[{"text_idx": "#000000", "text": "Tallinna U\u0308likooli haridustehnoloogia magistrio\u0303ppe kursus"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Teise teemaga jo\u0303uame selle kursuse keskse mo\u0303iste \u2013 o\u0303pikeskkonnad \u2013 juurde. Haridusalaste mo\u0303istete so\u0303nastik defineerib o\u0303pikeskkonna kui \u201cmitmesugused fu\u0308u\u0308silised asukohad, kontekstid ja kultuurid, milles o\u0303pilased o\u0303pivad\u201d. Eestis on o\u0303ppekeskkonna mo\u0303iste defineeritud riiklikus o\u0303ppekavas: \u201cO\u0303ppekeskkonnana mo\u0303istetakse o\u0303pilasi u\u0308mbritseva vaimse, sotsiaalse ja fu\u0308u\u0308silise keskkonna kooslust, milles o\u0303pilased arenevad ja o\u0303pivad.\u201d U\u0308he vo\u0303imaliku skeemi o\u0303pikeskkonna komponentidest pakub va\u0308lja e-o\u0303ppe valdkonna u\u0308ks pikaajalisi eestvedajaid Tony Bates oma raamatus \u201cTeaching in a Digital Age\u201d joonisel 6.2.2."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Teise teema puhul saate valida teoreetilise ja praktilise u\u0308lesande vahel."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Teoreetiliseks u\u0308lesandeks valisin kolm teadusartiklit. Ootan, et te neist u\u0308he allika la\u0308bi loeksite ning selle po\u0303hjal tekkinud mo\u0303tetest ajaveebipostituse teeks. Esimene artikkel (Watson & Watson, 2007) seletab lahti o\u0303pihaldussu\u0308steemidega seotud po\u0303himo\u0303isted ning o\u0303pihaldussu\u0308steemide funktsionaalsused. Coates et al. (2005) toovad oma metauurimuses teiste autorite po\u0303hjal va\u0308lja po\u0303hjused, miks u\u0308likoolid o\u0303pihaldussu\u0308steeme kasutavad ning vaatavad kriitiliselt o\u0303pihaldussu\u0308steemide mo\u0303ju o\u0303ppimisele. Kolmas artikkel kirjeldab hiljuti Singapuris la\u0308bi viidud uurimust o\u0303ppijate ootustest ja\u0308rgmise po\u0303lvkonna o\u0303pikeskkondadele (Koh & Kan, 2021)."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Praktiliseks u\u0308lesandeks on katsetada u\u0308he o\u0303pihaldussu\u0308steemi vo\u0303i lihtsama virtuaalse o\u0303pikeskkonna vo\u0303imalusi ning proovida seal luua uue kursuse struktuuri loomist (ajakava leheku\u0308lg, u\u0308leslaetud vo\u0303i lingitud materjal, u\u0308lesanded, arutelufoorumi teema jne). Soovi korral vo\u0303ite katsetuse teha mitmekesi koos nende kaaso\u0303ppijatega, kes katsetamiseks sama o\u0303pikeskkonna valivad."}, {"text_idx": "#000009", "text": "O\u0303pikeskkondade soovitused on teise kontakttunni esitluses. Loomulikult vo\u0303ite valida ka mo\u0303ne muu o\u0303pikeskkonna, mida minu esitluses va\u0308lja toodud pole."}, {"text_idx": "#000010", "text": " kataloogis on loetletud u\u0308le 800 o\u0303pihaldussu\u0308steemi, millest 47 peaks olema avatud la\u0308htekoodiga ning 86 mingil kujul tasuta. Osaliselt on seal kataloogis aegunud info ning mitte ko\u0303ik va\u0308idetavalt tasuta keskkonnad ei paku tegelikult tasuta versiooni."