[{"text_idx": "#000000", "text": "Palun sisesta otsingufraas ja alusta otsimist"}, {"text_idx": "#000002", "text": "2006. aastal tuli Ungaris taas vo\u0303imule sotsialistide ja liberaalide koalitsioon, mida juhtis noor ja andekas miljarda\u0308rist a\u0308rimees, endine komsomolisekreta\u0308r Ferenc Gyurcsa\u0301ny. Seda ta\u0308nu vasakpopulistlikele lubadustele, mis \u2013 nagu Gyurcsa\u0301ny ise oma parteikaaslastele peetud salajases ko\u0303nes tunnistas \u2013, olid vaid hunnik teadlikke valesid. Ko\u0303ne lekitamise ja\u0308rel puhkesid Budapestis meeleavaldused ja riigitelevisiooni peahoone \u2013 valelikkuse su\u0308mbol \u2013 pandi po\u0303lema. 23. veebruaril, 1956. aasta revolutsiooni aastapa\u0308eval, maksis politsei, kes paar pa\u0308eva varem oli rahutustes selgelt alla ja\u0308a\u0308nud, protesteerijatele ka\u0308tte, pekstes meeleavaldajaid, mo\u0308o\u0308\u00addaka\u0308ijaid, juba kinnipeetuid ja ko\u0303iki, kes teele ette ja\u0308id. (Liberaalne intelligents asus oma igaveseks ha\u0308biks politseiterrori poolele.) Protestid kestsid kuid, ka\u0308ies kiiresti alla, ning neis hakkas u\u0308ha enam domineerima nooleristlaste \u2013 1944. aastal sissepiiratud Budapestis juudivastase terroriga kuulsaks saanud Ungari natside \u2013 su\u0308mboolika."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Proteste kasutas osavalt a\u0308ra parlamendi paremopositsioon, mida juhib endine peaminister Viktor Orba\u0301n. Valitsuskoalitsioon ja\u0308tkas radikaalsete kokkuhoiumeetmetega, ja\u0308rsu maksuto\u0303usuga, sotsiaal- ja tervishoiukulude ka\u0308rbetega, koolide, kultuuriasutuste ja haiglate sulgemisega (on juba esinenud tervishoiukaosest tingitud surmajuhtumeid), ka\u0308rpides vo\u0303i peatades mitmesuguseid subsiidiume, kavandades haiglate, raudteede, elektrijaamade ja munitsipaalteenuste erastamist, lastes vabaks hindasid (sh ravimihindu), kehtestades igakordsed visiiditasud (riiklikus) meditsiinis ning o\u0303ppemaksud u\u0308likoolides, kahekordistades u\u0308histranspordi piletihindu, ku\u0308lmutades palgad ja pensionito\u0303usud \u2013 tehes ko\u0303ike, mis vajalik riigivo\u0303la ja kaubandusdefitsiidi kahandamiseks, et vastata eurotsooniga liitumiseks no\u0303utavatele \u201ckon\u00advergentsikriteeriumidele\u201d. Krediidireitingu andjatel, nagu agentuur Standard and Poors, on valitsuse poliitikale suurem mo\u0303ju kui valijaskonnal."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Ko\u0303igele sellele vastandub ko\u0303rvulukustav antikommunistlik ta\u0308nitamine, kseno\u00adfoob\u00adne, antisemiitlik, La\u0308a\u0308ne- ja immigrantidevastane kihutusto\u0308o\u0308 (immigrante Ungaris ku\u0308ll samaha\u0308sti kui pole, aga mis sellest \u2013 kunagi tulevikus vo\u0303ib neid ju tulla, kui praegu vo\u0303imul olevaid juurteta kosmopoliite minema ei aeta). Arvamusku\u0308sitlused na\u0308itavad, et vasaktsentristlik parlamendienamus vo\u0303ib kaduda; valitsuse toetajaid a\u0308hvardatakse avalikult. Parempoolsed on algatanud ebapopulaarsete meetmete u\u0308le referendumi, millest kujuneb sotsialistlik-liberaalsele valitsusele kindlasti u\u0308ks suur lu\u0308u\u0308asaamine.1 Politsei kuritarvituste to\u0303ttu pidid riigi kolm ta\u0308htsamat politseijuhti, salateenistuse juht ja justiitsminister ha\u0308biga tagasi astuma. Korruptsioon on igapa\u0308evane asi. Teede- ja metrooehitus logiseb. Pilvelo\u0303hkujatest kontorihooned seisavad lo\u0303puni ehitamata ja tu\u0308hjalt. Usaldus avalike institutsioonide vastu on nullila\u0308hedane."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Tuhanded mootorratturid, kes uhkeldavad Wehrmachti kiivrite imitatsioonidega ning suurte natsi- ja nooleristi-lippudega ning kelle nahkjakke ehib nende organisatsiooni ametlik nimi Goy Bikers, ta\u0308idavad Budapesti kesklinna peata\u0308navaid ko\u0303ue\u00ad\u00admu\u0308ra ja heitgaasipilvedega. Alatasa korraldatakse meeleavaldusi, kus no\u0303utakse mittevalitavat ja mitteparteilist u\u0308lemkoda ning uut po\u0303hiseadust, mis (rahva asemel) omistaks u\u0308lima vo\u0303imu Pu\u0308hale Kroonile."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Kuidas seda poliitilise hulluse puhangut mo\u0303testada? Erinevalt 1953., 1956., 1968. ja 1981. aasta revolutsioonilistest u\u0308lesto\u0303usudest (vastavalt Ida-Berliinis, Budapestis, Prahas ja Gdan\u0301skis) ei to\u0303otanud 1989. aasta rez\u030ciimimuutus Ida-Euroopas puhtamat ja paremat sotsialismi, to\u0308o\u0308lisno\u0303ukogusid, kollektiivset juhtimist ega isegi suuremaid palku proletaarlastele. Seda na\u0308hti \u201cnormaalsuse\u201d ja ajaloolise ja\u0308rjepidevuse taaskehtestamisena ning pu\u0308ha kolmikvormeli \u2013 demokraatia, \u201cturumajandus\u201d ja tingimusteta liit \u201cLa\u0308a\u0308nega\u201d \u2013 taastamisena."