?"}, {"text_idx": "#000034", "text": "Julgeolekupoliitika: kas valimisratsu vo\u0303i konsensus?"}, {"text_idx": "#000036", "text": "Venemaa regionaalsed vo\u0303imalused ja globaalne ambitsioon"}, {"text_idx": "#000037", "text": "Euroopa Liidu vo\u0303lakriis \u2013 kas majandus- vo\u0303i poliitiline kriis?"}, {"text_idx": "#000038", "text": "Araabia kevad: ootused, lootused ja ohud"}, {"text_idx": "#000039", "text": "To\u0308o\u0308turg vo\u0303ttis majanduslanguse lo\u0308o\u0308gi enda peale"}, {"text_idx": "#000040", "text": "Kas Eesti saab eurole u\u0308leminekuks rohelise tee?"}, {"text_idx": "#000041", "text": "Sotsiaalset kaitset vo\u0303ib vajada igau\u0308ks"}, {"text_idx": "#000042", "text": "U\u0308hinemine on kohapealse arengu seisukohalt strateegiline otsus"}, {"text_idx": "#000043", "text": "Erakondade rahastamine na\u0308ib vo\u0303i on la\u0308bipaistmatu"}, {"text_idx": "#000044", "text": "Presidendi valimine \u2013 erakondade konsensuspoliitika proovikivi"}, {"text_idx": "#000045", "text": "Kuidas mo\u0303o\u0303ta vo\u0303itu kohalikel valimistel?"}, {"text_idx": "#000046", "text": "Riigikogu roll Eesti u\u0308hinemisel Euroopa Liiduga"}, {"text_idx": "#000047", "text": "Riiklikult ta\u0308htsate ku\u0308simuste arutelud Riigikogus 1992-1999"}, {"text_idx": "#000048", "text": "Ettekanne Riigikogus 2000. aasta riigieelarve seaduse eelno\u0303u 1. lugemisel"}, {"text_idx": "#000049", "text": "2000. aasta riigieelarve, mis ja milleks"}, {"text_idx": "#000050", "text": "Seaduse \u201c2000. aasta riigieelarve\u201d eelno\u0303u menetluska\u0308ik Riigikogus"}, {"text_idx": "#000051", "text": "Mistahes abi, isegi struktuuriabi, pakutakse vaid selleks, et omal jalal edasi minna. Kas jaksame?"}, {"text_idx": "#000052", "text": "Eurokeelest, eurotekstide to\u0303lkimisest ja to\u0303lkijatest"}, {"text_idx": "#000054", "text": "Eesti va\u0308lispoliitika kolmas faas \u2013 argipa\u0308ev *"}, {"text_idx": "#000055", "text": "Inimo\u0303iguste universaalsusest ehk mida teha \u201cteistega\u201d *"}, {"text_idx": "#000056", "text": "Eestlaste suur vabadusvo\u0303itlus: ja\u0308rjepidevus ja kordumine Eesti ajalooma\u0308lus"}, {"text_idx": "#000057", "text": "Kas Eesti jagab Euroopa va\u0308a\u0308rtusi?"}, {"text_idx": "#000059", "text": "Vo\u0303im \u2013 ko\u0303ige raskem koorem"}, {"text_idx": "#000060", "text": "Vo\u0303imu vaimust ja vaimu vo\u0303imust"}, {"text_idx": "#000061", "text": "Rohelise u\u0308lemineku u\u0308hiskondlikud eeldused ja stsenaariumid"}, {"text_idx": "#000062", "text": "Eesti energeetika on endiselt po\u0303levkivi na\u0308gu"}, {"text_idx": "#000063", "text": "Kui palju saab tuule-pa\u0308ikeseelekter asendada po\u0303levkivielektrit?"}, {"text_idx": "#000064", "text": "Tuumaenergia areng ja meie va\u0308ljakutsed"}, {"text_idx": "#000065", "text": "Kuidas na\u0308evad rohepo\u0308o\u0308ret Ida-Virumaa ettevo\u0303tjad"}, {"text_idx": "#000066", "text": "Kas Eesti Energiast jaotusvo\u0303rgu eraldamine ja po\u0303hivo\u0303rguga u\u0308hendamine on teostatavad?"}, {"text_idx": "#000067", "text": "Ko\u0303rghariduse roll, kvaliteet ja rahastamise alused*"}, {"text_idx": "#000068", "text": "Ko\u0303rghariduso\u0303pingute rahastamine tudengite vaatenurgast: kuidas katta elamiskulud?"}, {"text_idx": "#000069", "text": "Investeering ko\u0303rgharidusse ja selle oodatav tuluma\u0308a\u0308r Eestis"}, {"text_idx": "#000070", "text": "Ko\u0303rghariduso\u0303ppe suundumused ja vo\u0303imalikud stsenaariumid"}, {"text_idx": "#000071", "text": "Ukrainlased ei ole infoso\u0303da veel vo\u0303itnud, aga Vene kindralstaap on selle juba kaotanud"}, {"text_idx": "#000072", "text": "Va\u0308ikeriikide energiajulgeolekust ja -haavatavusest Baltimaade na\u0308itel"}, {"text_idx": "#000073", "text": "USA ja Hiina vo\u0303itlus maailmamajanduse juhtrolli pa\u0308rast"}, {"text_idx": "#000074", "text": "Pa\u0308a\u0308steamet enne so\u0303da ja so\u0303ja ajal"}, {"text_idx": "#000075", "text": "Kuidas vastata nn hullu mehe strateegiale? O\u0303ppetunnid Ukraina so\u0303jast aastal 2022"}, {"text_idx": "#000076", "text": "Tsiviilelanikkonna ohustatus so\u0303jatehnika arengu to\u0303ttu ja varjevo\u0303imalused*"}, {"text_idx": "#000077", "text": "Raamatud ja artiklid paremaks toime\u00adtulekuks infoso\u0303ja rindel\u00ad"}, {"text_idx": "#000078", "text": "Mis see rohepo\u0308o\u0308re oma olemuselt on?"}, {"text_idx": "#000079", "text": "Jututubadeks enam aega ei ole"}, {"text_idx": "#000080", "text": "Kuidas sotsiotehnilisi su\u0308steeme u\u0308mber kujundada?"}, {"text_idx": "#000083", "text": "Maailm polnud suureks tervisekriisiks valmis"}, {"text_idx": "#000084", "text": "Kolm sajandit vo\u0303itlust ja peaaegu saavutatud vo\u0303it"}, {"text_idx": "#000085", "text": "Andmepo\u0303hine tugi koroonakriisi juhtimisele Eestis"}, {"text_idx": "#000087", "text": "COVID-19 kriisi majandusmo\u0303jud: vo\u0303itjad ja kaotajad"}, {"text_idx": "#000088", "text": "Distantso\u0303pe 2020 \u2013 pilguheit o\u0303pilaste ja o\u0303petajate kogemustele"}, {"text_idx": "#000089", "text": "Kaugto\u0308o\u0308 \u2013 igapa\u0308evane, kuid reguleerimata to\u0308o\u0308vorm"}, {"text_idx": "#000090", "text": "\u201eEesti 2035\u201c ehk strateegiline tervikvaade riigi arengu suunamiseks"}, {"text_idx": "#000091", "text": "Riigi rahanduse va\u0308ljakutsed ja valdkondlikud prioriteedid"}, {"text_idx": "#000092", "text": "Eesti tervisekindlustus\u00adsu\u0308steemi valikud aastani 2035*"}, {"text_idx": "#000093", "text": "Digi- ja innovatsiooni\u00adpo\u0308o\u0308rde roll strateegias \u201eEesti 2035\u201c"}, {"text_idx": "#000094", "text": "Eesti linnade ruumilise arengu va\u0308ljakutsed"}, {"text_idx": "#000095", "text": "Tehnoloogilised uuendused ja isikuandmete kaitse"}, {"text_idx": "#000096", "text": "Eesti elanike liikuvusprofiilid globaalsete trendide taustal"}, {"text_idx": "#000097", "text": "Hiina investeeringud Euroopa digi\u00adplatvormi\u00addesse: millised on alternatiivsed tulevikud?"}, {"text_idx": "#000098", "text": "Milliste stsenaariumide poole oleme teel?"}, {"text_idx": "#000100", "text": "Ko\u0303ik u\u0308he ja u\u0308ks ko\u0303igi eest kaksku\u0308mmend aastat hiljem*"}, {"text_idx": "#000101", "text": "Po\u0303llumajandus ja Euroopa Liidu eelarve"}, {"text_idx": "#000103", "text": "Reaalajamajandus \u2013 paberimajanduse ja tu\u0308hito\u0308o\u0308 ajastu lo\u0303pp"}, {"text_idx": "#000104", "text": "Eesti erakonnad Euroopa poliitilises ruumis"}, {"text_idx": "#000107", "text": "Euroopa Parlament \u2013 tagasihoidlik, kuid ja\u0308rjekindel visiona\u0308a\u0308r"}, {"text_idx": "#000108", "text": "Teaduskorraldusest Eestis: minevik ja tulevik"}, {"text_idx": "#000109", "text": "Teaduste akadeemia: kulu vo\u0303i konkurentsieelis"}, {"text_idx": "#000110", "text": "Riigireformi vajalikkus ja Riigireformi Sihtasutuse ettepanekud"}, {"text_idx": "#000111", "text": "Riigikogu probleemkomisjoni ootused ja karid"}, {"text_idx": "#000112", "text": "Hea halduse po\u0303hialused kui riigikogulase reform"}, {"text_idx": "#000113", "text": "Vo\u0303rgustunud riik \u2013 ka\u0308imata ja\u0308a\u0308nud tee"}, {"text_idx": "#000114", "text": "Kui range peab olema halduskohus?"}, {"text_idx": "#000115", "text": "Presidendi otsevalimist sa\u0308testavad eelno\u0303ud Riigikogus 1993\u20132016"}, {"text_idx": "#000116", "text": "30 aastat avaliku halduse reforme: kas neis on mingi kindel skeem? *"}, {"text_idx": "#000117", "text": "Eesti 2017 haldusreformi mo\u0303ju asustusele ja regionaalsele majandusarengule"}, {"text_idx": "#000118", "text": "Integreeritud rahvastiku- ja ho\u0303iveprognoos: Eesti valikud aastani 2100 *"}, {"text_idx": "#000119", "text": "Kohanemine rahvastiku vananemisega kui rahvastikupoliitika keskne va\u0308ljakutse *"}, {"text_idx": "#000120", "text": "Vaimult suureks. U\u0308hiskondliku innovatsiooni alused *"}, {"text_idx": "#000121", "text": "Emadus ja emade elumaailm *"}, {"text_idx": "#000122", "text": "Mis suunas areneb tulevikumajandus ja mis oskusi siis vajatakse? *"}, {"text_idx": "#000123", "text": "10 mo\u0303ttearendust Eesti majanduse asjus"}, {"text_idx": "#000124", "text": "Teadus- ja arendustegevuse investeeringute va\u0308henemine ohustab Eesti konkurentsivo\u0303imet"}, {"text_idx": "#000125", "text": "Eesti arengumudeli muutmiseks tuleb muuta stiimuleid"}, {"text_idx": "#000126", "text": "Metsato\u0308o\u0308stus on u\u0308ks Eesti majanduse alustaladest"}, {"text_idx": "#000127", "text": "Aktsiisipoliitika \u2013 vo\u0303rrand mitme muutujaga"}, {"text_idx": "#000128", "text": "Geoo\u0308konoomilised nihked ja muutuv ma\u0308nguruum Eestile *"}, {"text_idx": "#000129", "text": "Miks on maailm liimist lahti?"}, {"text_idx": "#000130", "text": "Millist mo\u0303ju avaldab so\u0303jajo\u0303ududele ta\u0308rkav tehnoloogia 10 aasta perspektiivis? *"}, {"text_idx": "#000131", "text": "Kaose juhtimine: kuidas Venemaa juhib oma poliitilist so\u0303da Euroopas *"}, {"text_idx": "#000132", "text": "Kas Eesti riigikaitse o\u0303iguslik raamistik vajab ajakohastamist?"}, {"text_idx": "#000133", "text": "Kas Eesti teeb riigikaitselises o\u0303igusloomes ko\u0303ik vo\u0303imaliku ja vajaliku oma julgeoleku tagamiseks?"}, {"text_idx": "#000134", "text": "Euroopa Liidu eesistumise ajalugu \u2013 ta\u0308helepanu nihkus halduselt poliitikale *"}, {"text_idx": "#000136", "text": "Eesti modernse rahvusliku innovatsioonisu\u0308steemi kujunemisest rahvahariduse ja rahvamajade toel *"}, {"text_idx": "#000137", "text": "Kultuuri digiteerumine Eesti Rahvusraamatukogu na\u0308itel"}, {"text_idx": "#000138", "text": "Ettepanekuid kultuuripa\u0308randi ja kultuurmaastiku korralduseks *"}, {"text_idx": "#000139", "text": "Eesti kultuur, selle kujunemine ja saatus u\u0308leilmastuvas maailmas"}, {"text_idx": "#000140", "text": "Sissevaade: innovatsiooni ja ekspordi olukord ning tagamaad"}, {"text_idx": "#000141", "text": "Ja\u0308rgmine majanduse arenguhu\u0308pe on kinni sotsiaalses instrumentaariumis"}, {"text_idx": "#000142", "text": "Telekanalite vaadatavus Eestis enne ja pa\u0308rast 28. septembrit"}, {"text_idx": "#000143", "text": "Riigi toetatud integratsioon: pagulaste integratsiooni poliitika Skandinaavia heaoluriikides Rootsi ja Norra kogemuse na\u0308itel *"}, {"text_idx": "#000145", "text": "To\u0308o\u0308ka\u0308te puuduses vaevlev Eesti \u2013 kust otsida ja leida lahendusi?"}, {"text_idx": "#000146", "text": "To\u0308o\u0308stus 4.0 ja selle mo\u0303jud Eesti to\u0308o\u0308stusele ja haridusele"}, {"text_idx": "#000147", "text": "O\u0303petajahariduse perspektiivid \u2013 olukord ja va\u0308ljakutsed *"}, {"text_idx": "#000148", "text": "Po\u0303hiseadus peab ajaga kaasas ka\u0308ima"}, {"text_idx": "#000149", "text": "Po\u0303hiseaduse juriidiline ekspertiis: eesma\u0308rgid, to\u0308o\u0308korraldus ja tulemused"}, {"text_idx": "#000150", "text": "Po\u0303hiseaduslikkuse ja\u0308relevalve praktikast vo\u0303rsunud po\u0303hiseaduse kriitiline analu\u0308u\u0308s"}, {"text_idx": "#000151", "text": "U\u0308levaade korruptsioonivastase seaduse kohaldamisest 1999. aastal *"}, {"text_idx": "#000152", "text": "Mida on sotsiaalteadustel Eestile anda?"}, {"text_idx": "#000153", "text": "Kuidas psu\u0308hholoogia abil poliitikaid kujundada?