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Palun kirjutage oma katsetuste kohta kokkuvo\u0303tteks postitus enda ajaveebi. Mis teile katsetatud keskkonna juures meeldis? Mis oli ebamugav? Millised probleemid tekkisid? Kas kasutasite/kasutaksite seda keskkonda oma o\u0303pilastega? Jne. Palun lisage vo\u0303imaluse korral ka link enda loodud kursuse katsetusele vo\u0303i paar ekraanipilti."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Sain nu\u0308u\u0308d Moodle\u2019i nii seadistatud, et ko\u0303ik kasutajad saavad kursuseid tellida. Kursuste tellimine on vo\u0303imalik ko\u0303igi kursuste lehel valides paremal rippmenu\u0308u\u0308st More valiku Request a course."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Teise kontakttunni slaidid ja salvestus"}, {"text_idx": "#000015", "text": "24.09 kontakttunni slaidid on nu\u0308u\u0308d lisaks Google Drive kaustale ka SlideShares va\u0308ljas. Slaidide allalaadimine toimetatavas formaadis on vo\u0303imalik iCloud kaudu. Kontakttunni salvestuse link on Google Drive kaustas."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Esimene teema: u\u0308levaade haridustehnoloogia ajaloost"}, {"text_idx": "#000018", "text": "Ta\u0308na algab meie kursuse esimene kahena\u0308dalane teema, mis keskendub haridustehnoloogia ajaloole. Esimene na\u0308dal on teil lugemismaterjalidega tutvumiseks ja nende po\u0303hjal blogipostituse tegemiseks ning teine na\u0308dal kursusekaaslaste postituste lugemiseks ja kommenteerimiseks."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Haridustehnoloogia ajalugu vaadates vo\u0303ib keskenduda kas kitsamalt arvutite kasutamisele vo\u0303i vo\u0303tta vaatluse alla ka mittedigitaalsed tehnoloogiad nagu mehaanilised o\u0303petamismasinad 1920ndail ja 1950ndail (Benjamin, 1988), audio- ja videokassettid kaugkoolituses (Sumner, 2000) jne."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Erinevad autorid on teinud omapoolse kokkuvo\u0303tte arvutite hariduses kasutamise etappidest la\u0308htudes kas tehnoloogilisest (Leinonen, 2010; Nicholson, 2007) vo\u0303i pedagoogilisest (Anderson & Dron, 2011) vaatest. Nende po\u0303hjal vo\u0303ib u\u0308ldistatult jagada arvutite kasutamise o\u0303ppeto\u0308o\u0308s viide etappi:"}, {"text_idx": "#000022", "text": "Iga etapi puhul on vo\u0303imalik va\u0308lja tuua oluline murdepunkt tehnoloogia arengus, mida vo\u0303ib pidada selle etapi alguspunktiks. Samuti iseloomustavad iga etappi peamised kasutatud tehnoloogiad ning nendega toetatud o\u0303pitegevused."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Arvutite abil toimuva o\u0303ppe periood kestis 1950ndate lo\u0303pust 1980ndate keskpaigani. Kui alguses kasutati u\u0308likoolide arvutuskeskuste suurarvuteid, siis 1970ndail ja 1980ndate alguses vo\u0303eti kasutusele personaalarvutid. Tolleaegse o\u0303pitarkvara po\u0303hitu\u0308u\u0308biks olid nn intelligentsed tuutorsu\u0308steemid, mis vo\u0303imaldasid esitada o\u0303ppematerjale ja teha drilliu\u0308lesandeid. Samuti oli olulisel kohal programmeerimise o\u0303petamine."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Arvutipo\u0303hine o\u0303petamise alguseks vo\u0303ib lugeda 1980ndate keskpaika, kui personaalarvutid olid muutunud laiemalt ka\u0308ttesaadavaks ning lihtsamini kasutatavaks. Uute tehnoloogiatena arendati personaalarvutitele mo\u0303eldud o\u0303pitarkvara ning multimeedia CD-ROM\u2019e. O\u0303pitegevusteks oli multimeediasisuga o\u0303ppematerjalide kasutamine, erinevad drilliu\u0308lesanded ning lihtsad o\u0303pima\u0308ngud."