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Nagu ma olen varem na\u0308idanud,2 oli ja\u0308rjepidevuse idee pettekujutlus. Ida-Euroopas ei eksisteerinud varem sa\u0308a\u0308rast su\u0308steemi, vaid seal oli ko\u0303igest mahaja\u0308a\u0308nud agraaru\u0308hiskond, mis po\u0303hines laostunud latifundiumidel, autoritaarsel poliitilisel korral, mida juhtis enamasti so\u0303java\u0308elaste kildkond, kes pa\u0308rines vaesunud aadlist ning kaldus korraldama riigipo\u0308o\u0308rdeid, ning avalikus ja vaimuelus andsid tooni \u201cLa\u0308a\u0308ne\u201d vastased. Mo\u0303ningad modernsuse elemendid viidi sisse alles hiljem leninlike planeerijate ja moderniseerijate poolt, kes vere, kannatuste, puuduse, tu\u0308rannia ja tsensuuri u\u0308limalt ko\u0303rge hinnaga suutsid juurutada sotsiaalse mobiilsuse, urbaniseerumise, ilmalikustumise, industria\u00adlisee\u00adrumise, kirja- ja arvutusoskuse, hu\u0308gieeni, infrastruktuuri, tuumikperekonna, to\u0308o\u0308distsipliini ja ko\u0303ik muu."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Sellele vundamendile rajatigi uus turukapitalism ja pluralistlik demokraatia \u2013 mitte illusoorse liberaalse mineviku taasavastamisele, vaid nende na\u0308htuste esmakordsele ka\u0308su korras kehtestamisele. See oli ku\u0308ll a\u0308a\u0308rmiselt populaarne ka\u0308sk elanikkonna selle osa seas (mille entusiastlik ja aktiivne liige minagi olin), kes osales rongka\u0308ikudel, mee\u00adleavaldustel, miitingutel \u2013 ra\u0308a\u0308kimata isegi utoopilises poliitikategemises mo\u0308o\u0308dapa\u0308a\u0308smatust manipuleerimisest ja sohitegemisest \u2013 ning mis tollal paistis \u201crahvana\u201d, kuid moodustas parimal juhul 5 protsenti tegelikust, empiirilisest deemosest. Ometigi paistis mei\u00adle, kes me astusime oma su\u0308ngetest, mo\u0303ne tosina liikmelistest dissidendieraklaist pa\u0308evavalguse ka\u0308tte, et need sada tuhat inimest ongi \u201cmassid\u201d. Sel va\u0308hemusel, kes nu\u0308u\u0308dseks on laiali pudenenud, oli poliitiline hoiak ja maailmavaade, mis kujutas endast 1848. ja 1968. aasta kombinatsiooni: reibas demokraatlik rahvuslus ja konstitutsiooniline liberalism koos vastumeelsusega autoriteedi, (kultuurilise ja seksuaalse) allasurumise, distsipliini ja pu\u00adritanismi suhtes."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Need u\u0308u\u0308rikesed ideoloogilised ilmingud, mis tollal paistsid meile nii su\u0308gavamo\u0303ttelised, huvitavad ja pu\u0308sivad, peegeldasid olukorda, mida peaaegu ko\u0303ik vaatlejad on olnud aeglased mo\u0303istma ja veelgi aeglasemad ho\u0303lmavalt kirjeldama.3 Nii pole suudetud rahuldavalt seletada \u201creaalse sotsialismi\u201d dissidentliku kriitika vasakpoolset hoiakut ega ka 1989. aasta 68ndalikku libertaarset meelsust. Isegi ko\u0303ige na\u0308kkukargavamalt ilmselged ajaloolised vo\u0303rdlusjooned on ja\u0308a\u0308nud to\u0303mbamata. Ko\u0303ige imelikumaks pean seda, et heaoluriigi kriisi ajaline kokkulangemine Idas ja La\u0308a\u0308nes pole a\u0308ratanud mingit huvi. Ajaloolist ja poliitilist kujutlust on halvanud No\u0303ukogude bloki rez\u030ciimide pidamine (mingis a\u0308hmases mo\u0303ttes) \u201csotsialistlikuks\u201d, sest selleks nad end ju ise olid kuulutanud, ja mingis olulises mo\u0303ttes oli see ka po\u0303hjus, miks La\u0308a\u0308ne mitut karva suurvo\u0303imud nende vastu u\u0308ldse nii ja\u0308releja\u0308tmatult vo\u0303itlesid."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Seda seisukohta tuleks natuke selgitada. Minu arvates pole va\u0308himatki kahtlust, et \u201creaalne sotsialism\u201d oli erilist sorti riigikapitalism.4 Selles su\u0308steemis oli olemas oma kaubatootmine, palgato\u0308o\u0308, u\u0308hiskondlik to\u0308o\u0308jaotus, to\u0308o\u0308 tegelik allutatus kapitalile, akumulatsiooni imperatiiv, klassivo\u0303im, ekspluateerimine, ro\u0303humine, sundkonformism, hierarhia ja ebavo\u0303rdsus, tasuta koduto\u0308o\u0308 ja tingimusteta keeld to\u0308o\u0308lisprotestidele (ko\u0303ik streigid olid ebaseaduslikud), ra\u0308a\u0308kimata poliitiliste meeleavalduste u\u0308ldisest keelustatusest. Peamine erinevus oli mo\u0303istagi \u201cturukoordinatsiooni\u201d puudumine ja seda asen\u00ad\u00addav valitsusepoolne planeerimine. Termin \u201ceraomandus\u201d on siinkohal eksitav, sest kui selle ta\u0308henduse tuumaks on proletaarlaste eraldamine tootmisvahenditest, siis ta\u0308histab see ka riigiomandust, isegi ilma et peaksime pu\u0308u\u0308dma nendevahelist ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rset erinevust pisendada. Kui \u201comand\u201d ta\u0308hendab vo\u0303imu (ja juriidiliselt seda ta ju ta\u0308hendab), siis on ka \u201criigiomandus\u201d selles mo\u0303t\u00adtes \u201ceraomandus\u201d: keegi ei saa ju va\u0308ita, nagu olnuks No\u0303ukogude tu\u0308u\u0308pi rez\u030ciimides to\u0308o\u0308listel vo\u0303imu tootmise, jaotamise, investeerimise ja tarbimise u\u0308le. Samuti pole kahtlust, et Stalini-ja\u0308rgne riigikapitalism No\u0303ukogude blokis ja Jugoslaavias (umbes 1956\u20131989) u\u0308ritas luua teatavat autoritaarset heaoluriiki, mis oma probleemide poolest oli va\u0308ga sarnane mis tahes heaoluriikidega La\u0308a\u0308nes, olgu need siis sotsiaaldemokraatlikud, kristlik-demokraatlikud vo\u0303i gol\u00adlist\u00adlikud (vo\u0303i isegi Uuel Kursil po\u0303hinevad). (Ma ei peatu siin heaoluriikliku kapitalismi na\u0308idetel fas\u030cistlikes ja natsistlikes rez\u030ciimides, kui tahes asjakohased need ka oleksid.)"