*"}, {"text_idx": "#000154", "text": "Vene rehepapp, Kremli va\u0308lispoliitika populaarsus ja de facto riigid*"}, {"text_idx": "#000155", "text": "Loodusressursside koht Eesti teadmistepo\u0303hises majanduses*"}, {"text_idx": "#000156", "text": "Miks ja millist turismipoliitikat on Eesti riigil vaja?*"}, {"text_idx": "#000157", "text": "Noored ja u\u0308hiskond: osalus, rahulolu ja toimevo\u0303ime*"}, {"text_idx": "#000158", "text": "Kuidas toetada tasemeto\u0308o\u0308dega aineo\u0303ppes u\u0308ldiste oskuste kujunemist?*"}, {"text_idx": "#000159", "text": "Diskussioon kakskeelsest haridusest: teadusuuringud ja Eesti mudel*"}, {"text_idx": "#000161", "text": "Ei saa me la\u0308bi La\u0308tita!"}, {"text_idx": "#000163", "text": "Parlamendi protseduuri\u00adreeglite paikanihkumine Eestis aastatel 1990\u20131992"}, {"text_idx": "#000164", "text": "Suhted Venemaaga ja kommunismipa\u0308randi u\u0308letamise katsed*"}, {"text_idx": "#000165", "text": "La\u0308a\u0308nemere strateegia algatus \u2013 ideed ja tegelikkus*"}, {"text_idx": "#000167", "text": "Riigireformi vo\u0303imalused ja Eesti valikud"}, {"text_idx": "#000168", "text": "Eesti riigikogu kodukorra po\u0303himo\u0303ttelised probleemid"}, {"text_idx": "#000169", "text": "Sotsiaalse ressursi hind ja sidusa u\u0308hiskonna vo\u0303imalused"}, {"text_idx": "#000170", "text": "Parlamendi na\u0308rbumine \u2013 murrangud so\u0303jaeelse Riigikogu va\u0308lispoliitilises pa\u0308devuses *"}, {"text_idx": "#000171", "text": "Kas Riigikogu valimise seadus laseks \u201cPoolat teha\u201d?"}, {"text_idx": "#000172", "text": "Venemaa uusimperiaalsed mustrid suhetes naaberriikidega 2008\u20132016 *"}, {"text_idx": "#000173", "text": "Presidendivalimised \u2013 lootused ja tegelikkus"}, {"text_idx": "#000174", "text": "Eesti julgeolek vaba maailma piiril"}, {"text_idx": "#000175", "text": "Eesti kuvand Venemaa online-meedias 2015. aastal julgeoleku seisukohalt *"}, {"text_idx": "#000176", "text": "Kas kaome ajaloos? U\u0308he postmodernistliku riigi semiootilised so\u0303lmed. Eesti *"}, {"text_idx": "#000177", "text": "Parlament meediau\u0308hiskonnas \u2013 parlamentaarse ja meedia areeni ristumine *"}, {"text_idx": "#000178", "text": "Delegeerimine ja vastutus parlamentaarses demokraatias *"}, {"text_idx": "#000179", "text": "Eesti julgeolek va\u0308liskomisjoni debatis *"}, {"text_idx": "#000180", "text": "Eesti rahvastikupoliitika retoorika, vo\u0303rdlus Euroopaga"}, {"text_idx": "#000181", "text": "Eesti pensionisu\u0308steemi po\u0303lvkondadevahelised efektid *"}, {"text_idx": "#000182", "text": "Lastega peredele mo\u0303eldud toetuste mo\u0303ju vaesusele ja to\u0308o\u0308tamise stiimulitele *"}, {"text_idx": "#000183", "text": "Eetilised va\u0308a\u0308rtushinnangud Tallinna linnavalitsuse eelarveraamatutes aastatel 1934\u20132013"}, {"text_idx": "#000185", "text": "Euroopa raha vo\u0303lu ja valu"}, {"text_idx": "#000186", "text": "Kuidas rakendada tulemuslikku kasinuspoliitikat valijate negatiivse reaktsioonita: Eesti kogemus 2008\u20132011"}, {"text_idx": "#000187", "text": "Kohalikud vo\u0303imuliidud \u2013 kattuvused valitsuskoalitsioonidega"}, {"text_idx": "#000188", "text": "Sooline palgalo\u0303he Eestis vajab lahendust"}, {"text_idx": "#000189", "text": "Eesti \u2013 Euroopa o\u0303igusriik?! *"}, {"text_idx": "#000190", "text": "Euroopa fo\u0308deratsioonist ja selle alternatiivist *"}, {"text_idx": "#000191", "text": "Kas Euroopa integratsiooni areng on vo\u0303imalik fo\u0308deraliseerumisega u\u0308hel ajal?"}, {"text_idx": "#000192", "text": "Ladina-Ameerika (vasakpoolne) vastandumine USA-le \u2013 kauaks veel?"}, {"text_idx": "#000193", "text": "Eesti noortepoliitika tulevik \u2013 koosto\u0308o\u0308 ja kaasamine"}, {"text_idx": "#000195", "text": "Eetikakoodeks Riigikogu liikmetele \u2013 milleks ja kuidas?"}, {"text_idx": "#000196", "text": "Kui kallis on taastuvenergia toetamine Eestis?"}, {"text_idx": "#000197", "text": "Kas keeleoskus aitab leida paremat to\u0308o\u0308d?"}, {"text_idx": "#000198", "text": "Kaksku\u0308mmend aastat valimisi taasiseseisvunud Eestis: ha\u0308a\u0308le deponeerimisest elektroonilise ha\u0308a\u0308letamiseni"}, {"text_idx": "#000199", "text": "Pagulaste lo\u0303imimine Eesti u\u0308hiskonda: probleemid ja lahendused"}, {"text_idx": "#000200", "text": "To\u0308o\u0308lised, kapitalistid ja Riigikogu valimistulemused 2011"}, {"text_idx": "#000203", "text": "Ha\u0308a\u0308letamiskaalutlused 2011. aasta Riigikogu valimisel"}, {"text_idx": "#000204", "text": "OECD analu\u0308u\u0308s Eesti riigivalitsemisest \u2013 suurim probleem on killustumine"}, {"text_idx": "#000205", "text": "Kuidas ja kuhu oleks vo\u0303imalik po\u0303hiseadusega edasi minna"}, {"text_idx": "#000206", "text": "Milleks on vaja avaliku arvamuse ku\u0308sitlusi"}, {"text_idx": "#000207", "text": "Eesti Energia eile, ta\u0308na ja homme"}, {"text_idx": "#000208", "text": "Eesti energeetika o\u0303ilmitseb no\u0303ukogudeaegses rasvas"}, {"text_idx": "#000210", "text": "Proportsionaalsuse probleem Tallinnas kohalikel valimistel"}, {"text_idx": "#000211", "text": "Kohalike valimiste kampaania 2009 \u2013 kas esimene samm teel vasakpoolse Riigikoguni?"}, {"text_idx": "#000212", "text": "Eestist Euroopas ja Euroopast Eestis"}, {"text_idx": "#000213", "text": "Po\u0303llumajanduspoliitika tulevikust ehk kas po\u0303llumehed to\u0303esti ha\u0308daldavad ilmaaegu"}, {"text_idx": "#000214", "text": "Olulised muudatused po\u0303hikooli- ja gu\u0308mnaasiumiseaduses"}, {"text_idx": "#000215", "text": "To\u0308o\u0308lepinguseadus: vo\u0303idab to\u0308o\u0308andja, kaotab to\u0308o\u0308vo\u0303tja"}, {"text_idx": "#000216", "text": "Kas meil on vaja korrakaitseseadust?"}, {"text_idx": "#000217", "text": "Eesti inimarengu aruanne: kolmeko\u0303ne vo\u0303imalus teadlaste, poliitiliste otsusetegijate ja meedia vahel"}, {"text_idx": "#000219", "text": "Eesti majanduse la\u0308hitulevik rahandusministri pilguga"}, {"text_idx": "#000220", "text": "Riigiasutuste personalikulud peavad olema la\u0308bipaistvad"}, {"text_idx": "#000221", "text": "Riigikogu valimised \u2013 vo\u0303rdluses maailma ja la\u0308hinaabritega"}, {"text_idx": "#000222", "text": "Eesti Arengufond \u2013 teel ja\u0308rgmisesse majandusse"}, {"text_idx": "#000223", "text": "O\u0303ppekava koostamine on kompromisside otsimise kunst"}, {"text_idx": "#000224", "text": "Uue o\u0303ppekavaga venitamine vo\u0303tab o\u0303petajatelt kindlustunde"}, {"text_idx": "#000225", "text": "Strateegiline planeerimine Eestis eile ja ta\u0308na"}, {"text_idx": "#000226", "text": "Valimised kui hinnang vo\u0303imu kvaliteedile"}, {"text_idx": "#000227", "text": "Eesti liigub Schengeni o\u0303igusruumiga liitumise suunas"}, {"text_idx": "#000230", "text": "Eurole u\u0308leminek Eestis endiselt majanduspoliitika prioriteet"}, {"text_idx": "#000231", "text": "Kas Ida-Euroopa peab oma europlaane revideerima?"}, {"text_idx": "#000232", "text": "Vene-Saksa gaasijuhe: keskkond ja poliitika"}, {"text_idx": "#000233", "text": "Energiato\u0303husus \u2013 kuidas va\u0308hemaga rohkem saavutada"}, {"text_idx": "#000234", "text": "To\u0308o\u0308jo\u0303umaksude va\u0308hendamine tasakaalustab keskkonnatasude ja -maksude to\u0303usu"}, {"text_idx": "#000235", "text": "Balti Assamblee suurte muutuste teel"}, {"text_idx": "#000236", "text": "Balti Assamblee peab muutuma pragmaatilisemaks"}, {"text_idx": "#000238", "text": "Haridusstrateegiline protsess Eestis ja Eesti Haridusfoorum"}, {"text_idx": "#000239", "text": "Mo\u0303tteid hariduselu arengust Eestis aastail 1990\u20132005"}, {"text_idx": "#000241", "text": "Kodanikuu\u0308hiskonnani ei ole vo\u0303imalik jo\u0303uda u\u0308leo\u0308o\u0308"}, {"text_idx": "#000242", "text": "Teadmistepo\u0303hine Eesti 2010: kontekst ja poliitikasoovitused"}, {"text_idx": "#000243", "text": "Teadmistepo\u0303hise Eesti poole \u2013 miks ja kuidas?"}, {"text_idx": "#000245", "text": "Ku\u0308mme sammu Eesti teadus- ja arendustegevuse edendamiseks"}, {"text_idx": "#000246", "text": "Eesti presidendi roll europoliitika kujundamisel"}, {"text_idx": "#000247", "text": "U\u0308hiskondlik lepe kui tunnetatud vajadus"}, {"text_idx": "#000248", "text": "Eesti parlamendi roll Euroopa Liidus*"}, {"text_idx": "#000249", "text": "Suur laienemine ja suur Euroopa mu\u0308u\u0308r*"}, {"text_idx": "#000250", "text": "Eesti po\u0303hiseadus kestab ka uues Euroopas"}, {"text_idx": "#000252", "text": "Riigikogu ja valitsuse po\u0303hiseaduslik vahekord"}, {"text_idx": "#000253", "text": "Riigikogu kodukorra seaduse muutmise vo\u0303imalused"}, {"text_idx": "#000254", "text": "Kohalike omavalitsuste valimised taasiseseisvumisja\u0308rgsel perioodil"}, {"text_idx": "#000255", "text": "Eesti regionaalne ja kohalik areng globaliseeruvas maailmas"}, {"text_idx": "#000256", "text": "Euroopa Liidu tulevikudebatt ja Eesti"}, {"text_idx": "#000257", "text": "Euroopa tuleviku majanduslik mo\u0303o\u0303de ittalaienemise taustal"}, {"text_idx": "#000258", "text": "Euroopa tulevik: liit vo\u0303i fo\u0308deraalriik?"}, {"text_idx": "#000259", "text": "Kas oskame ja tahame kasutada uue meedia vo\u0303imalusi demokraatia edendamiseks?"}, {"text_idx": "#000260", "text": "Parlamendi side rahvaga meedia kaudu ja la\u0308bi meedia prisma"}, {"text_idx": "#000261", "text": "Praegune teaduspoliitika ei o\u0303igusta ennast"}, {"text_idx": "#000262", "text": "Eesti majanduspoliitika ehk kuidas kasutada piiratud ressursse?"}, {"text_idx": "#000263", "text": "Eesti po\u0303llumajanduspoliitika ja WTO leping ei vasta Eesti rahvuslikele huvidele"}, {"text_idx": "#000264", "text": "Miks Eesti pu\u0308rgib Euroopa Liitu?"}, {"text_idx": "#000265", "text": "Eesti euroskepsis: sisepoliitiliste arengute mo\u0303jurid"}, {"text_idx": "#000266", "text": "Parlamentaarne kultuur u\u0308ldise suhtlemiskultuuri taustal"}, {"text_idx": "#000267", "text": "Meie parlamentaarsest suhtlemiskultuurist, aga teisest vaatevinklist"}, {"text_idx": "#000268", "text": "Lu\u0308hiarvamus Vabariigi Valitsuse haldusreformi kohta"}, {"text_idx": "#000269", "text": "Kas Eesti noored enam ilma uimastiteta elada ei saa?"}, {"text_idx": "#000270", "text": "Vo\u0303itlus narkomaaniaga on keeruline ja komplitseeritud"}, {"text_idx": "#000273", "text": "Elektrijaamade va\u0308hemusosaluse mu\u0308u\u0308k va\u0308hendab majanduslikke ning sotsiaalseid riske"}, {"text_idx": "#000274", "text": "O\u0303iguse olemusest ja seaduse vo\u0303imalustest"}, {"text_idx": "#000275", "text": "Rahva usaldus parlamendi vastu Euroopa riikides *"}, {"text_idx": "#000276", "text": "U\u0308hinemiste mo\u0303ju kohalike omavalitsusu\u0308ksuste finantsilisele ja\u0308tkusuutlikkusele *"}, {"text_idx": "#000278", "text": "U\u0308ksikkandidaadid valimistel Euroopa Liidu liikmesriikides"}, {"text_idx": "#000279", "text": "Majanduslik ha\u0308a\u0308letamine Euroopa Parlamendi valimistel"}, {"text_idx": "#000280", "text": "Vanematevahelised vaidlused hoolduso\u0303iguse ja suhtluso\u0303iguse kindlaksma\u0308a\u0308ramisel \u2013 kes on vo\u0303itja, kes kaotaja? *"}, {"text_idx": "#000281", "text": "Rahva usaldus Riigikogu vastu 1995\u20132012"}, {"text_idx": "#000283", "text": "Tervishoiuteenuse osutaja tsiviilo\u0303iguslik ja karistuso\u0303iguslik vastutus"}, {"text_idx": "#000284", "text": "Ko\u0303rge riigilo\u0303iv kui kohtusse po\u0308o\u0308rdumise takistus tsiviilkohtumenetluses*"}, {"text_idx": "#000285", "text": "Millist kohaliku omavalitsuse rahastamise su\u0308steemi no\u0303uab po\u0303hiseadus?"