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Oluline la\u0308bimurre haridustehnoloogias tuli koos veebi loomisega 1990ndate alguses. Veebipo\u0303hise o\u0303petamise etapis loodi koduleheku\u0308lgi o\u0303ppematerjalidega, kasutati e-mail, jututubasid ning foorumeid. O\u0303pitegevustes lisandus varasemale kirjutamine ja aruteludes osalemine."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Ja\u0308rgmiseks etapis vo\u0303ib pidada e-o\u0303pet, mil vo\u0303eti kasutusele spetsiaalselt o\u0303ppeto\u0308o\u0308 la\u0308biviimiseks mo\u0303eldud veebipo\u0303hised o\u0303pihaldussu\u0308steemid. 1990ndate lo\u0303pus ja 2000ndate alguses arendati aktiivselt o\u0303pihaldussu\u0308steeme, o\u0303ppematerjalide repositooriume ja arvutipo\u0303hise testimise vahendeid ning nendega seotud o\u0303pitehnoloogia spetsifikatsioone ja standardeid. O\u0303pitegevustes to\u0303usid varasemast olulisemale kohale o\u0303ppija poolt uute teadmiste konstrueerimist vo\u0303imaldavad tegevused."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Praegusel hetkel on u\u0308heks keskseks mo\u0303isteks haridustehnoloogia alal tehnoloogiapo\u0303hine o\u0303pe (ingl technology enhanced learning). Seda nimetust kannab nii valdkonna ko\u0303ige olulisem konverents Euroopas (EC-TEL, European Conference on Technology Enhanced Learning) kui ka meie instituudi u\u0308ks viiest akadeemilisest suunast (eesti keeles on meil haridustehnoloogia akadeemiline suund, inglise keeles Technology Enhanced Learning). Tehnoloogiapo\u0303hise o\u0303ppe perioodi alguseks vo\u0303ib pidada 2000ndate keskpaika, kui vo\u0303eti kasutusele veebikasutajate aktiivset sisuloomet vo\u0303imaldavad Veeb 2.0 lahendused (O\u2019Reilly, 2005) ning toimus mobiilseadmete kiire areng. Mo\u0303ned seda perioodi iseloomustavad tehnoloogiad on personaalsed o\u0303pikeskkonnad, e-o\u0303pikud, interaktiivsed tahvlid, avatud o\u0303ppematerjalid, avatud massikursused ja o\u0303pianalu\u0308u\u0308tika. O\u0303pitegevustes on olulisel kohal avastamine, erinevate teadmiste u\u0308hendamine, digitaalne sisuloome, oma personaalse o\u0303ppimise planeerimine, enese- ja partnerhinnang ning refleksioon."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Kompaktse u\u0308levaate haridustehnoloogia ajaloost koos paljude teemakohaste viidetega annavad mitmed doktorito\u0308o\u0308d. Leinonen (2010, lk 11\u201319) ja Po\u0303ldoja (2016, lk 19\u201324) jagavad arvutite kasutamise o\u0303ppeto\u0308o\u0308s viieks etapiks. Jones (2011, lk 70\u201371) keskendub kitsamalt e-o\u0303ppe erinevatele etappidele. Eestikeelse u\u0308levaate o\u0303pitarkvara ajaloost ja o\u0303pitarkvaraga seotud po\u0303himo\u0303istetest annab Luik (2004, lk 18\u201325)."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Po\u0303hjalikumatest artiklitest olen ma selle teema juures lugemismaterjalideks valinud neli. Nicholson (2007) ja Molnar (1997) annavad ajaloolise u\u0308levaate alates esimestest suurarvutitest u\u0308likoolides 1950ndate lo\u0303pus."