}, {"text_idx": "#000011", "text": "Igasuguse heaoluriigi \u2013 ka poststalinistliku, Gulagi-ja\u0308rgse \u201creaalse sotsialismi\u201d \u2013 sotsiaalseks eesma\u0308rgiks oli (siinkohal vo\u0303ib sellest julgesti ra\u0308a\u0308kida juba minevikuvormis) katse hoida tarbimist u\u0308lal no\u0303udluse kon\u00adjunktuurse reguleerimisega, et talitseda ja kaasata ma\u0308ssumeelset to\u0308o\u0308lisklassi odava elamispinna, transpordi, hariduse ja tervishoiu abil ning luua no\u0303nda dopolavoro (mus\u00adsolinilik po\u0303himo\u0303te, mida imetlesid ka Uue Kursi pooldajad USAs, kuid mis oli mo\u0303istagi sama mo\u0303jukas 1930. aastatel Stalini Venemaal), millega kaasneksid palgalised puhkused, massiturism, odavad rahvalikud meelelahutused, mo\u0303o\u0303duka hin\u00adnaga ro\u0303ivamood ja so\u0303iduautod. \u201cLo\u0303busad semud\u201d, 1930. aastate No\u0303ukogude muusikafilm pio\u00adneeridest (Venemaa ko\u0303igi aegade suurim kassahitt), oli oma talumatu o\u0303nnelikkusega a\u0308ravahetamiseni sarnane Hollywoodi vo\u0303i Kolmanda Riigi UFA filmistuudiote de\u00adliirselt naeruna\u0308olise toodanguga, vahest vaid tu\u0308drukusa\u0308a\u0308rte ahvatlusi tuuakse selles va\u0308hem esile."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Samal ajal meenutasid \u201csotsialistliku\u201d Ida-Euroopa mo\u0303ningad jooned pigem Ka\u00adgu-Aasia korporatistliku heaolu meetodeid \u2013 ettevo\u0303tete suvelaagrid ja puhkekodud, mis olid to\u0308o\u0308tajatele enamasti priid ja mida haldasid ametiu\u0308hingud (nendesse kuuluda oli po\u0303himo\u0303tteliselt igal kodanikul o\u0303igus), tasuta lasteso\u0303imed ja -aiad to\u0308o\u0308jo\u0303u ja\u0308relkasvule \u2013 ning mo\u0303ned jooned ja\u0308llegi pa\u0308rinesid Euroopa sotsiaaldemokraatiast, kuid need muudeti u\u0308ldiseks ja kohustuslikuks: na\u0308iteks ha\u0308stivarustatud rahvaraamatukogud, odavad raamatud, teatri- ja kinopiletid (kohaliku ametiu\u0308hingu kaudu tellitud piletid maksid pealegi poole juba niigi odavast hinnast), to\u0308o\u0308lispa\u0308ritolu noorukite positiivne diskrimineerimine ko\u0303rgkoolidesse vastuvo\u0303tmisel, to\u0308o\u0308ohutus, odavad po\u0303hitoiduained, odav alkohol, tubakas ja u\u0308histransport, ligipa\u0308a\u0308s sportimisvo\u0303imalustele. Valitseva klassi silmatorkava rikkuse puudumine, ra\u0308a\u0308kimata hooplevast luksusest, koos igikestva kaubanappusega ning va\u0308ga piiratud tarbimisvalikuga, seksuaalne puritanism, pikk so\u0303java\u0308eteenistus, raske to\u0308o\u0308 kultus, \u201cpopulaarse mehaanika\u201d ja kosmoselendude kultus noorte seas ning ja\u0308releja\u0308tmatu propaganda, mis ro\u0303hutas rez\u030ciimi plebeilikke ja \u201ckollektivistlikke\u201d omadusi, nii et igau\u0308ks pidi teadma, kuidas ka\u0308sitseda to\u0308o\u0308riistakasti, ko\u0303blast ja hangu \u2013 see ko\u0303ik lo\u0303i vo\u0303rdsuse atmosfa\u0308a\u0308ri."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Muidugi oli see ko\u0303igest atmosfa\u0308a\u0308r vo\u0303i meelestatus, aga samas oli ka tegelikkus vo\u0303rratult egalitaarsem kui praegu. \u201cReaalse sotsialismi\u201d tingimustes ro\u0303husid rahvusriigid oma etnilisi va\u0308hemusi \u2013 va\u0308ljaspool No\u0303ukogude Venemaad eriti pa\u0308rast Stalini surma \u2013, pakkudes neile see-eest vo\u0303imalust assimileeruda ning ro\u0303hutades \u201cu\u0308htsust\u201d, \u201charmooniat\u201d ja iidsete kultuurikonfliktide lo\u0303ppu. (1960. aastate alguse Ungari sotsiaalto\u0308o\u0308tajate ja omavalitsusametnike va\u0308ljao\u0303petamiseks mo\u0303eldud filmides na\u0308idatakse nomaadlike mustlasperekondade sunniviisilist pesemist, juustelo\u0303ikust ja ta\u0308ide ha\u0308vitamist, mida viivad la\u0308bi politsei ja so\u0303java\u0308ehaiglate personal; po\u0303rgulikud alandusstseenid segunevad teeseldud naeratustega otse kaamerasse.) Talupoegade u\u0308mberasustamine to\u0308o\u0308stusasulatesse oli erinevalt 19. sajandist suhteliselt ha\u0308sti korraldatud; kuni 1970. aastateni, mil ressursid hakkasid juba kokku kuivama, koliti nad suurtesse kortermajadesse ja neile pakuti kohe terve hulk u\u0308hiskondlikke teenuseid, sealhulgas tervishoiu- ja kultuurialaseid. Mo\u0303nes riigis, nagu Rumeenia ja endine Ts\u030cehhoslovakkia, elab enamik linlastest ikka veel tollastes lagunevates kortermajades."