}, {"text_idx": "#000286", "text": "Po\u0303hiseaduse reformid sillutavad Tu\u0308rgi teed Euroopasse"}, {"text_idx": "#000287", "text": "Riigikohtu po\u0303hiseaduslikkuse ja\u0308relevalve 2004.\u20132009. aasta kohtulahendite ta\u0308itmine *"}, {"text_idx": "#000288", "text": "Seadus, kohus, karistus \u2013 mis on valesti?"}, {"text_idx": "#000289", "text": "Maavanema ja\u0308relevalve halduse u\u0308ksikaktide ja nende koostamise seaduspa\u0308rasuse u\u0308le"}, {"text_idx": "#000290", "text": "Kahju hu\u0308vitamise no\u0303ue riigivastutuse seaduse alusel"}, {"text_idx": "#000291", "text": "Lissaboni leping: va\u0308liselt olemasoleva lepingu reform, kuid sisult siiski po\u0303hiseadus?"}, {"text_idx": "#000292", "text": "Lissaboni lepingu ja Euroopa po\u0303hiseaduse lepingu vo\u0303rdlus"}, {"text_idx": "#000293", "text": "Viisteist aastat po\u0303hiseaduslikkuse kohtulikku ja\u0308relevalvet Eestis"}, {"text_idx": "#000295", "text": "Darfur \u2013 humanitaarkatastroof, mille nimel?"}, {"text_idx": "#000296", "text": "Euroopa Kohtust ja eelotsusemenetlusest *"}, {"text_idx": "#000297", "text": "Euroopa Kohtu eelotsus Eesti kohtupraktika mo\u0303jutajana"}, {"text_idx": "#000298", "text": "Euroopa Liidu No\u0303ukogu otsib u\u0308hishuve"}, {"text_idx": "#000300", "text": "Euroopa Komisjon tahab muuta asjaajamise la\u0308bipaistvaks"}, {"text_idx": "#000301", "text": "Euroopa Komisjon pole Euroopa Liidu valitsus"}, {"text_idx": "#000302", "text": "Euroopa Parlamendi hiilgus ja viletsus"}, {"text_idx": "#000303", "text": "Europarlamendis so\u0303ltub palju igau\u0308he enda aktiivsusest"}, {"text_idx": "#000304", "text": "Esindus- ja ta\u0308itevvo\u0303imu rollimudelid kohalikus omavalitsuses"}, {"text_idx": "#000305", "text": "Eesti edu vundament vo\u0303ib vankuma hakata"}, {"text_idx": "#000306", "text": "Riigikontrolli auditipa\u0308devus ja strateegilised valikud"}, {"text_idx": "#000307", "text": "Eesti Pank ja riigi rahapoliitika"}, {"text_idx": "#000308", "text": "Valitsuse stabiilsus Eestis: soovunelm vo\u0303i tegelikkus?"}, {"text_idx": "#000309", "text": "Eesti po\u0303hiseadus ja Euroopa Liidu referendum"}, {"text_idx": "#000310", "text": "Vo\u0303imude tasakaalustatus kui po\u0303hiseadulik va\u0308a\u0308rtus"}, {"text_idx": "#000311", "text": "Kohtukorralduse korraldamatus pa\u0308rsib kohtusu\u0308steemi arengut"}, {"text_idx": "#000313", "text": "Hoonete energia\u00adto\u0303husaks muutmine a\u0308hvardab raha va\u0308hesuse taha toppama ja\u0308a\u0308da"}, {"text_idx": "#000314", "text": "Universaalteenuse juurutamise mo\u0303ju kodutarbijate elektritarbimisele *"}, {"text_idx": "#000315", "text": "Pikaajalise hoolduse to\u0308o\u0308jo\u0303upuudus \u2013 miks see peaks olema suurem prioriteet?"}, {"text_idx": "#000317", "text": "Eesti elanike finants\u00adkirjaoskuse ehk rahatarkuse uuring"}, {"text_idx": "#000318", "text": "Noorte va\u0308a\u0308rtused peegelduvad nende ra\u0308ndeka\u0308itumises*"}, {"text_idx": "#000321", "text": "Kuidas a\u0308ra tunda manipulatsiooni? Kaitseva\u0308elaste ja ajateenijate digimeediapa\u0308devusest"}, {"text_idx": "#000322", "text": "Milline on Eesti biomajandus aastal 2050?"}, {"text_idx": "#000324", "text": "Noortekeskne la\u0308henemine ja selle rakendamise mudel N-TELG*"}, {"text_idx": "#000325", "text": "Pikaajalise hoolduse rahastus. Miks, kuidas ja kellele?"}, {"text_idx": "#000326", "text": "Demokraatia uuendamine: rahvaha\u0308a\u0308letus kohaliku omavalitsuse tasandil"}, {"text_idx": "#000327", "text": "Referendum \u2013 otsedemokraatia parim to\u0308o\u0308riist vo\u0303i polariseerumise instrument?"}, {"text_idx": "#000328", "text": "Kohalikud omavalitsused korrastamas vabau\u0308henduste toetusmeetmeid"}, {"text_idx": "#000329", "text": "Valitsuse rakkeru\u0308hmad kui innovaatiline koosto\u0308o\u0308vorm Eesti avalikus halduses*"}, {"text_idx": "#000330", "text": "Eesti tervishoiu rahastamise ebavo\u0303rdsus *"}, {"text_idx": "#000331", "text": "Euroopa Liidu ettevo\u0303tlus- ja innovatsiooni\u00adtoetused panustavad tootlikkuse kasvu ning ho\u0303ivesse"}, {"text_idx": "#000332", "text": "Viiepallise hindamissu\u0308steemi arengulugu Eesti koolihariduses"}, {"text_idx": "#000333", "text": "Kuidas suhtuvad Eesti elanikud ja kohtunikud la\u0308hisuhteva\u0308givalda"}, {"text_idx": "#000334", "text": "Kuidas va\u0308ltida la\u0308bikukkumist kaitsekoosto\u0308o\u0308s? Euroopa strateegilise autonoomia algatus"}, {"text_idx": "#000336", "text": "O\u0303igusteooria seoseid Eesti seadusloome kvaliteediga"}, {"text_idx": "#000337", "text": "Eesti pensionide piisavus ja ja\u0308tkusuutlikkus vo\u0303rdluspildis"}, {"text_idx": "#000338", "text": "Kellele Eestis on vaja vanemaealisi mehi?"}, {"text_idx": "#000339", "text": "Euroopa Liidu andmekaitse u\u0308ldma\u0308a\u0308ruse olemasolu on vastuolus aluslepingutega *"}, {"text_idx": "#000340", "text": "To\u0308o\u0308turg 2035. To\u0308o\u0308turu tulevikusuunad ja -stsenaariumid"}, {"text_idx": "#000341", "text": "To\u0308o\u0308ga seotud sotsiaalse kaitse riskid Eesti to\u0308o\u0308turu muutuste taustal"}, {"text_idx": "#000342", "text": "Rahvastikustatistika probleemkohad ja nende lahendamine registrite abil"}, {"text_idx": "#000345", "text": "Ettevo\u0303tete investeerimismustrid ja roll globaalses va\u0308a\u0308rtusloomes *"}, {"text_idx": "#000346", "text": "Eksport ja innovatsioon ettevo\u0303tetes: Euroopa siirderiikide vo\u0303rdlev uuring"}, {"text_idx": "#000347", "text": "Ettevo\u0303tluse o\u0308kosu\u0308steemi kontseptsiooni rakendamine Eestis *, **"}, {"text_idx": "#000348", "text": "Eesti to\u0308o\u0308ho\u0303ive struktuurimuutus aastatel 1989\u20132017 ja selle piirkondlikud erisused"}, {"text_idx": "#000349", "text": "Eesti konkurentsivo\u0303ime senine areng ja hetkeolukord piirkonniti"}, {"text_idx": "#000352", "text": "Uussissera\u0308ndajate kohanemine Eestis integratsiooni monitooringu andmete po\u0303hjal"}, {"text_idx": "#000353", "text": "Islamiradikalismi teoreetilised la\u0308htealused ja selle tajumine Eesti vastutavates ametkondades *"}, {"text_idx": "#000355", "text": "Avatus valimisvo\u0303itlusele Eesti 2015. aasta parlamendivalimistel * *"}, {"text_idx": "#000356", "text": "Kuidas saavutada kohalike avalike teenuste u\u0308htlane kvaliteet \u2013 vaade omavalitsuste kinnisvarale"}, {"text_idx": "#000357", "text": "Sotsioloogiline ka\u0308situs ja erakonnakonkurentsi kujundavad tuumkonfliktid Eestis ja mujal Euroopas *"}, {"text_idx": "#000358", "text": "Eesti tervisepoliitika visioon vajab uusi sihte"}, {"text_idx": "#000359", "text": "Protestiliikumised Rootsis ning nende mo\u0303ju poliitikale"}, {"text_idx": "#000360", "text": "Liikumised ja protest taasiseseisvas Eestis"}, {"text_idx": "#000361", "text": "Riigino\u0303uete sisseno\u0303udmise kriitika: majandusteoreetiline la\u0308henemine"}, {"text_idx": "#000362", "text": "Akadeemilise to\u0308o\u0308taja rollika\u0308sitlus riigi, organisatsiooni ja indiviidi vaatenurgast *"}, {"text_idx": "#000363", "text": "Praktikate pu\u0308sivus: arheoloogi pilk aastatuhandete tagusele surmakultuurile Eesti alal"}, {"text_idx": "#000364", "text": "Teadmistepo\u0303hise poliitika ja o\u0303igusloome kaksteist institutsionaalset eeldust *"}, {"text_idx": "#000365", "text": "Kas sanktsioonid on olnud Venemaa-Ukraina konflikti mo\u0303jutamisel tulemuslikud?"}, {"text_idx": "#000366", "text": "Eesti rakendab Euroopa Liidu lapsehoiu soovitusi \u2212 kas ajast ees vo\u0303i ajal jalus?"}, {"text_idx": "#000367", "text": "Quo vadis, Eesti to\u0308o\u0308tervishoiu ja to\u0308o\u0308ohutuse poliitika?"}, {"text_idx": "#000368", "text": "Laienevate linnade piirimuudatustest haldusreformi kontekstis *"}, {"text_idx": "#000369", "text": "Mitmekesisuse mo\u0303ju Eesti ettevo\u0303tete tulemuslikkusele *"}, {"text_idx": "#000370", "text": "Regionaalsete ko\u0303rgkoolide roll kohalikus arengus *"}, {"text_idx": "#000374", "text": "O\u0303ppekava mudelid ja o\u0303piva\u0308ljundite arendus inimese, kodaniku ja spetsialisti kujundamisel Eestis *"}, {"text_idx": "#000375", "text": "Eesti pensionisu\u0308steemi reformide mo\u0303ju pensionide po\u0303lvkonnasisesele jaotusele *"}, {"text_idx": "#000376", "text": "Eesti majanduse ees seisvad u\u0308lesanded ja nende lahendamise vo\u0303imalused"}, {"text_idx": "#000377", "text": "Asjatundlikust o\u0303ppijast o\u0303ppivaks asjatundjaks: ootused, eeldused, vahendid *"}, {"text_idx": "#000378", "text": "Immigratsioon kui tulevase majanduskasvu toetaja? Eestimaa inimeste hoiakud immigratsiooni suhtes"}, {"text_idx": "#000379", "text": "Eesti avalik sektor valmistub ELi eesistumiseks: ametnike vo\u0303imelu\u0308nkade selgitamine ja hindamine"}, {"text_idx": "#000380", "text": "Pereva\u0308givald no\u0303uab jo\u0303ulisemat juriidilist sekkumist"}, {"text_idx": "#000381", "text": "Eesti ettevo\u0303tluse muutumine nutikamaks GEM-i ja GEDI ettevo\u0303tlusuuringute ja\u0308reldustest la\u0308htudes"}, {"text_idx": "#000382", "text": "E-valimiste levik Eesti valijate hulgas"}, {"text_idx": "#000383", "text": "Eestimaal elavad ja elanud rahvad"}, {"text_idx": "#000384", "text": "Lo\u0303imumine Eestis: viis erikoelist mustrit"}, {"text_idx": "#000386", "text": "Vene kanal to\u0303estamata teooriate tule all"}, {"text_idx": "#000387", "text": "Venekeelse kooli u\u0308leminekust eestikeelsele o\u0303ppele *"}, {"text_idx": "#000389", "text": "Nutikas spetsialiseerumine: kas Eesti teadus-, arendus- ja innovatsioonipoliitika kuldvo\u0303tmeke aastail 2014\u20132020 *"}, {"text_idx": "#000390", "text": "Loomemajandus maailmas ja Eestis: dilemmad ja vo\u0303imalused *"}, {"text_idx": "#000391", "text": "Liberaalne vo\u0303i kapitalistlik turumajandus \u2013 selles on ku\u0308simus"}, {"text_idx": "#000392", "text": "Tulemuseelarvestamise mo\u0303jud ja ohud *"}, {"text_idx": "#000393", "text": "Seksuaalne orientatsioon heteronormatiivses inimo\u0303iguste su\u0308steemis"}, {"text_idx": "#000394", "text": "Eesti rahvusvaheline positsioon ettevo\u0303tlussektori teadus- ja arendustegevuse alusel *"}, {"text_idx": "#000395", "text": "To\u0308o\u0308andjate ootused ja kutseharidus \u2013 mida ettevo\u0303tjad ootavad?"}, {"text_idx": "#000396", "text": "U\u0308ldised probleemid o\u0303ppematerjalide loomisel ja kasutamisel"}, {"text_idx": "#000397", "text": "Siseturvalisus, ideaalse inimvarajuhi otsingud ja ta\u0308ienduso\u0303ppe vajadus *"}, {"text_idx": "#000398", "text": "Kui avalik sektor ka\u0308itub nagu erasektor: Tallinna koolivaliku kihistav mo\u0303ju"}, {"text_idx": "#000399", "text": "Eesti rahvusvaheline positsioon teadus- ja arenduspoliitika rakendamisel *"}, {"text_idx": "#000400", "text": "Va\u0308ikeriigi so\u0303jaline institutsioon \u2013 Eesti valikud 1991\u20131994"}, {"text_idx": "#000401", "text": "Su\u0308mboolne vo\u0303im Eesti etnopoliitikas *"}, {"text_idx": "#000402", "text": "Konkurents versus regulatsioon \u2013 apteekide asutamispiirangu na\u0308itel"}, {"text_idx": "#000403", "text": "Eesti rahvaarvu ja Eestist lahkunute arvu hinnangud *"}, {"text_idx": "#000404", "text": "Erakonna po\u0303hiseaduslikust ma\u0308a\u0308ratlusest ja erakondade institutsionaalsest kriisist"}, {"text_idx": "#000405", "text": "Riigiasutused sotsiaalmeedias: mida kasutajad ootavad"}, {"text_idx": "#000406", "text": "Otsedemokraatia diskursused Riigikogus: rahvaalgatuse seadustamise menetlus aastatel 2003\u20132008 *"}, {"text_idx": "#000407", "text": "Riigihanked ja innovatsioon Eestis: milleks kulutada 11 miljonit pa\u0308evas? *"}, {"text_idx": "#000408", "text": "Kas iseseisvusaja haridusmuutused on kujunenud sotsiaalseks innovatsiooniks?"