}, {"text_idx": "#000032", "text": "Anderson ja Dron (2011) ning Sumner (2000) keskenduvad laiemalt kaugkoolituse ajaloole. Kui Anderson ja Dron jagavad kaugkoolituse kolme etappi la\u0308htudes pedagoogilisest la\u0308henemisest, siis Sumner (2000) on oma vaate aluseks vo\u0303tnud kaugkoolituses kasutatud tehnoloogiad."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Teie u\u0308lesandeks on valida lugemiseks u\u0308ks neljast eelpool viidatud artiklist (Anderson & Dron, 2011; Molnar, 1997; Nicholson, 2007; Sumner, 2000) ning kirjutada selle po\u0303hjal analu\u0308u\u0308tiline ja reflekteeriv ajaveebipostitus. Arvestage artikliga tutvumisele ja postitusele kuni 6 tundi."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Tooge va\u0308lja olulisem loetud artiklist. Mida te teadsite haridustehnoloogia ajaloost varem? Mis oli uutest teadmistest teie jaoks eriti huvitav vo\u0303i u\u0308llatav? Mille kohta tahaksite ta\u0308psemalt uurida? Mis ja\u0308i ebaselgeks? Millega te pigem ei no\u0303ustu? Vo\u0303ite siduda oma postitust ka natuke laiemalt arvutite ja interneti ajalooga, kui siin viidatud allikates kirjas on."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Nelja aasta eest tegin ma selle teema kohta ka lu\u0308hivideo."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Soovin u\u0308lesandega edu ja ja\u0308a\u0308n postitusi ootama selle na\u0308dala lo\u0303puks (18.09). Teise na\u0308dala ja\u0308tame kursusekaaslaste postitustega tutvumiseks ja kommentaariaruteludeks."}, {"text_idx": "#000045", "text": "U\u0308ldjuhul on pa\u0308a\u0308seb teadusartiklitele ligi TLU\u0308 Akadeemilise Raamatukogu kaudu vo\u0303i on need ta\u0308iesti avalikud. Kahe siin postituses viidatud allika ametlikud versioonid ei ole avalikult ka\u0308ttesaadavad (Benjamin, 1988; Nicholson, 2007). Tegin nende teiega jagamiseks eraldi Google Drive kausta, mille ligipa\u0308a\u0308sud on saadetud. Panin sinna kausta lisaks veel 2 selle na\u0308dala soovituslikku lugemismaterjali (Anderson & Dron, 2011; Sumner 2000), et te need u\u0308hest kohast mugavalt ka\u0308tte saaks. U\u0308leja\u0308a\u0308nud siin postituses viidatud allikad on avalikud."}, {"text_idx": "#000047", "text": "O\u0303pikeskkonna u\u0308lesseadmine ja o\u0303pilepingu koostamine"}, {"text_idx": "#000048", "text": "Esimeseks tegevuseks kursusel on o\u0303pikeskkonna u\u0308lesseadmine ja o\u0303pilepingu koostamine:"}, {"text_idx": "#000049", "text": "Registreeruge Moodle\u2019i kasutajaks (spambotide va\u0308ltimiseks ei taha ma registreerumist pikalt avatuna hoida, palun tehke seda ta\u0308na-homme): oma magistrio\u0303ppe jaoks ajaveeb platvormil. Kui teil on varasem ajaveeb o\u0303pingute vo\u0303i enda portfoolio jaoks, siis vo\u0303ite ja\u0308tkata selle kasutamist.Kujundage oma ajaveeb oma maitse ja\u0308rgi kirjutage enda kohta lu\u0308hike enesetutvustus eraldi lehena (page).Lisage oma ajaveebi o\u0303pikeskkondade kursuse jaoks eraldi rubriik (category).Mo\u0303elge la\u0308bi oma eesma\u0308rgid sellel kursusel ning postitage oma ajaveebi o\u0303pileping. O\u0303pilepingu (ingl personal learning contract vo\u0303i lihtsalt learning contract) koostamisel soovitan lugeda leheku\u0308lge \u201cMis on o\u0303pileping?