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Pole kahtlustki, et need u\u0308hiskonnad olid va\u0308ljakannatamatult autoritaarsed, a\u0308ngistavad ja allasurutud, aga alles nu\u0308u\u0308d hakkame aru saama ka sellest, kuivo\u0303rd integreerunud, sidusad, rahumeelsed, kuritegevusvabad ja institutsionaliseerunud nad olid; omamoodi va\u0308ikekodanlase unelm, kuid unelm sellegipoolest. Samal ajal olid nad ka \u201cvertikaalsed\u201d, st to\u0303usev sotsiaalne mobiilsus oli kiire ja laiahaardeline, ning kuna jutt on algselt mahaja\u0308a\u0308nud talurahvau\u0308hiskondadest, siis oli muutus o\u0303ige rabav (maalt linna, tapva fu\u0308u\u0308silise po\u0303lluto\u0308o\u0308 juurest tehnilisele to\u0308o\u0308le tehases, na\u0308ljast, ra\u0308past ja viletsusest tagasihoidlike so\u0308o\u0308klaeineteni, sooja vee ja kanalisatsioonini). Ka kultuurimuutus oli ja\u0308rsk. Teekond kirjaoskamatusest ja kella mittetundmisest Brechti ja Barto\u0301kini oli ha\u0308mmastavalt lu\u0308hike. (Muide, o\u0303petlik on, kui ta\u0308htsad on kultuuriliste vajaduste institutsionaalsed juured \u2013 pool kontinendist lo\u0303petas to\u0303sise kirjanduse lugemise ja klassikalise muusika kuulamise paari aastaga, kui need tegevused uutes sotsiaalsetes ja ideoloogilistes tingimustes enam ho\u0303lpsasti ka\u0308ttesaadavaks ja ta\u0308hendusrikkaks ei osutunud: \u201cDoch die Verha\u0308ltnisse, sie sind nicht so\u201d \u2013 \u201cKuid olud paraku ei ole need\u201d.5)"}, {"text_idx": "#000015", "text": "1989. aasta rez\u030ciimimuutus (milles siinkirjutaja ma\u0308ngis u\u0308pris avalikku rolli ja mille suhtes tema tunded on tagantja\u0308rele u\u0308snaambivalentsed) to\u0303i kaasa tormijooksu \u201criigiomandile\u201d, selle maailmaturuhindadega erastamise, odava u\u0308lesostu, allto\u0308o\u0308vo\u0303tu ja direktoritele mu\u0308u\u0308mise (kes omakorda mu\u0308u\u0308\u00adsid ettevo\u0303tted edasi rahvusvahelistele firmadele, misja\u0308rel paljud neist kinni pandi, et kahandada konkurentsi ja luua uusi pantvangis tarbijaturge) ning see kutsus esile enneolematu hinnato\u0303usu, reaalpalga ja elatustaseme languse ning massilise to\u0308o\u0308puuduse. Turu liberaliseerimine ta\u0308hendas, et seni kaitstud, poputatud, tehnoloogiliselt mahaja\u0308a\u0308nud kohalikud to\u0308o\u0308stused ei olnud vo\u0303imelised taluma pingelist konkurentsi jaemu\u0308u\u0308giturgudel, mis viis kohaliku kaubanduse kokkukukkumiseni, sest see ei suutnud dumpingule ja muudele sa\u0308a\u0308rastele nippidele vastu seista. Peaaegu pool ko\u0303igist to\u0308o\u0308kohtadest kadus. Va\u0308gagi ehtsat ro\u0303o\u0303mu pluralistliku poliitilise konkurentsi ja ma\u0308a\u0308ratult kasvanud va\u0308ljendusvabaduse u\u0308le tumestas vaesus ja ebaturvalisus, millega kaasnes kommertsliku popkultuuri, reklaami, tabloidide ja muu ra\u0308mpsu u\u0308ha laienev mo\u0303jusfa\u0308a\u0308r. See, mis algul tundus millegi va\u0308rvikana, on osutunud pelgalt kassikullaks ning kaotanud koos uudsusega oma vo\u0303lu."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Ida-Euroopa o\u0303nnetud elanikud vo\u0303tsid ko\u0303ike seda ilmse ja arusaamatu katastroofina. Mo\u0303ningase kriitikameele sa\u0308ilitasid need poliitilised grupid, kes olid vo\u0303idelnud endise rez\u030ciimi vastu ja ja\u0308tkasid vo\u0303itlust selle vaimuga veel pikka aega, ajades Teise maailmaso\u0303ja ja\u0308rgset liberaalset joont (va\u0308ljendusvabadus, konstitutsionalism, abordio\u0303igus, homoseksualistide o\u0303igused, rassismivastasus, antiklerikalism, antinatsionalism \u2013 mis on kindlasti asjad, mille eest tasub seista, aga mis ja\u0308a\u0308vad kaugeks laiemale lihtrahvaklassile, kes on ho\u0303ivatud hoopis muuga), po\u0308o\u0308ramata sealjuures ta\u0308helepanu laialdasele vaesusele, sotsiaalsele ja kultuurilisele kaosele. Need grupid u\u0308hendasid liberaalsele vasakpoolsusele omase \u201cinimo\u0303igustel\u201d po\u0303hineva ko\u0303nepruugi neokonservatiivsele parempoolsusele iseloomuliku \u201cvaba valiku\u201d retoorikaga (ja seda teevad nad ikka veel, ka 18 aastat hiljem) ning mo\u0303istsid eras\u00adtamist ko\u0303ikvo\u0303imsa riigi lammutamisena, mis oma u\u0308mberjagamisrelvaga varustatult paistis neile vaenlasena, kelle vastu tuleb vo\u0303idelda. Ideoloogilist vastast na\u0308gid nad \u201cu\u0308lalpeetavamentaliteedis\u201d, mis ei lase sotsiaalriigi alamatel saada vabadust armastavateks, vaprateks ja autonoomseteks kodanikeks. Ma\u0308letan, kuidas 1990.\u20131994. aastal Ungari parlamendis arutasime viis kuud vabariigi vapi ku\u0308simust (kas Pu\u0308ha Krooniga vo\u0303i ilma, vo\u0303itis Krooni partei), to\u0308o\u0308puuduse teemal aga puudus va\u0308hegi sisukas debatt, samal ajal kui ku\u0308mne miljoni elanikuga va\u0308ikeriigis haihtus kaks miljonit to\u0308o\u0308kohta."