}, {"text_idx": "#000409", "text": "U\u0308htsema riigivalitsemise suunas: kliendipo\u0303hise loogika rakendamise vo\u0303imalused avalik-o\u0303iguslike rahaliste no\u0303uete sisseno\u0303udmisel"}, {"text_idx": "#000410", "text": "Kohalik poliitikatasand hoolduskoormusega naiste to\u0308o\u0308turuka\u0308itumise mo\u0303jutajana *"}, {"text_idx": "#000411", "text": "Ko\u0303rgharidusele juurdepa\u0308a\u0308s avaliku arvamuse peeglis"}, {"text_idx": "#000412", "text": "Eesti va\u0308ikese ja keskmise suurusega ettevo\u0303tete arengusuundumused"}, {"text_idx": "#000413", "text": "O\u0303petajate koolitamise ja edutamise poliitikad OECD maades"}, {"text_idx": "#000414", "text": "Eesti-Soome hargmaise ruumi vo\u0303imalused ja ohud"}, {"text_idx": "#000416", "text": "Eesti rahvusvaheline positsioon innovatsioonipoliitika eri valdkondades*"}, {"text_idx": "#000417", "text": "Eesti energeetikasektori to\u0308o\u0308jo\u0303uvajadus ja selle katmise vo\u0303imalused aastail 2011\u20132020*"}, {"text_idx": "#000418", "text": "Karistusja\u0308rgne kinnipidamine po\u0303hiseaduse vastane, mis saab edasi?"}, {"text_idx": "#000420", "text": "Eesti avalik-o\u0303igusliku ringha\u0308a\u0308lingu finantseerimine ja vaadatavus*"}, {"text_idx": "#000421", "text": "O\u0303pilaste diferentseerimine ja haridussu\u0308steemi edukus"}, {"text_idx": "#000422", "text": "Parema o\u0303igusloome po\u0303himo\u0303tete rakendamine Eesti sisejulgeolekupoliitikas *"}, {"text_idx": "#000423", "text": "Soolise palgalo\u0303he va\u0308hendamine on aegano\u0303udev protsess"}, {"text_idx": "#000424", "text": "Nimekirjad, ha\u0308a\u0308led ja sugu 2007. ja 2011. aasta Riigikogu valimistel"}, {"text_idx": "#000425", "text": "Eesti tee majanduskriisi ja selle o\u0303ppetunnid: to\u0308o\u0308jo\u0303ukulu aspekt"}, {"text_idx": "#000426", "text": "Majandus liigub paratamatult kord u\u0308les, kord alla *"}, {"text_idx": "#000427", "text": "Eesti andmekaitse Euroopa Kohtu praktika peeglis"}, {"text_idx": "#000429", "text": "Eesti kohalike omavalitsuste rahandusliku so\u0303ltumatuse tagamine *"}, {"text_idx": "#000430", "text": "Eesti 1930. aastate lo\u0303pu omavalitsusreform ta\u0308napa\u0308eva omavalitsusva\u0308a\u0308rtuste valguses"}, {"text_idx": "#000431", "text": "Kohalike omavalitsuste vabatahtlikud u\u0308hinemised: protsess ja tulemused"}, {"text_idx": "#000432", "text": "Kvaliteedijuhtimine ja selle rakendamine avalikus juhtimises"}, {"text_idx": "#000433", "text": "Rohelise majanduse va\u0308ljakutsed elukestva o\u0303ppe su\u0308steemile"}, {"text_idx": "#000434", "text": "Erakondade liikmeskondade areng Eestis 1995\u20132009"}, {"text_idx": "#000435", "text": "Eesti noorte hinnangutest to\u0308o\u0308turule sisenemise vo\u0303imaluste kohta"}, {"text_idx": "#000436", "text": "Haridus ja rahvuslik identiteet u\u0308hiskonna sidususe kujundajana"}, {"text_idx": "#000437", "text": "Avatud innovatsioon ning selle ta\u0308hendus Eesti ettevo\u0303tlusele ja innovatsioonipoliitikale *"}, {"text_idx": "#000438", "text": "O\u0303igus haridusele \u2013 kas tasu eest vo\u0303i tasuta?"}, {"text_idx": "#000439", "text": "La\u0308a\u0308nemere riikide koosto\u0308o\u0308 kui Eesti uus va\u0308lispoliitiline suund"}, {"text_idx": "#000440", "text": "Eesti Panga ma\u0308a\u0308rusandluso\u0303iguse koosko\u0303la po\u0303hiseadusega"}, {"text_idx": "#000441", "text": "Kohaliku omavalitsuse u\u0308ksuse suuruse seos majandusliku efektiivsusega"}, {"text_idx": "#000442", "text": "Eesti tervisesu\u0308steemi rahalise ja\u0308tkusuutlikkuse tagamisest"}, {"text_idx": "#000443", "text": "Laste ja lastega perede vaesuse va\u0308hendamine rahaliste peretoetuste abil"}, {"text_idx": "#000444", "text": "Maksumoraal maksuka\u0308itumise kujundajana ja selle peamised isikupo\u0303hised mo\u0303jutegurid *"}, {"text_idx": "#000445", "text": "Eesti Vabariigi po\u0303hiseaduse aluspo\u0303himo\u0303tted: olemusest ja leidmise vo\u0303imalustest"}, {"text_idx": "#000446", "text": "Uus vo\u0303imude tasakaal Prantsusmaal pa\u0308rast po\u0303hiseaduse muutmist"}, {"text_idx": "#000447", "text": "Eesti vo\u0303imalused ja valikud immigratsioonipoliitika kujundamisel"}, {"text_idx": "#000448", "text": "Arengukavade analu\u0308u\u0308s kaasamise ja kodanikualgatuse vaatevinklist"}, {"text_idx": "#000449", "text": "Omavalitsussu\u0308steem kui demokraatliku riigikorra alus"}, {"text_idx": "#000450", "text": "Kaasamine Riigikogus: komisjonide tavad ja liitude arvamused"}, {"text_idx": "#000451", "text": "Siseaudit Eestis ja mujal Euroopas"}, {"text_idx": "#000452", "text": "Euroopa Liidu liikmesriikide mo\u0303jukus, huvid ja koalitsioonivalmidus Eesti ametnike hinnangul"}, {"text_idx": "#000453", "text": "Ko\u0303rghariduspoliitika arengukavade ja teadusuuringute sidumise vajadusest"}, {"text_idx": "#000454", "text": "Eesti majandusarengu regionaalse tasakaalustatuse hindamine *"}, {"text_idx": "#000455", "text": "To\u0308o\u0308tleva to\u0308o\u0308stuse struktuur on aegunud"}, {"text_idx": "#000456", "text": "To\u0308o\u0308turu ka\u0308itumine paindlike ho\u0303ivevormide kasvades: Jaapani na\u0308ide"}, {"text_idx": "#000457", "text": "Lo\u0303he o\u0303igusloome normide ja faktide vahel mo\u0303jude hindamise ja huviru\u0308hmade kaasamise teabe esitamisel"}, {"text_idx": "#000458", "text": "Eesti o\u0303igusaktide mo\u0303jude analu\u0308u\u0308si su\u0308steemi arendamise vo\u0303imalused"}, {"text_idx": "#000459", "text": "Kaas peale! Valimiskampaania kulude u\u0308lempiiri kehtestamisest"}, {"text_idx": "#000460", "text": "Eesti o\u0303igusruumi puutepunktidest Euroopa Inimo\u0303iguste Kohtuga"}, {"text_idx": "#000461", "text": "Vanemahu\u0308vitise mo\u0303ju to\u0308o\u0308turu- ja su\u0308ndimuska\u0308itumisele"}, {"text_idx": "#000462", "text": "Eesti poliitiline kultuur: poliitikastiilid ja poliitikaprotsess"}, {"text_idx": "#000463", "text": "Revolutsioon, mida ei toimunud, ehk e-o\u0303ppe arengu senised tulemid"}, {"text_idx": "#000464", "text": "Eesti saared 21. sajandi hakul \u2013 mahaja\u0308a\u0308mus vo\u0303i toimetulek"}, {"text_idx": "#000465", "text": "Otsedemokraatia rakendamise vo\u0303imalustest Eesti riigikorralduses"}, {"text_idx": "#000467", "text": "Perekonnaseaduse eelno\u0303u ja u\u0308hiskonna areng. Kas suurem koosko\u0303la vo\u0303i kasvav konfliktsus?"}, {"text_idx": "#000469", "text": "Konstitutsioonikohtute ta\u0308napa\u0308evastest to\u0308o\u0308meetoditest mandrieuroopaliku o\u0303iguskultuuri ja common law kui mo\u0303tlemisviiside la\u0308henemise tingimustes *"}, {"text_idx": "#000470", "text": "Eesti majanduse olukord ja arenguva\u0308ljavaated"}, {"text_idx": "#000471", "text": "Globaliseerumine, delokaliseerumine ja katsed protsessi valitseda"}, {"text_idx": "#000472", "text": "Keskkonnahoidlike riigihangete prioriteedid ja regulatiivse juhtimise valikud"}, {"text_idx": "#000473", "text": "Eesti to\u0308o\u0308suhete regulatsioon vajab uuendamist"}, {"text_idx": "#000474", "text": "Mitmetasandilise valitsemise vo\u0303imalused Eesti kohaliku omavalitsuse o\u0303iguslikul korraldamisel"}, {"text_idx": "#000475", "text": "Kohaliku omavalitsuse auditi, ja\u0308relevalve ja kontrolli probleeme Eestis"}, {"text_idx": "#000476", "text": "Valitsusasutuste ja nende sidusru\u0308hmade koosto\u0308o\u0308st seadusloomes"}, {"text_idx": "#000477", "text": "Mo\u0303o\u0303detavuse probleem va\u0308lispoliitika teooria otsustusmudelites"}, {"text_idx": "#000479", "text": "Saadikute eelno\u0303ud Riigikogus: pseudo- vo\u0303i pa\u0308risseadusandlus?"}, {"text_idx": "#000480", "text": "Parlamendi liikme ja ministri mandaat ning nende vo\u0303imalik u\u0308hitamine"}, {"text_idx": "#000481", "text": "Keskkonnavastutusest keskkonnavastutuse seaduse valguses *"}, {"text_idx": "#000482", "text": "Natura aladel domineerib muude kaalutluste ees looduskaitse"}, {"text_idx": "#000483", "text": "Po\u0303levkivi kasutamise arengukava koostamine oli laiaulatusliku kaasamise o\u0303ppetund"}, {"text_idx": "#000484", "text": "Eesti Panga funktsioonid ja vara pa\u0308rast eurole u\u0308leminekut *"}, {"text_idx": "#000485", "text": "Tulumaks Eesti kohaliku omavalitsuse tuluallikana: praktilisi probleeme"}, {"text_idx": "#000486", "text": "Riiklikud eripensionid \u2013 oht sotsiaalsele o\u0303iglusele vo\u0303i ametnike motivaator"}, {"text_idx": "#000487", "text": "Peredele suunatud rahaliste toetuste mo\u0303ju vaesuse leevendamisele Eestis"}, {"text_idx": "#000488", "text": "Riigikaitse poliitiline debatt ja avalik arvamus Eestis"}, {"text_idx": "#000489", "text": "Teerullitaktika kasutamisest riigieelarve arutamisel aastail 1998\u20132005"}, {"text_idx": "#000490", "text": "Halduskoormuse hindamine \u2013 samm kvaliteetse o\u0303igusloome poole"}, {"text_idx": "#000491", "text": "Mida teha ja\u0308rjepideva rahvastikuarengu nimel *"}, {"text_idx": "#000492", "text": "To\u0308o\u0308tajate migratsioon \u2013 va\u0308ljakutse to\u0308o\u0308keskkonna ja tervishoiu u\u0308ldisele korraldusele"}, {"text_idx": "#000493", "text": "Saadiku koht parlamendis: vabadus ja so\u0303ltuvus"}, {"text_idx": "#000494", "text": "Kuidas tehti Eestis seadusi taasiseseisvumise algusaastail"}, {"text_idx": "#000495", "text": "Ministri no\u0303unik kui poliitilise missiooniga ametnik"}, {"text_idx": "#000496", "text": "Teadmistepo\u0303hise ja sa\u0308a\u0308stliku avaliku poliitika institutsionaalsed eeldused Eestis"}, {"text_idx": "#000499", "text": "Eesti erakondade va\u0308lispoliitilise ideoloogia ma\u0308a\u0308ratlemine"}, {"text_idx": "#000500", "text": "Riigikogu liikmed ja sotsiaalteadlased na\u0308evad Eestit erinevalt"}, {"text_idx": "#000502", "text": "Vo\u0303imust Eesti noorte silme la\u0308bi"}, {"text_idx": "#000503", "text": "Infojuhtimine on kriisireguleerimise lahutamatu osa"}, {"text_idx": "#000504", "text": "Stabiilse ja kompetentse tippteenistuse vo\u0303imalikkusest Eestis"}, {"text_idx": "#000505", "text": "Probleemid riigi kinnisvarapoliitika ja\u0308tkusuutlikkuse tagamisel *"}, {"text_idx": "#000506", "text": "To\u0308o\u0308tajate kaasamine ettevo\u0303ttes esindajate kaudu"}, {"text_idx": "#000507", "text": "To\u0308o\u0308keskkonna ja nn leebe o\u0303iguse probleemid uutes liikmesriikides"}, {"text_idx": "#000509", "text": "Objektiivse o\u0303iguse korrastamisest Eestis: kodifitseerimisest o\u0303iguse u\u0308mberkujundamiseni"}, {"text_idx": "#000510", "text": "Valijavolatiilsuse mo\u0303o\u0303tmisest: Riigikogu valijad 1999\u20132004"}, {"text_idx": "#000511", "text": "Riiklik innovatsioonipoliitika vajab po\u0303himo\u0303ttelisi muudatusi"}, {"text_idx": "#000512", "text": "Kollektiivsed koondamised: rahvusvaheline praktika ja Eesti kogemus"}, {"text_idx": "#000513", "text": "Eesti u\u0308ldhariduse finantsreformi vajalikkus ja probleemid *"}, {"text_idx": "#000514", "text": "Kuidas vo\u0303rrelda noorte eurooplaste sotsiaalpoliitilist aktiivsust?"