\u201d ja vaadata seal viidatud varasemate aastate na\u0308iteid. Siduge o\u0303pileping kursuse jaoks tehtud rubriigiga.Registreerige oma ajaveebi aadress EduFeedr keskkonnas: "}, {"text_idx": "#000050", "text": "Vo\u0303imalusel palun EduFeedr keskkonda lisada oma ajaveebi aadress koos o\u0303pikeskkondade kursuse rubriigi nimega. U\u0308ldjuhul on rubriigi nimega aadress kujul "}, {"text_idx": "#000051", "text": "Enamiku WordPress kujundusteemade puhul kuvatakse postituse lehel postituse juures ka rubriigi nime, mis to\u0308o\u0308tab lingina rubriigi lehele. Rubriigi lehe aadress ongi EduFeedr keskkonnas registreerimiseks sobiv link. Nende puhul, kes registreerivad ajaveebi EduFeedris ilma rubriigi aadressita, saan ma rubriigi aadressi ka\u0308sitsi lisada. O\u0303ppijatel endil EduFeedris kasutajakontot pole, nii et ajaveebi aadressi lisamise ja\u0308rel te ise seda muuta ei saa. Muutmisvajaduse korral andke palun minule ma\u0308rku."}, {"text_idx": "#000052", "text": "2014. aastal salvestasin ma ka WordPressi haldusliidese kasutamise kohta lu\u0308hikese o\u0303petusvideo. Postituste ja leheku\u0308lgede toimetamise vaade ning linkide haldamine on videoga vo\u0303rreldes praeguseks oluliselt muutunud, kuid muud videos selgitatud po\u0303himo\u0303tted peavad ka praegu paika."}, {"text_idx": "#000057", "text": "Tallinna U\u0308likooli haridustehnoloogia magistrio\u0303ppe o\u0303pikeskkondade kursus toimub sel aastal juba 13-ndat korda. Selle aasta ko\u0303ige suuremaks uuenduseks on see, et muutunud on kursuse nimetus ja hindamisvorm. Kursuse uus ainekood ja nimetus on IFI7227.DT O\u0303pikeskkonnad ja vo\u0303rgustatud o\u0303pe."}, {"text_idx": "#000058", "text": "Vo\u0303rgustatud o\u0303pe (ingl networked learning) on mo\u0303iste, mis vo\u0303tab minu jaoks ha\u0308sti kokku selle, millist o\u0303ppimist me tehnoloogia abil saavutada soovime. Kesksel kohal ei ole mitte tehnilised lahendused (e-o\u0303pe, digio\u0303pe, vms), vaid nende abil o\u0303ppijate vahel moodustunud vo\u0303rgustik."}, {"text_idx": "#000059", "text": "Arvestatud/mittearvestatud asemel lo\u0303ppeb uus kursus hindelise eksamiga. Viimastel aastatel su\u0308venes minus tunne, et u\u0308lio\u0303pilased panustasid kursuse jooksul erineva po\u0303hjalikkusega u\u0308lesannetesse ning eristav hindamine on sellisel puhul o\u0303iglasem. Hindamise jaoks kasutame o\u0303pima\u0308rke, millele vastavad kindlad punktid, mille po\u0303hjal kujuneb kursuse hinne."}, {"text_idx": "#000060", "text": "Samuti on uus kursuse veebiaadress. on hakanud aina enam reklaame na\u0308itama ning seeto\u0303ttu otsustasin kolida kursuse uuele aadressile "}, {"text_idx": "#000061", "text": "Loodetavasti saame see aasta ko\u0303ik kontakttunnid teha la\u0308hio\u0303ppes. Zoomi vo\u0303imalust pakume nendele u\u0308lio\u0303pilastele, kes mo\u0303juval po\u0303hjusel ei saa kohale tulla. Kursuse Zoomi aadress on sama ko\u0303ikidel kontakttundidel: "}]