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Heaoluriigi pa\u0308a\u0308stmise u\u0308lesande enda peale vo\u0303tmine tundus nu\u0308u\u0308d ko\u0303igile poliitilistele jo\u0303ududele millegi ilmvo\u0303imatuna. Maades, nagu Ida-Saksamaa ja Ts\u030cehhi Vabariik, kus \u201ckommunistliku\u201d aparaadi funkt\u00adsiona\u0308a\u0308re hakati ametlikult diskrimineerima ning endise valitseva partei liikmed pidid enesekaitseks ja haavatud uhkuse ravimiseks kokku hoidma, langes see u\u0308lesanne nn postkommunistliku vasakpoolsuse o\u0303lule. U\u0308leja\u0308a\u0308nutes vo\u0303tsid selle u\u0308lesande tavaliselt enda peale a\u0308a\u0308rmusnatsionalistlikud ja \u201ckrist\u00adlikud\u201d parteid. Kuna valitsevate \u201ckommunistlike\u201d parteide turumeelsel reformistlikul tiival (ja nende ekspertno\u0303unikel u\u0308likoolides, uurimisinstituutides ja riigipankades), kes o\u0303igel ajal o\u0303iges kohas olles lo\u0303ikasid erastamisest kopsakat profiiti, esines mo\u0303ningast personaalset ja\u0308rjepidevust endisaegsete komparteidega, siis omandas na\u0308iva usutavuse ka populaarne teooria, nagu polekski \u201cmidagi muutunud\u201d \u2013 ko\u0303ik toimuv on lihtsalt vandeno\u0303u diskrediteeritud valitseva klassi vo\u0303imu pikendamiseks. To\u0303si on hoopis see, et muutused on olnud nii tohutud, et ainult murdosa nomenklatuurist on suutnud end kapitalistlikeks a\u0308rimeesteks u\u0308m\u00adber seadistada. Suurim vo\u0303itja aga pole olnud keegi kohalikest, vaid rahvusvahelised korporatsioonid, Ameerika juhitud so\u0303jaline liit ning Euroopa Liidu bu\u0308rokraatia."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Ometigi leidub selles populaarses teoorias oma to\u0303etera \u2013 nimelt kahtlustus, et plaanimajandusliku riigikapitalismi (ehk \u201criigisotsialismi\u201d) ja liberaalse turukapitalismi erinevus ei olegi nii suur, nagu 1989. aastal pidulikult kuulutati. Pa\u00adra\u00adnoiliste linnalegendidena ringlevad rahvalikud teooriad, kui tahes mo\u0303istetavad nad ka oleks, ei saa ega tohi asendada analu\u0308u\u0308si. Kuid oma poliitiline ta\u0308hendus neil on, eriti kui paljud endiste \u201ckommunistlike\u201d organisatsioonide ja\u0308rglasparteid kuulutavad nu\u0308u\u0308d neokonservatiivset ro\u0303o\u0303muso\u0303numit (termin \u201cuusliberaalne\u201d on mo\u0303nevo\u0303rra eksitav: ta\u0308naste ultrakapitalistide ja turufundamentalistide pidamine liberaalideks no\u0303uaks erakordset kujutlusvo\u0303imepingutust) ning lammutavad heaoluriigi viimaseid ja\u0308a\u0308nuseid. Siit siis \u201ckommunistide\u201d kummaline samastamine \u201ckapitalistidega\u201d mo\u0303ningates Ida-Euroopa maades \u2013 eks ole ju lo\u0303ppude lo\u0303puks endised \u201ckommunistid\u201d need, kes ko\u0303ike seda meile nu\u0308u\u0308d teevad, ikka on pukis samad tegelased, demokraatlik u\u0308m\u00adberkujundus on olnud pettus, ko\u0303ik see on juudi-bols\u030cevistlik vandeno\u0303u jne."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Sotsialismi ja kapitalismi samastamine oli teadagi u\u0308ks natsistlikke klis\u030ceesid \u2013 mo\u0303\u00adlemad on rassivo\u0303o\u0303rad. Aga \u201colud paraku ei ole need\u201d; ja antud juhul ei saaks nad teist\u00adsugusemad ollagi. Olid ju kommunistid ja sotsiaaldemokraadid 1920. ja 1930. aastatel u\u0308hinenud ja kaljukindlad oma va\u0308a\u0308rteadvuses, et nad seisavad lahutamatult vastu kapitalismile ja tu\u0308ranniale. Va\u0308a\u0308rteadvus ei va\u0308lista veel siirust. 21. sajandi alguse ekskommunistlikud parteid ei vastandu u\u0308ksnes sotsialismile, vaid ka to\u0308o\u0308lisklassi ko\u0303ige elementaarsematele huvidele: selles pole midagi uut ja see na\u0308htus ei piirdu ka ainult Ida-Euroopaga. (Ida-Euroopast ra\u0308a\u0308kides pean ma kindral de Gaulle\u2019i hea eeskuju ja\u0308rgi alati silmas ka endise No\u0303ukogude Liidu Euroopa-osa). Kutsusid ju Itaalia Kommunistlik Partei ja selle juht Enrico Berlinguer u\u0308les kokkuhoiumeetmetele ja ro\u0303hutasid proletaarset kohust nendega leppida juba kaks aastat enne proua Thatcheri vo\u0303imuletulekut.6 (Endise IKP paremtiib Vasakdemokraatlik Partei taotleb nu\u0308u\u0308d liitumist oma kuueku\u0308mneaastase po\u0303lisvaenlasega, kristlike demokraatidega...) Niisiis see klis\u030cee, ilma et ta sellest to\u0303esemaks muutuks, kujutab endast ausat ja o\u0303iglast ajaloolist ka\u0308ttemaksu."