}, {"text_idx": "#000515", "text": "Mis on o\u0308koloogiline maksureform ja miks on seda vaja?"}, {"text_idx": "#000516", "text": "2004. aastal u\u0308hinenud riikide parlamentide kaasatus Euroopa Liidu otsustusprotsessi"}, {"text_idx": "#000519", "text": "Elektrooniline post avaliku sektori asutuste dokumentatsioonis"}, {"text_idx": "#000520", "text": "Balti riikide parlamentide koosto\u0308o\u0308 ja selle vo\u0303imalikud tulevikusuunad"}, {"text_idx": "#000521", "text": "Eripalgeline ja arenev Eesti kool"}, {"text_idx": "#000522", "text": "Millise o\u0303ppekavaga ja\u0308tkab Eesti kool?"}, {"text_idx": "#000523", "text": "Koolivo\u0303rgu korrastamine \u2013 hariduse vo\u0303rdse ka\u0308ttesaadavuse eeldus"}, {"text_idx": "#000524", "text": "Kodanike ja kodanikeu\u0308henduste kaasamine poliitika kujundamisse Eestis"}, {"text_idx": "#000525", "text": "Eesti kodakondsuspoliitika ja Kodanike Euroopa"}, {"text_idx": "#000526", "text": "Eesti po\u0303llumajanduse konkurentsivo\u0303ime: olukord ja tulevikuva\u0308ljavaated"}, {"text_idx": "#000527", "text": "O\u0308koloogiline maksureform ja ja\u0308tkusuutlik areng"}, {"text_idx": "#000528", "text": "Tervishoiuto\u0308o\u0308tajate vajaduse ja arvu prognoos laienenud Euroopa kontekstis"}, {"text_idx": "#000529", "text": "Ma\u0308a\u0308ruste koostamise erisused avaliku poliitika tu\u0308u\u0308pide ja\u0308rgi"}, {"text_idx": "#000530", "text": "Eesti sotsiaalse o\u0303iguse areng ja koosto\u0308o\u0308 Soomega"}, {"text_idx": "#000531", "text": "Ministrite voolavus ja valitsuste kestvus"}, {"text_idx": "#000532", "text": "Kandidaatide selekteerimine Eesti parlamendierakondades 1999-2003"}, {"text_idx": "#000533", "text": "Lingvistilised venelased uue identiteedi otsingul"}, {"text_idx": "#000534", "text": "Avalik arvamus ja X Riigikogu meediauuringutes"}, {"text_idx": "#000535", "text": "Ta\u0308itevvo\u0303imu roll Euroopa Liidu otsustusprotsessis"}, {"text_idx": "#000537", "text": "Kohalikud omavalitsused ja riiklikud investeeringud"}, {"text_idx": "#000539", "text": "Tippametnike politiseerumine \u2013 kas ohu ma\u0308rk vo\u0303i loomulik areng?"}, {"text_idx": "#000540", "text": "Euroopa Liiduga liitumise vastane liikumine Eestis"}, {"text_idx": "#000541", "text": "Milleks on Eestis vaja e-ha\u0308a\u0308letamist?"}, {"text_idx": "#000542", "text": "O\u0303igusaktide mo\u0303jude analu\u0308u\u0308si areng Euroopas"}, {"text_idx": "#000543", "text": "Ehitise ja ehitamise no\u0303uete o\u0303iguslik regulatsioon"}, {"text_idx": "#000544", "text": "Sotsiaaldialoogi mudel on tugevalt riigi poole kaldu"}, {"text_idx": "#000545", "text": "Sotsioloogilised uuringud kui peegeldus parlamendile, turule ja kodanikuu\u0308hiskonnale"}, {"text_idx": "#000546", "text": "Riiklik ja\u0308relevalve vajab suuremat ta\u0308helepanu"}, {"text_idx": "#000547", "text": "Eesti elanike valimiska\u0308itumise motiivid ja mehhanismid"}, {"text_idx": "#000548", "text": "Eesti naised vo\u0303imu juures 1992-2003"}, {"text_idx": "#000549", "text": "Seaduste ettevalmistamist kajastavate materjalide kasutamine kohtumenetluses"}, {"text_idx": "#000550", "text": "To\u0308o\u0308jo\u0303u vaba liikumine \u2013 probleem vo\u0303i vo\u0303imalus Eestile?"}, {"text_idx": "#000551", "text": "Eesti poliitikud rahvast ja vo\u0303imust"}, {"text_idx": "#000552", "text": "Riigikogu istungite ja ha\u0308a\u0308letamise avalikkuse ning Riigikogu otsustusvo\u0303ime ja ha\u0308a\u0308lteenamuse no\u0303uded"}, {"text_idx": "#000553", "text": "Parlamendiliikmete palga ja hu\u0308vitiste su\u0308steem"}, {"text_idx": "#000554", "text": "Sotsiaalne kapital, poliitiliste institutsioonide mo\u0303jutamisvo\u0303imaluste tunnetamine ja usaldus vo\u0303imuinstitutsioonide vastu"}, {"text_idx": "#000555", "text": "Rakendusuuringute ja analu\u0308u\u0308side tellimine valitsusasutustes 1999-2001: teel teadmistepo\u0303hisema poliitika, o\u0303igusloome ja avaliku halduse poole"}, {"text_idx": "#000556", "text": "Riigi tellitavates uuringutes puudub su\u0308steemsus ja selgus"}, {"text_idx": "#000557", "text": "Eesti ku\u0308la, ku\u0308lavanem, vallavalitsus ja riik"}, {"text_idx": "#000558", "text": "Eesti avalik arvamus Euroopa Liiduga liitumisest: heaolu on domineeriv tegur"}, {"text_idx": "#000560", "text": "Riikliku ja\u0308relevalve probleem riigihangete seaduses"}, {"text_idx": "#000561", "text": "To\u0308o\u0308koha- ja tegevuspiirangute po\u0303hiseaduslikud ja poliitilised piirid"}, {"text_idx": "#000562", "text": "Usaldus riigi institutsioonide vastu Eestis"}, {"text_idx": "#000563", "text": "Riigikogu to\u0308o\u0308 kajastus Eesti meedias"}, {"text_idx": "#000564", "text": "Eesti rahvastikupoliitika avalikud va\u0308a\u0308rtused 1997-2001"}, {"text_idx": "#000565", "text": "Majandusareng, innovatsioon ja tehnoloogilis-majanduslik paradigma: va\u0308ljakutse Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele *"}, {"text_idx": "#000566", "text": "Valitsuse poliitika erino\u0303uetega tegevusalade tegevuslubade va\u0308ljastamisel *"}, {"text_idx": "#000567", "text": "Millistele no\u0303uetele peaks vastama Eesti haridussu\u0308steem?"}, {"text_idx": "#000568", "text": "Seadusloome o\u0303igusliku ja regulatiivse mo\u0303ju hindamine"}, {"text_idx": "#000569", "text": "Seadusloome kvaliteedi ja mo\u0303jude hindamise probleeme *"}, {"text_idx": "#000570", "text": "Euroopa Liit Eesti seaduste mo\u0303jutajana"}, {"text_idx": "#000572", "text": "Euroopa Liidu ja Eesti sotsiaalpoliitika diskursus"}, {"text_idx": "#000573", "text": "Riiklike teenuste kodanikukesksus ja uus tehnoloogia"}, {"text_idx": "#000574", "text": "O\u0303igussotsioloogia tulevik Eestis \u2013 kas on lootust?"}, {"text_idx": "#000575", "text": "Tunnetus, meedia ja poliitiline kommunikatsioon"}, {"text_idx": "#000576", "text": "Eesti valimistest XX sajandi u\u0308heksaku\u0308mnendatel"}, {"text_idx": "#000577", "text": "Valimisseadus vajab lihtsustamist Soome suunas"}, {"text_idx": "#000578", "text": "Tulevane valija: sotsioloogiline pilguheit teismeliste kodanikukompetentsusele"}, {"text_idx": "#000580", "text": "Eesti u\u0308hinemine Euroopa Liiduga kui konvergentsiprotsess"}, {"text_idx": "#000581", "text": "Kogumispension \u2013 kas kohustuslik vaesumine?"}, {"text_idx": "#000582", "text": "Eelarve kui avaliku sektori avatuse tagatis ehk kellele on vaja eelarvet?"}, {"text_idx": "#000585", "text": "Millised on Eesti eeldused olla ja\u0308tkusuutlik va\u0308ikeriik?"}, {"text_idx": "#000587", "text": "Eesti valdade haldusterritoriaalse reformi po\u0303himo\u0303ttelised ku\u0308simused"}, {"text_idx": "#000588", "text": "Eurodebatist Eesti meedias: probleemid ja osalejad"}, {"text_idx": "#000589", "text": "Poliitiline toetus ja vo\u0303imu legitiimsus"}, {"text_idx": "#000591", "text": "Pensionireformist la\u0308bi avaliku arvamuse prisma: valikuid piirab nii info kui raha puudus"}, {"text_idx": "#000592", "text": "Mo\u0303ningaid aspekte salakaubanduse ja organiseeritud kuritegevuse ohjeldamisel Eestis"}, {"text_idx": "#000593", "text": "Va\u0308ikeste maakoolide perspektiividest ja hariduspoliitikast"}, {"text_idx": "#000594", "text": "Missugune peaks olema Eesti erao\u0303iguse su\u0308steem"}, {"text_idx": "#000595", "text": "Sotsiaalne informatsioon seadusloome edendamise teenistuses: olukord ja ettepanekud"}, {"text_idx": "#000596", "text": "O\u0303igusloome normitehnika olemus, vajalikkus, probleemid"}, {"text_idx": "#000597", "text": "Seaduseelno\u0303ude seletuskirjade informatiivsus sotsiaal-majanduslike mo\u0303jude, eurointegratsiooni ja osalusdemokraatia valdkonnas"}, {"text_idx": "#000598", "text": "Riik ja rahvas: elanikkonna poliitiline kompetentsus"}, {"text_idx": "#000599", "text": "Kas Riigikogu tegevus vastab rahva ootustele?"}, {"text_idx": "#000600", "text": "Mittetulundusu\u0308hingute maksustamine meil ja mujal maailmas"}, {"text_idx": "#000601", "text": "Tootja subsiidiumi ekvivalent ja tarbijasubsiidiumi ekvivalent OECD maades ja Eestis"}, {"text_idx": "#000602", "text": "U\u0308levaade esimese ja teise astme kohtustatistikast"}, {"text_idx": "#000605", "text": "Kohaliku omapa\u0308ra kasutamisest Vana Vo\u0303romaa ettevo\u0303tluses"}, {"text_idx": "#000606", "text": "Vabau\u0308henduste sisedemokraatia: liikmete ja sihtru\u0308hmade kaasamine poliitikakujundamisse"}, {"text_idx": "#000607", "text": "Kaasava eelarve abil linna parema mo\u0303istmiseni"}, {"text_idx": "#000609", "text": "Eesti Interneti Kogukond: tehtust ja plaanitavast"}, {"text_idx": "#000610", "text": "Kodanikualgatust toetavad va\u0308a\u0308rtused ja ka\u0308itumismustrid: eesti- ja venekeelsete elanike vo\u0303rdlus"}, {"text_idx": "#000611", "text": "Sotsiaalne ettevo\u0303tlus: o\u0303nnelikud inimesed, elujo\u0303ulisem majandus"}, {"text_idx": "#000612", "text": "Eesti kodanikuu\u0308hiskonna statistilise portree ja kaasamistaristu idee"}, {"text_idx": "#000613", "text": "Heategevuse majanduslik va\u0308a\u0308rtus, mo\u0303ju ja va\u0308a\u0308rtustamine"}, {"text_idx": "#000614", "text": "Avaliku vo\u0303imu ja kodanikuu\u0308henduste koosto\u0308o\u0308 edendamise vo\u0303tmeku\u0308simusi"}, {"text_idx": "#000615", "text": "Kodanikuu\u0308hiskonna rollid ja nende rahastamine"}, {"text_idx": "#000616", "text": "Eesti riigi ja kodanikuu\u0308hiskonna partnerlusest"}, {"text_idx": "#000619", "text": "Millist rahastamist vajab kodanikuu\u0308hiskonna arendamine"}, {"text_idx": "#000620", "text": "Avaliku vo\u0303imu ja kodanikualgatuse partnerlus: koosto\u0308o\u0308d mo\u0303jutavad tegurid"}, {"text_idx": "#000621", "text": "Koosto\u0308o\u0308s peitub jo\u0303ud: Eesti naisorganisatsioonid tegutsevad ja arenevad"}, {"text_idx": "#000622", "text": "Demokraatia mudelid ja kodanikuo\u0303petus u\u0308ldhariduses: puuduva lu\u0308li otsinguil"}, {"text_idx": "#000623", "text": "Edu vo\u0303tmeks o\u0303pihimulised, ettevo\u0303tlikud ja koosto\u0308o\u0308altid kodanikud"}, {"text_idx": "#000624", "text": "Demokraatlikud otsustusmudelid \u2013 rohi vo\u0303o\u0303randumise vastu"}, {"text_idx": "#000625", "text": "Eesti kodanikuu\u0308hiskonna arengu kontseptsiooni arengulugu"}, {"text_idx": "#000626", "text": "Seadusloomefoorum Themis kodanike ja kodanikeu\u0308henduste teenistuses"}, {"text_idx": "#000628", "text": "Kodanikeu\u0308hiskond, kolmas sektor ja sotsiaalne kapital"}, {"text_idx": "#000630", "text": "Majanduslikust u\u0308histegevusest Eestis: omandio\u0303iguseta kodanikega ei ehita kodanikeu\u0308hiskonda"}, {"text_idx": "#000631", "text": "Kolmas sektor meil ja Inglismaal"}, {"text_idx": "#000632", "text": "Kodanikualgatuste ja riigi kommunikatsioon: teel osalusdemokraatia poole"}, {"text_idx": "#000633", "text": "Kolmas sektor: kelle ja mille jaoks"}, {"text_idx": "#000634", "text": "Eesti erakondade ja kolmanda sektori katusorganisatsioonide koosto\u0308o\u0308memorandum"}, {"text_idx": "#000636", "text": "Kas o\u0303igussu\u0308steem on takistuseks tsiviilu\u0308hiskonna arengule Eestis?"