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Just seeto\u0303ttu vastandutakse neokonservatiivsele kontrrevolutsioonile vastupanuvormidega, mis on ru\u0308u\u0308tatud so\u0303jaeelse nat\u00adsio\u00adnalismi ja militaarse parempoolsuse ro\u0303ivaisse, millega sageli seguneb avalikult fas\u030cistlik retoorika ja su\u0308mboolika ning endise No\u0303ukogude Liidu puhul a\u0308a\u0308rmine eklektika, kus pu\u0308u\u0308takse su\u0308nteesida stalinismi ja fas\u030cismi. (Venemaa Kommunistlik Partei, peamine opositsioonijo\u0303ud Venemaal, leiab innustust valgekaartlaste arulagedatelt ideoloogidelt, kes esindasid admiral Kolts\u030caki ja parun Wrangeli kindralstaapide \u201cajutruste\u201d.) Poliitilisi lahendusvariante on palju. Pa\u0308rast Poola ekskommunistliku presidendi Kwas\u0301niewski \u201cuusliberaalse\u201d ehk neokonservatiivse rez\u030ciimi lu\u0308u\u0308asaamist on ultrakatoliiklike Kaczyn\u0301ski-kaksikute etteaste oma naeruva\u0308a\u0308rsusest hoolimata olnud u\u0308pris edukas ning kindlustanud end,7 u\u0308hendades a\u0308a\u0308rmist sotsiaalset konservatismi, homoseksualismivastast, naistevastast, va\u0308hemustevastast, Vene-vastast, Saksa-vastast, juudivastast ja enneko\u0303ike antikommunistlikku paranoiat monetaristliku or\u00adtodoksiaga, Bushi-meelse so\u0303jalise innukusega ja ko\u0303igi vasakpoolsete tagakiusamisega (Hispaania koduso\u0303jas vo\u0303idelnud rahvusvaheliste brigaadide va\u0308heste veteranide pensionid tu\u0308histati), tsensuuriga ja metsiku etnitsistliku propagandaga. Neliku\u0308mmend u\u0308ks Poola parlamendi liiget, kes kuuluvad seimi enamusse, panid ette seaduseelno\u0303u, et Jeesus Kristus valitaks Poola aupresidendiks (mo\u0303\u00adned neist eelistanuks tiitlit \u201caukuningas\u201d). Eesistuja lu\u0308kkas eelno\u0303u mingi tehnilise puuduse to\u0303ttu tagasi, julgemata seda ha\u0308a\u0308letusele panna: see oleks vo\u0303inud la\u0308bi minna."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Slovakkias on vasakpoolse sotsiaal\u00adde\u00admokraadi Robert Fico valitsus liidus Vladimi\u0301r Mec\u030ciari natsionalistidega ning kvaasifas\u030cistliku Rahvusparteiga, mida juhib kurikuulus alkohoolikust kiidukukk Ja\u0301n Slota. Ha\u0308rra Ficol ja\u0308tkus jultumust to\u0303sta pensione, ka\u0308rpida u\u0308hisso\u0303idukite piletihindu ja peatada riikliku, u\u0308ldjoontes tasuta tervishoiu- ja haridussu\u0308steemi lammutamine. Tegu on tohutult populaarse valitsusega, kelle menu suurendab veelgi selle teravalt ts\u030cehhi- ja ungarivastane natsionalism koos venemeelsete hoiakutega. Kui sellele lisada Ts\u030cehhi Vabariigis, Rumeenias ja Serbias ilmnev vo\u0303imetus moodustada to\u0308o\u0308vo\u0303imelist parlamendienamust; Balti va\u0308ikeriike haaranud Vene-vastane hullus koos etnilise vene va\u0308hemuse va\u0308gagi reaalse, apartheiditaolise diskrimineerimisega; mustlasva\u0308hemuste tagakiusamine ja segregatsioon igal pool (Rumeenia president u\u0308tles ajakirjaniku kohta, kellega ta isiklikult ka\u0308hmles ja kellelt varastas, hea ku\u0308ll, konfiskeeris mobiiltelefoni: \u201cMina selle haisva mustlasplikaga ei ra\u0308a\u0308gi\u201d); auva\u0308a\u0308rse \u201crahvusvahelise u\u0308ldsuse\u201d poolt \u201criigistatud\u201d etnilised enklaavid \u2013 Bosnia, Ko\u00adsovo, Montenegro, Makedoonia, Moldova/Transnistria ja stalinistlik in\u00adter\u00admun\u00addium Valgevenes; endiste Jugoslaavia residentide va\u0308ljaajamine Sloveeniast \u2013 ja teie ees on pilt \u201cuutest demokraatiatest\u201d, \u201cinnukate koalitsiooni\u201d vapratest so\u0303duritest, ha\u0308rrade Rumsfeldi ja Cheney \u201cuuest Euroopast\u201d."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Liberaalsed kommentaatorid ko\u0303nelevad ma\u0308ssust modernsuse vastu. See on ta\u0308ielik mo\u0303ttetus. Neokonservatiivne (ehk uusliberaalne) kontrrevolutsioon on ru\u0308nnanud natsiooni ja eriti alamat keskklassi kahel rindel."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Esiteks on ta ignoreerinud to\u0303siasja, et sotsiaalse heaolu institutsioonid on rahvusliku identiteedi selgroog, ainus ja\u0308releja\u0308a\u0308v sidususprintsiip traditsioonideta kapitalismis. Kaalul ei ole u\u0308ksnes elatisest ilmaja\u0308a\u0308mine, vaid va\u0308a\u0308rikustunde kaotus, tunde kadumine, et kogukonda esindav riik hoolitseb sinu eest, kaitseb sind ja seega peab sinust lugu. Plaanimajanduslike heaoluriikide suurim saavutus oli to\u0303usev sotsiaalne mobiilsus, mida seesmiselt kogeti kui du\u0308naamilist vo\u0303rdsust. Klassistaatuse kadumine (mida idapoolses Kesk-Euroopas su\u0308mboliseeris u\u0308likoolidiplom: isegi na\u0308lgiv Herr Doktor on ha\u0308rrasmees), tunne, et kaupmeeste, tsiviilteenistujate, o\u0303petajate ja arstide ja\u0308reltulijad peavad hakkama ja\u0308lle fu\u0308u\u0308silist to\u0308o\u0308d tegema vo\u0303i pagema kusagile illegaalsete migrantidena, deklasseeruma \u2013 ko\u0303ik see on talumatu a\u0308hvardus. Tegu on keskklasside u\u0308lesto\u0303usuga natsiooni ja kastivahede kadumise vastu."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Teiseks, kommunistide loodud heaoluriigi kaitsevallide ja -rinnatistega on keskklassidel ideoloogiliselt vo\u0303imatu end samastada. See ta\u0308hendaks kohutavat na\u0308okaotust, sest \u201ckommunism\u201d su\u0308mboliseerib lu\u0308u\u0308asaamist ja minevikku ning va\u0308ikekodanlus on ju enneko\u0303ike modernistlik, teda kannustab saavutuste ja oma elutingimuste parandamise mu\u0308u\u0308t. Nad ei saa avalikult kaitsta institutsioone, mis neile algselt u\u0308ldse va\u0308a\u0308rikuse andsid, kui tegid talupoegadest bu\u0308rokraadid ja intellektuaalid, sest see ta\u0308hendaks ha\u0308biva\u0308a\u0308rse agraarse mineviku ning koos sellega veelgi ha\u0308biva\u0308a\u0308rsema \u201ckommunistliku\u201d pa\u0308randi tunnistamist. Neokonservatiivset (vo\u0303i uusliberaalset) lammutusto\u0308o\u0308d kommunistide ka\u0308teto\u0308o\u0308na kujutades saab aga ha\u0308bist mo\u0308o\u0308da hiilida ja muuta 1989. aasta eelsete institutsioonide kaitsmist aktsepteeritavaks. Samuti ei saa endised kompartei ja komsomoli sekreta\u0308rid va\u0308ita, nagu poleks nad ealeski sellesse institutsionaalsesse kor\u00adda kuulunud ega oleks sellele sugugi ta\u0308nu vo\u0303lgu; nad peavad hoopis kuulutama, et selle korra lammutamine ta\u0308hendab vea pa\u00adrandamist. Seega paistavad nad ekslike ja oportunistlikena, mitte aga uue ajastu, vabaduse vms kuulutajatena."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Uusi kontrrevolutsiona\u0308a\u0308re saab niisiis kujutada u\u0308htaegu nii vasak- kui ka parempoolsetena \u2013 \u201ckommunistlike\u201d privatiseerijate, monetaristide ja globaliseerijate laitmatult antikommunistlike vastastena. Nad vo\u0303ivad kaitsta bols\u030cevike loodud heaoluriiki, andmata tolligi sellest bols\u030cevikele, kes on la\u0308inud Internatsionaalist u\u0308le Mul\u00adti\u00adnat\u00adsio\u00adnaali, sest neile mo\u0303lemale annab vastu astuda so\u0303jaka etnilisuse ideega, mis on midagi hoopis muud kui klassikaline natsionalism \u2013 viimane rajanes ko\u0303ikide kodanike o\u0303iguslikul ja poliitilisel vo\u0303rdsusel iseseisvas ja suvera\u0308a\u0308nses rahvusriigis, hoolimata nende usutunnistusest vo\u0303i rassist."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Kuna selle poliitilise arulageduse puhkemine Ida-Euroopas on samavo\u0303rd kaitsereaktsioon neokonservatiivse ehk uusliberaalse globaliseerumise ja uusimperialismi vastu kui ka versioon La\u0308a\u0308ne uutest antikapitalistlikest u\u0308hiskonnaliikumistest, siis tuleks lu\u0308hidalt vaadelda ka selle paralleele viimastega. La\u0308a\u0308ne liikumiste vo\u0303itlused on suuresti su\u0308mboolsed: vo\u0303tkem na\u0308iteks G8 tippkohtumiste vastased protestid Heiligendammis. Oletagem hetkeks, et protesteerijad oleksid \u201cvo\u0303itnud\u201d ning neil o\u0303nnestunuks see riigipeade valitud seltskond ja teised suured ninad Mecklenburg-Vorpommernist minema kihutada \u2013 mis siis oleks juhtunud? Nood po\u0308o\u0308rdunuksid tagasi oma auva\u0308a\u0308rsetele ministritoolidele, vo\u0303ib-olla paari muhuga \u2013 ja kogu lugu. Puudusid konkreetsed no\u0303udmised (\u201cMuutkem kapitalism ajalooks!\u201d seda ju ei ole); seeto\u0303ttu ei po\u0303rka meeleavaldajad kokku \u201ckodanliku poliitikaga\u201d sellel tasandil, kus seda kujundatakse ja ellu viiakse, \u2013 ja need mo\u0303ned va\u0308hesed to\u0303eliselt spetsiifilised no\u0303ud\u00ad\u00admised (tegelikult ku\u0308ll palved), mida mo\u0303o\u0303dukam tiib esitas, ja\u0308a\u0308vad kodanliku poliitikasu\u0308steemi piiresse ega ole seega revolutsioonilised (nt need, mis puudutavad su\u0308sinikdioksiidi heitmeid, migrantide to\u0308o\u0308jo\u0303udu, intellektuaalse omandi o\u0303igust jne), ning on seega u\u0308hitatavad kodanliku (liberaalse peavoolu) poliitikaga, isegi kui neil pole va\u0308ljavaadet kohesele edule. Va\u0308givald puhkeb seeto\u0303ttu, et meeleavaldajad on \u201csu\u0308steemi\u201d vastu, aga su\u0308steem ei kehastu nendes rahvusriigipealike meelevaldsetes kokkusaamistes, kus nad ei rakenda oma to\u0303elist, st seaduslikku vo\u0303imu. See, millega a\u0308hvardatakse \u2013 erinevalt kommunistlikest ja sotsialistlikest revolutsioonidest \u2013, ei ole rez\u030ciimimuutus, vaid kaos. Kaosele ei saa vastata repressioonidega (kuigi politsei ja Bundeswehr saavad kaost alla suruda ja selle tagaja\u0308rgi \u201ckoristada\u201d), sest maha suruda saab ainult vastanduvat vo\u0303imu. Niisugused protestid aga endast vo\u0303imu ei kujuta. Samas annab repressiooni ennast kaoseks muuta. Vo\u0303im ei po\u0303rka kokku vastanduva vo\u0303imuga, nagu klassikalistes \u2013 eriti Euroopa \u2013 revolutsioonides."