}, {"text_idx": "#000637", "text": "Kui kodanik soovib osaleda seadusloomes"}, {"text_idx": "#000638", "text": "Eesti esindamisest maailma parlamentide u\u0308hisfoorumil"}, {"text_idx": "#000639", "text": "Riigikogu ja NATO Parlamentaarne Assamblee"}, {"text_idx": "#000641", "text": "Piraatlus on ta\u0308napa\u0308eval globaalne na\u0308htus"}, {"text_idx": "#000643", "text": "Motivatsioonide roll parlamendi korruptsioonivastastes programmides"}, {"text_idx": "#000645", "text": "Teadmus ja vo\u0303im: uuringute ja demokraatliku seadusloome olemuslik side *"}, {"text_idx": "#000646", "text": "Eesti-Vene suhted: ku\u0308mne aasta skeem"}, {"text_idx": "#000647", "text": "Ukraina Ida ja La\u0308a\u0308ne vahel"}, {"text_idx": "#000650", "text": "Mis on GLOBE ja mis on tema taust"}, {"text_idx": "#000653", "text": "Endiste parlamendiliikmete assotsiatsioonid Euroopas ja Jaapanis"}, {"text_idx": "#000654", "text": "Parlamendiliikmete to\u0308o\u0308tasu ja hu\u0308vitised rahvusvahelises vo\u0303rdluses"}, {"text_idx": "#000655", "text": "Tihedama teaberuumi poole: hariv teatmik Eesti poliitikutest"}, {"text_idx": "#000656", "text": "Demokraatia areng Eestis: avalikustamisest iseseisvuse taastamiseni (1986\u20131991)"}, {"text_idx": "#000657", "text": "Kaante vahel on u\u0308levaade po\u0308o\u0308rdeliste aastate parlamendi tegevusest"}, {"text_idx": "#000658", "text": "Viimasest U\u0308lemno\u0303ukogust eelarvamuste ja emotsioonideta"}, {"text_idx": "#000659", "text": "Ku\u0308mme aastat okupatsioonirez\u030ciimide poolt represseeritud isiku seadust"}, {"text_idx": "#000661", "text": "Eesti Vabariik koduteel: riigio\u0303iguslik areng 1990\u20131992"}, {"text_idx": "#000662", "text": "Eesti parlamendi pa\u0308devus ja tegevus va\u0308lissuhtlemise korraldamisel iseseisvumisest kuni po\u0303hiseadusliku korra taastamiseni"}, {"text_idx": "#000663", "text": "Kommunistlik to\u0308o\u0308listeru\u0308hm I Riigikogus (1920-1923)"}, {"text_idx": "#000664", "text": "Eesti Vabariigi U\u0308lemno\u0303ukogu va\u0308lispoliitiline tegevus 1990\u20131992"}, {"text_idx": "#000665", "text": "Tiibeti suur minevik ja habras olevik"}, {"text_idx": "#000666", "text": "\u201dPa\u0308rnoja parandus\u201d krooni stabiilsust ohustamas"}, {"text_idx": "#000667", "text": "Parlamendi o\u0303igusloome \u2013 Eesti riigi vaba arengu eeldus *"}, {"text_idx": "#000668", "text": "Kolm poliitreisi aastast 1993 *"}, {"text_idx": "#000669", "text": "Erakondade liidrite tippkohtumised 1990. aastate keskel"}, {"text_idx": "#000670", "text": "Eesti po\u0303hiseadused ja nende ja\u0308relevalve"}, {"text_idx": "#000671", "text": "Parteideta parlament \u2013 VI Riigikogu 1938-1940"}, {"text_idx": "#000672", "text": "Kas parlamendi vo\u0303im vo\u0303i presidendi vo\u0303im"}, {"text_idx": "#000674", "text": "2023. aasta Riigikogu valimiste erinevaid tahke"}, {"text_idx": "#000675", "text": "Riigikogu valimiste eel erakondade antud valimislubaduste kvantitatiivne tekstianalu\u0308u\u0308s"}, {"text_idx": "#000676", "text": "Tallinna Tehnikau\u0308likool EuroTeQiga tippude poole"}, {"text_idx": "#000677", "text": "Milleks doktorantuur, kui vaja on vaid \u201etavalisi to\u0308o\u0308tajaid\u201c?"}, {"text_idx": "#000679", "text": "Riigikogu hoone \u2013 esimene vo\u0303rdsete seas"}, {"text_idx": "#000680", "text": "Ko\u0303igile avaliku halduse hariduse omandanutele ei jagu erialast to\u0308o\u0308d"}, {"text_idx": "#000681", "text": "Andmepo\u0303hisus, ennetus ja inimeste teadlikkus tuleviku tervishoius"}, {"text_idx": "#000683", "text": "Eesti metsaomanike uuringu 2019 tulemustest"}, {"text_idx": "#000684", "text": "Euroopa Liidu infokeskus Eesti Rahvusraamatukogus"}, {"text_idx": "#000686", "text": "Rahva ja eluruumide registripo\u0303hise loenduse ettevalmistusto\u0308o\u0308st Eestis"}, {"text_idx": "#000687", "text": "Riigikogu valimised \u2013 mo\u0303ned u\u0308ldistused"}, {"text_idx": "#000689", "text": "Kust sa tead, et kliima soojeneb?"}, {"text_idx": "#000690", "text": "Teadlaskarja\u0308a\u0308ri mudel kui riigi konkurentsivo\u0303ime tugi *"}, {"text_idx": "#000691", "text": "Uus majandus ja to\u0308o\u0308turg: va\u0308ljakutsed to\u0308o\u0308jo\u0303ule"}, {"text_idx": "#000692", "text": "U\u0308likoolide mo\u0303ju va\u0308ikeriigi u\u0308hiskonna ja majanduse arengule *"}, {"text_idx": "#000693", "text": "Eesti tippteadus ja selle probleemid"}, {"text_idx": "#000694", "text": "Arvamus tuleviku kohta mo\u0303jutab praeguseid otsuseid"}, {"text_idx": "#000695", "text": "Mida me teame kohalike omavalitsuste andmekogudest?"}, {"text_idx": "#000698", "text": "Kohalik ko\u0303rgkool kui parim regionaalpoliitika to\u0308o\u0308riist *"}, {"text_idx": "#000699", "text": "Eesti maapo\u0303u vajab su\u0308steemset la\u0308henemist \u2013 akadeemiline vaade praktiliste ja\u0308reldustega"}, {"text_idx": "#000700", "text": "Eesti o\u0303igusloome ku\u0308sitavusest aegumise ja alusetu rikastumise na\u0308itel"}, {"text_idx": "#000701", "text": "Euroopa Sotsiaaluuring annab vastused riigi juhtimiseks vajalikele ku\u0308simustele *"}, {"text_idx": "#000702", "text": "Kriminaalmenetluse reformist Eestis 2000\u20132003: seadusloome ja\u0308relaudit"}, {"text_idx": "#000704", "text": "Eesti kui va\u0308ikese u\u0308leminekuu\u0308hiskonna perepoliitika \u2013 ei uus Po\u0303hjala ega vana Euroopa"}, {"text_idx": "#000705", "text": "Riigiasutuste tellitud uuringud kui inforessurss to\u0303enduspo\u0303histe poliitikate loomiseks"}, {"text_idx": "#000706", "text": "Poliitiliste karikatuuride na\u0308ituse ja auhindade lugu"}, {"text_idx": "#000707", "text": "Eesti poliitiline karikatuur: heatahtlikust huumorist salvava satiirini"}, {"text_idx": "#000709", "text": "Arhiivinoppeid ja meenutusi Riigikogu Kantselei ajaloost"}, {"text_idx": "#000710", "text": "Eesti veebiarhiiv rahvusliku kultuuripa\u0308randi sa\u0308ilitajana"}, {"text_idx": "#000711", "text": "Ebavo\u0303rdsuse uurija David B. Grusky"}, {"text_idx": "#000713", "text": "Europeana \u2013 kas kaotsi minev identiteet vo\u0303i vo\u0303imalus Eestit na\u0308idata?"}, {"text_idx": "#000715", "text": "Demokraatia ja liberalismi uurija Georg S\u00f8rensen"}, {"text_idx": "#000717", "text": "Tagasivaade XI Riigikogu to\u0308o\u0308dele ja tegemistele"}, {"text_idx": "#000719", "text": "Majandusliku Koosto\u0308o\u0308 ja Arengu Organisatsioon"}, {"text_idx": "#000720", "text": "Autorio\u0303igus raamatukogus: mida on kasulik teada"}, {"text_idx": "#000723", "text": "Vladimir S\u030cljapentohh \u2013 vene sotsioloogia rajajaid"}, {"text_idx": "#000724", "text": "Muutuvad trendid infootsingus \u2013 staatilisest veebist semantilise veebini"}, {"text_idx": "#000726", "text": "Eesti Rahvusraamatukogu teadus- ja arendustegevusest"}, {"text_idx": "#000728", "text": "Riigikogu liikmete kirjutised u\u0308leriigilistes ja kohalikes ajalehtedes"}, {"text_idx": "#000730", "text": "Pilguheit Riigikogu ajalooks saanud X koosseisule"}, {"text_idx": "#000732", "text": "Eesti Teadusinfosu\u0308steem \u2013 teadlase abivahend ja avalikkuse teavitaja"}, {"text_idx": "#000733", "text": "Michael Burawoy ja avalik sotsioloogia"}, {"text_idx": "#000734", "text": "Mugav juurdepa\u0308a\u0308s Euroopa kultuuri- ja teadusinfole"}, {"text_idx": "#000737", "text": "Euroopa Parlamendi raamatukogu uuenenud infokeskkonnas"}, {"text_idx": "#000738", "text": "Teadusinformatsioon kui teadmistepo\u0303hise u\u0308hiskonna nurgakivi"}, {"text_idx": "#000739", "text": "Sada ja u\u0308ks Eesti poliitilist karikatuuri"}, {"text_idx": "#000742", "text": "Viis aastat Euroopa Liidu infokeskust"}, {"text_idx": "#000743", "text": "Rahvusvaheliste organisatsioonide alane informatsioon Eesti raamatukogudes"}, {"text_idx": "#000745", "text": "Valik Tartu U\u0308likooli o\u0303igusteaduskonna bakalaureuseto\u0308o\u0308dest 1997-2000"}, {"text_idx": "#000746", "text": "Eesti ajakirjanduse andmebaasid Eesti Rahvusraamatukogus"}, {"text_idx": "#000747", "text": "ESTA vahendab infot muutuvast u\u0308hiskonnast"}, {"text_idx": "#000748", "text": "Riigikogu VII\u2013XIII koosseisu viis statistika kogumikku ja pilk muutustele"}, {"text_idx": "#000751", "text": "Ajakirja Riigikogu Toimetised sihiseaded ja ka\u0308imavedu"}, {"text_idx": "#000752", "text": "Traditsioon on su\u0308ndinud, et ja\u0308a\u0308da"}, {"text_idx": "#000762", "text": "Madis ErnitsKerly EspenbergRiigikogu korruptsioonivastane erikomisjon"}, {"text_idx": "#000829", "text": "Vaktsiinid on COVID-19 ohjamise peamine meede \u2013 eeldusel, et need jo\u0303uavad inimesteni ja inimesed usaldavad neid."}, {"text_idx": "#000830", "text": "Kui esimene COVID-19 vaktsiin sai 11. detsembril 2020 Ameerika U\u0308hendriikide Toidu- ja ravimiametilt erandkorras kasutamise loa ja 21. detsembril Euroopa Komisjonilt tingimustega mu\u0308u\u0308giloa, siis oli see u\u0308llatuseks nii vaktsiiniarendajatele ja ravimija\u0308relevalvajatele kui ka arstidele ja avalikkusele. Sellele eelnenud u\u0308leilmne koordineeritud pingutus COVID-19 vaktsiinide arendamisel ja nakkushaiguste valdkonna soikunud rakendusteaduse kiire a\u0308rkamine na\u0308itas, et ko\u0303igi asjaosaliste sihikindel tegutsemine ja hea tahe ning ammuteada takistuste ko\u0303rvaldamine toovad loodetud tulemuse."}, {"text_idx": "#000831", "text": "Kuigi 20 aastat pandeemiasimulatsioone ei olnud piisavad, et maailm olnuks Wuhanist alguse saanud SARS-CoV-2 viirusega toimetulekuks valmis, ei alanud COVID-19 vaktsiinide arendus ei sisulises ega logistilises mo\u0303ttes tu\u0308hjalt kohalt (Maxmen, Tollefson 2020) ning ettekujutus, et vaktsiinid loodi va\u0308hem kui aastaga, ei ole pa\u0308ris ta\u0308pne."}, {"text_idx": "#000832", "text": "Vo\u0303rreldes teiste pandeemia edukaks to\u0303rjumiseks vajalike meetmetega, nagu tervishoiusu\u0308steemi u\u0308ldine tugevdamine vo\u0303i keeruka modelleerimise oskusega teadlaste meeskondade loomine, oli vaktsiiniarendus heas stardipositsioonis. U\u0308le 200aastane kogemus vaktsiinide kasutamisel nakkushaiguste leviku to\u0303kestamisel tagas neile piisava ta\u0308helepanu kohe pandeemia algfaasis ning hiljutiste simulatsioonio\u0303ppuste ja\u0308rel loodud rahvusvahelised kiirenduskonsortsiumid (nt Coalition for Epidemic Preparedness Innovations, CEPI) leidsid kohe rakendust."}, {"text_idx": "#000834", "text": "Vaktsiiniarenduses mo\u0303ni aasta enne COVID-19 pandeemia algust va\u0308lja to\u0308o\u0308tatud meetod vo\u0303imaldas uue viiruse vastase vaktsiini luua kiiresti ja ohutult."}, {"text_idx": "#000835", "text": "COVID-19 vaktsiinide loomiseks oli erakordselt soodne ka mRNA-l po\u0303hineva vaktsiinitehnoloogia a\u0308sjane jo\u0303udmine inimuuringuteni, esmalt ku\u0308ll teiste nakkushaiguste ja va\u0308hkto\u0303ve valdkonnas. Mo\u0303te antigeeni kodeeriva mRNA viimisest inimese organismi, et rakud selle alusel ise vajaliku antigeeni su\u0308nteesiks ja seela\u0308bi immuunvastuse esile kutsuks, pa\u0308rineb enam kui 30 aasta tagant, ent selle edukat rakendamist takistasid mitmed faktorid, enneko\u0303ike organismi immuunvastus modifitseerimata mRNA suhtes ja suutmatus vaktsiini mRNA-d degradatsiooni eest kaitsta. Mo\u0303ni aasta enne COVID-19 pandeemia algust olid need takistused edukalt u\u0308letatud ning loodud senisest vaktsiiniarendusest kvalitatiivselt erinev protsess, mis vo\u0303imaldas uue haigustekitaja vastase vaktsiini kiiresti ja ohutult kokku panna ilma selleks laboris patogeenseid organisme kasvatamata ja rakukultuure kasutamata (Zhang et al. 2019; Pardi et al. 2018). Kui varem oli ko\u0303ige kiirem vaktsiiniarendus kestnud neli aastat (1960. aastatel loodud mumpsivaktsiin) ja reeglina kulus selleks u\u0308le 10\u201315 aasta, siis Moderna Zika vaktsiin sai kliinilisteks uuringuteks valmis 10 kuuga. COVID-19 uuringuku\u0308pse vaktsiini loomiseks kulus ettevo\u0303ttel alates viiruse genoomi avaldamisest 2020. aasta jaanuaris 42 pa\u0308eva."}, {"text_idx": "#000836", "text": "Lisaks kirjeldatud alusteaduslikele teadmistele ja tehnoloogilistele lahendustele on ravimi- ja vaktsiiniarenduses vaja teha kokkulepitud mahus rakendusteaduslikke labori- ja inimuuringuid, et selgitada va\u0308lja uue toote to\u0303husus ja ohutus. See on enamasti vaktsiini kasutusele vo\u0303tmise ko\u0303ige ajamahukam osa. Nende uuringute no\u0303uded on kokku lepitud ja tavaliselt on uuringute protsess tsu\u0308kliline: kaks kuni neli aastat labori- ja loomkatseid, seeja\u0308rel va\u0308ikesed, mo\u0303neku\u0308mne osalejaga esimese faasi inimuuringud ohutuse hindamiseks, siis teise faasi uuringud pisut enamatel inimestel immuunvastuse kirjeldamiseks ning seeja\u0308rel kolmanda faasi uuringud, mis kirjeldavad vaktsiini vo\u0303imet nakkust vo\u0303i haigust a\u0308ra hoida ja hindavad ko\u0303rvaltoimete sagedust. Kokku vo\u0303ib inim\u00aduuringuteks kuluda va\u0308hemalt kuus-seitse aastat, sellele ja\u0308rgneb umbes aasta kestev andmete riiklik hindamine ja lo\u0303puks vaktsiini kasutusele lubamine. Paralleelselt rakendusteaduslike uuringutega hindab arendaja igas etapis tulemusi ja riski a\u0308rilisest vaatest. Kui vaktsiin saab kasutamiseks loa, alustatakse selle tootmismahu eskaleerimist no\u0303udlusele vastavaks."}, {"text_idx": "#000837", "text": "COVID-19 vaktsiinide puhul vo\u0303tsid valitsused ning mitmesugused organisatsioonid arendajate finantsriski enda kanda ning seeto\u0303ttu viidi ku\u0308ll ko\u0303ik tavaliselt no\u0303utavad uuringud la\u0308bi, ent paljusid neist sai teha paralleelselt, eelmise etapi lo\u0303plikke tulemusi teadmata. U\u0308hendriikide programm \u201eWarp Speed\u201c u\u0308ksi panustas vaktsiinide arendamisse ja tootmisse u\u0308le 10 miljardi dollari, partneriteks Pfizer-BioNTech, Johnson & Johnson, Moderna, AstraZeneca-Oxford, Novavax ja Sanodi-GlaxoSmithKline. Ennetav rahastamine vo\u0303imaldas luua suure tootmisvo\u0303imsuse enne kliiniliste uuringute programmi edu kinnitamist ning vaktsiine sai ette valmis toota."}, {"text_idx": "#000838", "text": "Paradoksaalsel kombel aitas ka SARS-CoV-2 viiruse laialdane levik vaktsiinide kiirele uurimisele kaasa. Kui vaktsiinide ko\u0303rvaltoimeid ja immunogeensust saab hinnata ka ilma olulise nakkusriskita olukorras, siis kolmanda faasi kliinilisi uuringuid to\u0303hususe hindamiseks saab teha vaid siis, kui nakatumise ja haigestumise to\u0303ena\u0308osus on olemas \u2013 mida suurem, seda parem uuringuteks. Et vaktsineeritud ja vaktsineerimata ru\u0308hma na\u0308itajaid usaldusva\u0308a\u0308rselt vo\u0303rrelda, on vaja piisavat hulka nakatunuid ja haigestunuid. COVID-19 vaktsiinide paljude kolmanda faasi inimuuringute tegelik kestus osutus planeeritust lu\u0308hemaks, kuna neid kavandades eeldati madalamat nakatumisriski ja haiguse va\u0308iksemat sagedust."}, {"text_idx": "#000839", "text": "Ka riikliku ravimija\u0308relevalve asutused korraldasid oma to\u0308o\u0308 u\u0308mber. Kasutusele vo\u0303eti A(H1N1)2009 gripipandeemia ja 2014\u20132016 Ebola epideemia mo\u0303jul loodud struktuur ja to\u0308o\u0308korraldus (Simpson et al. 2020), kus vaktsiinide ja ravimite arendajatele anti selged juhised ja\u0308relevalvajate ootuste kohta, pakuti tasuta kiiret teaduslikku no\u0303u nii kvaliteedi kui ka vaktsiinide omaduste uurimise kohta ning ka\u0308ivitati paljuto\u0303otavate vaktsiinide ja ravimite pidevhindamine (rolling review). Kui esmased andmed viitasid toote potentsiaalile COVID-19 puhul, hakati uuringute tulemusi hindama kohe, kui need valmis said. See vo\u0303imaldas kasutusele lubamise otsuse teha kahe kuni nelja na\u0308dala jooksul pa\u0308rast kolmanda faasi kliiniliste uuringute valmimist ja mu\u0308u\u0308giloataotluse esitamist, tavapa\u0308rase kuni 12 kuu asemel. Ka rahvusvaheline koosto\u0308o\u0308 ravimiametite vahel oli tavapa\u0308rasest tihedam, et va\u0308ltida no\u0303uete erinevusest tingitud ressursi- ja ajakulu arendajatele ning kiirendada uuringutulemuste hindamist."}, {"text_idx": "#000840", "text": "Kokkuvo\u0303ttes, COVID-19 vaktsiinid said ennena\u0308gematu kiirusega valmis ta\u0308nu varasemale teadusandmestikule koroonaviiruste kohta, uuele vaktsiinitehnoloogiale, finantseerimisele, mis vo\u0303imaldas rakendusuuringuid teha paralleelselt, ning ja\u0308relevalveasutuste tavapa\u0308rasest erinevale to\u0308o\u0308korraldusele tulemuste hindamisel. Osa pandeemia ohjamiseks tehtud muutustest vaktsiinide arendamisel vo\u0303ivad ja\u0308a\u0308da pu\u0308sima ja ho\u0303lbustada ka teiste haiguste vaktsiinide ja ravimite loomist tulevikus, ent paljud asjatundjad ro\u0303hutavad ettevo\u0303tete finantsriski maandamise ta\u0308htsust, mis ei ole va\u0308iksema u\u0308leilmse majandusliku mo\u0303juga to\u0303bede puhul to\u0303ena\u0308oline. Ka ravimi\u00adja\u0308relevalve su\u0308steemil puudub ressurss pandeemia tingimustes tehtuga sarnaseks pidevhindamiseks ja tagasisideks ko\u0303igi paljuto\u0303otavate ravimite ning vaktsiinide puhul."}, {"text_idx": "#000841", "text": "Maailma Terviseorganisatsiooni COVID-19 vaktsiinide arendust kirjeldav leheku\u0308lg na\u0308itas 16. aprillil 2021, et inimuuringutes on 88 ning inimuuringute eelses arendusja\u0308rgus 184 COVID-19 vaktsiini kandidaati. Kolmandik inimuuringutesse jo\u0303udnud vaktsiinidest sisaldavad viiruse valgulist alau\u0308hikut (komponentvaktsiinid), 15 protsenti on mittepaljuneva viirusvektoriga vaktsiinid, 14 protsenti sisaldavad inaktiveeritud viirust ning veel 14 protsenti po\u0303hinevad mRNA tehnoloogial."}, {"text_idx": "#000842", "text": "Euroopa Liidus on kasutusele lubatud kaks mRNA tehnoloogiaga vaktsiini (Pfizeri/BioNTechi Comirnaty ja Moderna COVID-19 vaktsiin) ning kaks adenoviirusvektoriga vaktsiini (AstraZeneca Vaxzevria ja Jansseni COVID-19 vaktsiin) (European Medicines Agency 2021). Euroopa Liidus on COVID-19 vaktsiinid saanud tingimustega mu\u0308u\u0308giloa, mis ei so\u0303ltu pandeemia to\u0303kestamiseks kehtestatud muudest meetmetest. U\u0308hendriikides on vaktsiinidele antud erandkorras kasutamise luba, mis kehtib vaid meditsiinilise ha\u0308daolukorra tingimustes. Sellest johtuvalt on neljast vaktsiinist kolm tulnud Euroopas kasutusele mo\u0303ni na\u0308dal pa\u0308rast U\u0308hendriike. AstraZeneca vaktsiinil ei ole artikli kirjutamise ajal USAs veel kasutamise luba."}, {"text_idx": "#000843", "text": "Ko\u0303ikide COVID-19 vaktsiinide kasutusele lubamise aluseks on olnud 24 kuni 44 tuhande osalejaga kolmanda faasi kliinilised uuringud. Kuna erinevalt ha\u0308stituntud nakkushaiguste uutest vaktsiinidest puudus COVID-19 puhul teadmine, millised immunoloogilised parameetrid (nt antikehade tiiter) ennustavad ette vaktsiini vo\u0303imet nakkuse vo\u0303i haigestumise eest kaitsta, no\u0303uti uuringuid, mis mo\u0303o\u0303daks otse vaktsiini mo\u0303ju nakatumise vo\u0303i haigestumise to\u0303ena\u0308osusele, soovitavalt ka raske haigestumise ja haiglaravi vajaduse sagedusele. Vaktsiinide ohutuse hindamiseks on (teiste haiguste seniste vaktsiinide puhul) no\u0303utud va\u0308hemalt paari tuhande osalejaga uuringuid ning kuna vaktsiinide ko\u0303rvaltoimed avalduvad reeglina nelja kuni kuue na\u0308dala jooksul, siis eeldati tingimustega mu\u0308u\u0308giloa andmiseks va\u0308hemalt kuuena\u0308dalase ohutusja\u0308lgimise andmestiku olemasolu."}, {"text_idx": "#000844", "text": "COVID-19 vaktsiinide kasutuselevo\u0303tule eelnenud inimuuringud olid suurimad, mis uute vaktsiinidega seni tehtud."}, {"text_idx": "#000845", "text": "COVID-19 vaktsiinide kliinilised uuringud olid u\u0308ldjuhul lihtsad juhuslikustatud uuringud, kus osalejad jagati juhuvaliku alusel vaktsiini vo\u0303i platseebo/vo\u0303rdlusvaktsiini ru\u0308hmadesse ning esmase efektiivsusna\u0308itajana loeti kokku laboratoorselt kinnitatud ning su\u0308mptomeid tekitanud COVID-19 juhud. Lisaks hinnati COVID-19 raskete juhtude ja haiglaravi sagedust. Uuringute kiire valmimise huvides ei hinnatud po\u0303hjalikult asu\u0308mptoomse nakkuse esinemist, mis oleks eeldanud ko\u0303igi osalejate regulaarset laboratoorset testimist, mis ka\u0308imasoleva pandeemia tingimustes ei oleks pruukinud edukas ega ohutu olla."}, {"text_idx": "#000846", "text": "Kuna iga vaktsiini toimet ja ko\u0303rvaltoimeid hinnati erinevas uuringus, st eri ajal ja eri kohas, siis ei ole uuringute numbrilised tulemused otse vo\u0303rreldavad. U\u0308ldistatult hoidsid adenoviirusvaktsiinid a\u0308ra 70 protsenti su\u0308mptomaatilistest COVID-19 juhtudest ning mRNA vaktsiinid va\u0308hendasid nende sagedust u\u0308le 90 protsendi. COVID-19 raske kulu eest kaitsesid mo\u0303lemat tu\u0308u\u0308pi vaktsiinid va\u0308ga efektiivselt ning vo\u0303rdselt ha\u0308sti."}, {"text_idx": "#000847", "text": "Uuringutes osalenute hulgas oli palju inimesi, kel esines va\u0308hemalt u\u0308ks kaasuv krooniline haigus, mis suurendas COVID-19 raske kulu riski. Enamik uuringuid viidi la\u0308bi ta\u0308iskasvanutel, vaid Pfizeri/BioNTechi Comirnaty uuringus osalesid ka 16\u201318aastased. AstraZeneca Vaxzevria uuringutesse va\u0308rvati esmalt alla 55aastaseid inimesi ning kuigi uuringute hilisemas faasis kaasati ka eakaid, oli nende uuringus ja\u0308lgimise aeg nii lu\u0308hike, et vo\u0303imaldas ku\u0308ll kokku lugeda ko\u0303rvaltoimed, aga COVID-19 juhtude arv oli liiga va\u0308ike, et vaktsiini to\u0303husust eakatel usaldusva\u0308a\u0308rselt hinnata. Seeto\u0303ttu kasutasid mo\u0303ned riigid seda vaktsiini esialgu alla 65aastastel, kuni teistes riikides kasutamise andmed kinnitasid efektiivsust vanemaealistel."}, {"text_idx": "#000848", "text": "COVID-19 vaktsiinide inimuuringud, mis tehti enne nende kasutusele vo\u0303tmist, olid suurimad, mis uute vaktsiinidega on enne kasutusele lubamist tehtud. Vaid rotaviiruse vastase vaktsiini uuringud on samas suurusja\u0308rgus. See on kohane, sest vaktsineeritute vo\u0303imalik hulk pa\u0308rast kasutusele lubamist on va\u0308ga suur. 20\u201340 tuhande osalejaga uuringud annavad hea u\u0308levaate tavalistest ko\u0303rvaltoimetest ning harvematest ko\u0303rvaltoimetest, mille esinemine on sagedasem kui u\u0308ks 10 000 vaktsineeritu kohta. U\u0308liharvade ko\u0303rvaltoimete va\u0308ljaselgitamiseks on ko\u0303igil uutel ravimitel riskijuhtimiskavad, mis na\u0308evad kasutamise ka\u0308igus ette ohutusteabe pideva kogumise. Vaktsiinide kasutusele lubamise kaalumisel arvessse vo\u0303etud andmete u\u0308levaade on esitatud joonisel 1."}, {"text_idx": "#000850", "text": "Ko\u0303ik senised COVID-19 vaktsiinid po\u0303hjustavad u\u0308sna sageli paikseid ja su\u0308steemseid vaktsineerimisreaktsioone. mRNA vaktsiinide puhul on reaktsioonid sagedasemad pa\u0308rast teist vaktsiinidoosi, AstraZeneca Vaxzevriaga esimese su\u0308sti ja\u0308rel. Eakatel on ko\u0303ik COVID-19 vaktsiinid paremini talutavad kui noortel. Paiksed reaktsioonid esinevad kergel kujul peaaegu ko\u0303igil vaktsineeritutel, tavalised on su\u0308stekoha hellus vo\u0303i valu, punetus ja turse. Su\u0308steemsed reaktsioonid on nt va\u0308simus, lihas- ja peavalu, iiveldus, ku\u0308lmava\u0308rinad ja palavik. Uuringutes ei olnud meil kasutatavate vaktsiinide vahel reaktsioonide sageduses erinevusi: su\u0308stekoha valu esines pea kolmveerandil ning kerge vo\u0303i mo\u0303o\u0303dukas va\u0308simus ja peavalu rohkem kui pooltel vaktsineeritutel. Palavik u\u0308le 38 kraadi oli harv, 8 protsendil vaktsineeritutest AstraZeneca Vaxzevria puhul ning 16 protsendil Pfizeri/BioNTechi Comirnaty teise doosi ja\u0308rel."}, {"text_idx": "#000851", "text": "Esimese u\u0308liharva ko\u0303rvaltoimena registreeriti vaktsiinide kasutuselevo\u0303tmise ja\u0308rel raske allergilise reaktsiooni \u2013 anafu\u0308laksia \u2013 esinemine. Selle hingamis- ja vereringeha\u0308irega kulgeva ja reeglina vahetult vaktsineerimise ja\u0308rel tekkiva to\u0303sise reaktsiooni vo\u0303imalus on vaktsineerimiste puhul teada ning ko\u0303ik vaktsineerijad on selle ravimiseks valmis."}, {"text_idx": "#000852", "text": "Teise ko\u0303rvaltoimena, mida ei kirjeldatud kliinilistes uuringutes, on algselt AstraZeneca Vaxzevria, hiljem ka Jansseni COVID-19 vaktsiini puhul kirjeldatud nn VIPIT su\u0308ndroomi (vaktsiinist indutseeritud protrombootiline immuuntrombotsu\u0308topeenia). See on aju vo\u0303i ko\u0303huo\u0303o\u0303neorganite veenides, harva ka arterites tekkiv tromboos, mille po\u0303hjuseks peetakse vereliistakute immuunmehhanismiga aktivatsiooni (Cines, Bussel 2021). U\u0308htegi riskitegurit, mille alusel selle teket ette na\u0308ha, praegu teada ei ole. VIPIT su\u0308ndroomi on kirjeldatud peamiselt alla 60aastastel naistel ja see ei ole seotud muude tromboosiga kulgevate haiguste ega nende riskifaktoritega. Praeguste hinnangute kohaselt on VIPIT su\u0308ndroomi sagedus ka alla 60aastastel va\u0308ga va\u0308ike, ligikaudu u\u0308ks 100 000 kohta. Samasugune risk on surra tromboosi to\u0303ttu nt suukaudsete rasestumisvastaste vahendite kasutamisel."}, {"text_idx": "#000853", "text": "COVID-19 vaktsiinide kasutusele lubamise eelsed uuringud ei andnud teavet vaktsiinide toimest lastel, ei kirjeldanud nende to\u0303husust immuunpuudulikkuse korral ega ohutust rasedatel. Ka vaktsiini tekitatava kaitse kestus ei ole seni teada. Uuringud lastel ning rasedatel on alanud ning vaktsiini kaitse kestus selgub algsetes uuringutes vaktsineeritute pikaajalisel ja\u0308lgimisel."}, {"text_idx": "#000854", "text": "Edasised uuringud peavad selgitama ka vaktsiinide to\u0303hususe SARS-CoV-2 uute variantide suhtes, mida on kirjeldatud mitmeid (Rubin 2021; Moore, Offit 2021). Vajadusel kohandatakse vaktsiine, et tagada kaitse uute viirusevariantide suhtes. Selliste modifitseeritud antigeeniga vaktsiinide puhul, mille ko\u0303ik muud koostisosad ja toomisprotsess ja\u0308a\u0308vad samaks, ei ole uued platseebovo\u0303rdlusega uuringud eetilised ega vajalikud ning nende toimet kirjeldatakse inimuuringuis, mis mo\u0303o\u0303davad vaktsiini immunogeensust."}, {"text_idx": "#000855", "text": "COVID-19 vaktsiinide suhtes on suured ootused, mille ta\u0308itumine ei so\u0303ltu ainult edasisest edukast vaktsiiniarendusest ja piisavast tootmisest. Vaktsiinid saavad loodetud mo\u0303ju avaldada siis, kui nad va\u0308hendavad parasjagu ringlevate viirusevariantidega nakatumise ja to\u0303sise haigestumise to\u0303ena\u0308osust, neid on o\u0303iges kohas piisavas koguses, valdav osa elanikkonnast usaldab nende va\u0308ljato\u0308o\u0308tamise ja kasutuselelubamise protsessi ning laseb end vaktsineerida. Aga ka siis ei pruugi lootus \u201enormaalse elu taastumisele\u201c ta\u0308ituda, kuna lisaks bioloogilisele probleemile on pandeemia ka sotsioloogiline fenomen (Shah 2021)."}, {"text_idx": "#000856", "text": "Pa\u0308rast vaktsiinide kasutuselevo\u0303tmist on paljudes riikides mo\u0303o\u0303detud nende to\u0303husust tavatingimustes, va\u0308ljaspool juhuslikustatud inimuuringuid."}, {"text_idx": "#000857", "text": "Edinburghi U\u0308likooli teadlased olid esimesed, kes avaldasid 5,4 miljoni elaniku andmetele tugineva prospektiivse kohort\u00aduuringu, milles hindasid Pfizeri mRNA ja AstraZeneca adenoviirusvaktsiini u\u0308he annuse mo\u0303ju COVID-19 to\u0303ttu hospitaliseerimisele alates 28ndast vaktsineerimisja\u0308rgsest pa\u0308evast. Haiglaravi vajadus va\u0308henes mRNA vaktsiini toimel 85 protsenti ja adenoviirusvaktsiini mo\u0303jul 94 protsenti. Erinevalt varasematest inimuuringutest hinnati siin ka vaktsiini toimet u\u0308le 80aastastel ja leiti see noorematega samava\u0308a\u0308rne olevat (haiglaravi vajadus va\u0308henes 81%) (Vasileiou et al. 2021)."}, {"text_idx": "#000858", "text": "Teine vaatlusuuring hindas S\u030cotimaa tervishoiuto\u0308o\u0308tajate vaktsineerimise mo\u0303ju nende pereliikmete riskile nakatuda SARS-CoV-2 viirusega. Pa\u0308rast tervishoiuto\u0308o\u0308taja vaktsineerimist Pfizeri mRNA- vo\u0303i AstraZeneca adenoviirusvaktsiini u\u0308he annusega va\u0308henes pereliikmete to\u0303ena\u0308osus nakatuda 30 protsenti ja pa\u0308rast tervishoiuto\u0308o\u0308taja vaktsineerimist kahe vaktsiini\u00adannusega va\u0308henes pereliikmete risk 54 protsenti (Shah et al. 2021)."}, {"text_idx": "#000859", "text": "Iisraeli ja Ameerika U\u0308hendriikide teadlaste tehtud sobitatud kohortuuring, mis po\u0303hines Iisraeli massvaktsineerimise esimeste kuude andmetel ja kuhu kaasati 1,2 miljoni inimese andmed, mo\u0303o\u0303tis Pfizeri mRNA vaktsiini mo\u0303ju 14 pa\u0308eva pa\u0308rast esimest ning alates 7ndast pa\u0308evast pa\u0308rast teist annust. Nakatumine va\u0308henes vastavalt 46 ja 92 protsenti, su\u0308mptomaatilise COVID-19 haiguse esinemine 57 ja 94 protsenti, haiglaravi vajadus 74 ja 87 protsenti ning raske COVID-19 haigestumise esinemine 74 ja 87 protsenti (Dagan et al. 2021)."}, {"text_idx": "#000860", "text": "U\u0308hendriikide haiguste kontrolli ja ennetuse keskuse kohortuuring, mis tehti 2021. aasta alguses kuue osariigi 3950 eesliinito\u0308o\u0308tajal, na\u0308itas, et SARS-CoV-2 nakkuse to\u0303ena\u0308osus va\u0308henes kaks na\u0308dalat pa\u0308rast esimest mRNA vaktsiini annust 80 protsenti ja kaks na\u0308dalat pa\u0308rast teist annust 90 protsenti (Thompson et al. 2021)."}, {"text_idx": "#000861", "text": "Neile andmetele tuginev optimistlik prognoos na\u0308eb vaktsineerimise, sesoonsuse ja loomulikul teel tekkiva immuunsuse koosmo\u0303jus COVID-19 to\u0303ttu hospitaliseerimise ja surmade olulist va\u0308henemist juba eeloleval suvel. Teised mudelid arvestavad, et elanikkonna piisava osa immuunsus on visa tekkima, kuna ko\u0303iki (nt lapsi) ei saa praegu vaktsineerida, isegi kui vaktsiinide ka\u0308ttesaadavus paraneb, ning kuni veerand ta\u0308iskasvanutest ei ole vaktsineerimisega no\u0303us. Vaktsiinid ei taga ta\u0308ielikku kaitset nakatumise eest ja on va\u0308hem to\u0303husad mo\u0303nede uute viirusevariantide suhtes. Lisaks, loomulikul teel tekkiv immuunsus so\u0303ltub haigestumuse sesoonsusest ja inimestevaheliste kontaktide tihedusest. Seeto\u0303ttu on u\u0308he realistliku stsenaariumina mo\u0303istlik ette na\u0308ha, et COVID-19 ja\u0308a\u0308b pu\u0308sima kui korduv hooajaline haigus (Murray, Piot 2021)."}, {"text_idx": "#000862", "text": "On koostatud mudeleid, mis na\u0308evad ette, et 2021/2022 talvel on vo\u0303imalik COVID-19 haigestumuse to\u0303us, nii uute variantide levides kui ilma (Saad-Roy et al. 2020). Kuna vaktsiinid na\u0308ivad to\u0303husalt va\u0308hendavat raske COVID-19 haiguse esinemist va\u0308hemalt ko\u0303igi seniste variantide puhul, vo\u0303ib loota, et haiglate to\u0308o\u0308d halvavat u\u0308lekoormust ja liigsuremust saab va\u0308ltida \u2013 kui me suudame olulise osa elanikkonnast vaktsineerida ja kui elanikel on jaksu taas ja\u0308rgida peamisi mittefarmakoloogilisi ennetusmeetmeid."}, {"text_idx": "#000863", "text": "Kui na\u0308ha COVID-19 sesoonset esinemist la\u0308hiaastatel reaalse vo\u0303imalusena, saab suve pakutavat hingeto\u0303mbeaega kasutada eesma\u0308rgipa\u0308raselt, luues struktuuri kordusvaktsineerimisteks, tugevdades tervishoiusu\u0308steemi valmisolekut ja kavandades riskiru\u0308hmade ohutut toimetulekut soodustavaid tugimeetmeid. See tagab to\u0303siste piirangute va\u0308iksema riski, kui pessimistlikum prognoos peaks ta\u0308ituma, ent ko\u0303ik need meetmed toovad u\u0308hiskonnas kasu ka juhul, kui o\u0303igus on optimistidel ja COVID-19 naaseb vaid harva puhanguna."}, {"text_idx": "#000864", "text": "COVID-19 vaktsiinide kasutuseletoomine 12 kuuga na\u0308itas, milleks ta\u0308napa\u0308eva terviseteadus ja -ettevo\u0303tlus on tugeva riikliku toe najal vo\u0303imelised. See on u\u0308helt poolt julgustav na\u0308ide ka teiste to\u0303siste ja seni to\u0303husa ravita to\u0303bede jaoks, aga du\u0308naamilise ja paindliku arenduskeskkonna loomiseks oli vaja u\u0308leilmse kaose eelaimdust, mis suure tervisemo\u0303juga, ent u\u0308hiskonna igapa\u0308evaelu ja kaaskodanike heaolu va\u0308hem mo\u0303jutavate haiguste puhul puudub."}, {"text_idx": "#000865", "text": "Optimistlik prognoos na\u0308eb COVID-19 to\u0303ttu hospitaliseerimise ja surmade olulist va\u0308henemist juba eeloleval suvel."}, {"text_idx": "#000866", "text": "COVID-19 vaktsiinide arenduse kiirendamisel ei loobutud ajakohastest kvaliteedi- ja teadusstandarditest. Lu\u0308hikese ajaga loodi vaktsiinide kvaliteetse masstootmise vo\u0303imalused, millega ei ole kaasnenud tavalisest arvukamaid kvaliteedi\u00adprobleeme, ning viidi la\u0308bi inimuuringud, mis olid suuremad, kui u\u0308hegi senise vaktsiini kasutusele lubamise eel tehtud."}, {"text_idx": "#000867", "text": "Hoolimata ravimiarenduses tavaks olevast palju avatumast kommunikatsioonist ei o\u0303nnestunud arendajatel ega ja\u0308relevalvajatel u\u0308ldsusele ja meediale lo\u0303puni selgitada COVID-19 vaktsiinide kasutusele lubamisele eelnenud uuringute po\u0303hjalikkust ega, teisalt, uute ravimite uuringute va\u0308ltimatuid puudusi u\u0308liharvade ko\u0303rvaltoimete kirjeldamisel."}, {"text_idx": "#000868", "text": "Kuna vaktsiinide ootuspa\u0308rase toime ja kasu va\u0308ljenduseks on haiguse puudumise u\u0308sna raskesti ma\u0308rgatav ja kirjeldatav fenomen, siis on avalik ta\u0308helepanu koondunud hea ravimija\u0308relevalvesu\u0308steemiga demokraatlikes riikides avalikult teada antavate ko\u0303rvaltoimete teemalisele arutelule, mis vo\u0303ib soodustada kahtlusi vaktsineerimise suhtes. Eestis ei ole see elanikkonna suhtumist vaktsineerimisse oluliselt muutnud (Turu-uuringute AS 2021)."}, {"text_idx": "#000869", "text": "COVID-19 olemasolevad ja uued, ridamisi kasutusele vo\u0303etavad vaktsiinid on peamine vahend pandeemia peatamiseks. Korduva vaktsineerimise vajadus tundub praegustel andmetel to\u0303ena\u0308oline ja arvestades viiruse senist muutumist on eelis vaktsiinidel, mille tehnoloogia vo\u0303imaldab kiiret kohandamist uutele viirusevariantidele vastavaks."}]