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Kuid sellegipoolest on ta\u0308htis mo\u0303ista, et ajavaimu poolest erineb noorte la\u0308a\u0308ne\u00adeurooplaste protest ma\u0308rgatavalt noorte idaeurooplaste omast. Sest kuidas viimased ka ja\u0308ljendaksid esimesi oma Palestiina pea- ja kaelara\u0308ttide, kapuutside ja maskidega, kivide loopimise ja ma\u0308ssumeelse cool\u2019iga, mida nad kadedalt on telekast ja\u0308lginud, eristab neid asjaolu, et ko\u0303ik selle u\u0308hendavad nad endas a\u0308a\u0308rmise autoritaarsusega, rassismiga jms. Ida-Euroopa katoliiklike, etnitsistlike, ksenofooblik-populistlike parteide noored keskklassist protesteerijad kardavad enneko\u0303ike oma staatuse kaotamist, deklasseerumist \u2013 midagi sellist on tuttav ka 1920. ja 1930. aastate Kesk- ja Ida-Euroopa noorest karmist parempoolsusest, aga samuti 1960. aastate u\u0308lio\u0303pilasprotestide teadaolevast motivatsioonist. No\u0303udes korda, hierarhiat, rahvuslikku u\u0308htsust, selget lo\u0303ppu ko\u0303igele, mis on nende meelest ha\u0308lbeline ka\u0308itumine, \u2013 ning meenutades sellega ha\u0308irivalt al-Azhari fatwa\u2019sid ja Vatikani \u2013, seisavad nad rahanduseliiti ja juurtetut kosmopoliitilist globaliseerumist po\u0303himo\u0303tteliselt ku\u0308ll vastustades enese teadmata olemasoleva korra teenistuses, millel pole etnilisest vihkamisest, militarismist, homofoobiast vo\u0303i nostalgiast paindumatult kindla korra ja\u0308rele midagi karta. Olgu nende vead millised tahes, ei ole uued u\u0308hiskondlikud liikumised La\u0308a\u0308nes ja Lo\u0303unas su\u0308u\u0308di milleski selletaolises."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Samal ajal on to\u0308o\u0308lisklass, isegi veel rohkem kui La\u0308a\u0308nes, vait. Streike peaaegu ei korraldata. Vo\u0303itlus ka\u0308ib u\u0308helt poolt rahvusvahelise kapitali ja selle kohalike esindajate ning teisalt kohalike etniliste keskklasside ning etnitsistliku ja klerikalistliku intelligentsi vahel. Ehtsat vasakpoolsust pole va\u0308lja ilmunud. Veel mitte."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Inglise keelest to\u0303lkinud M. V."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Ungari filosoof GA\u0301SPA\u0301R MIKLO\u0301S TAMA\u0301S on su\u0308ndinud 1948. aastal Rumeenias Cluj-Napocas (Kolozsva\u0301ris) ja lo\u0303petanud sealse Babes\u0327\u2013Bolyai u\u0308likooli. Kirjandusliku na\u0308dalalehe toimetajana tekkis tal Rumeenia vo\u0303imudega poliitilisi probleeme ja ta emigreerus 1978. aastal Ungarisse. O\u0303petas filosoofiat Budapesti u\u0308likoolis, kust mo\u0303ne aasta pa\u0308rast vallandati marksismi avaliku kritiseerimise eest. Temast sai Kadari-aegse demokraatliku opositsiooni u\u0308ks tuntumaid liikmeid, dissident, kes avaldas end u\u0308ksnes omakirjastuslikes va\u0308ljaannetes vo\u0303i va\u0308lismaal. Osales aktiivselt Ungari sametrevolutsioonis. 1989. aastal valiti Vabade Demokraatide Liidu esindajana Ungari parlamenti. 1994 lahkus kutselisest poliitikast (2000 astus va\u0308lja ka liberaalide parteist). Kui Tama\u0301si 1980. aastate poliitilisi vaateid on iseloomustatud liberaalsetena ja rez\u030ciimivahetuseaegseid konservatiivliberaalsetena, siis 1990. aastate teisel poolel vo\u0303tsid need selgelt vasakpoolsema suuna ja 2000. aastatel on ta jo\u0303udnud omapa\u0308rase marksismito\u0303lgenduseni. Ta on u\u0308ks globalismikriitilise organisatsiooni ATTAC juhtkujusid Ungaris. Tama\u0301s on juhtinud Ungari Teaduste Akadeemia filosoofiainstituuti, o\u0303petanud Columbia, Oxfordi, Chicago, Georgestowni, Yale\u2019i jt u\u0308likoolides, saanud 1995. aastal Ungari Sorosi fondi eluto\u0308o\u0308preemia. Avaldanud mitmeid poliitikafilosoofia- ja sotsiaalteooria-alaseid raamatuid. Praegu on Tama\u0301s Kesk-Euroopa u\u0308likooli sotsioloogia ja sotsiaal-antropoloogia osakonna professor."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Ilmunud Vikerkaares nr 6, 2008"}, {"text_idx": "#000033", "text": "1 2008. aasta ma\u0308rtsis toimunud referendumil oli u\u0308le 80% ha\u0308a\u0308letanutest valitsuse haridus- ja tervishoiureformi kavade vastu. Toim."}, {"text_idx": "#000039", "text": "7 2007. aastal Jaros\u0142aw Kaczyn\u0301ski valitsus lagunes ja ja\u0308rgnenud erakorralistel valimistel kaotasid rahvuslik-konservatiivsed parteid parlamendis enamuse. Toim."}, {"text_idx": "#000040", "text": "Ukraina ja tsivilisatsioonide kokkupo\u0303rke teooria"}, {"text_idx": "#000042", "text": "Olivier Roy: Pigem samm tagasi, eriti kuna see protsess on ka\u0308inud juba aastaid. Praegune so\u0303da on koosko\u0303las sellega, mida Putin on teinud Gruusias ja mujal. Putin on alati o\u0308elnud, et Ukraina ei ole tema silmis to\u0303eline riik. Jahmatav on aga olnud kallaletungi jo\u0303hkrus. So\u0303ja vallapa\u0308a\u0308stmine on hullumeelne samm, sest see ei ja\u0308ta muud valikut kui vastupanu. Aga esmajoones ka seeto\u0303ttu, et Putin ei mo\u0303ista, et tegu on teistsuguse ajaja\u0308rguga. Putin on u\u0308htaegu 19. sajandi strateeg ja soviett. Tal on territoriaalne vo\u0303imu-visioon ja kultuuriline na\u0308gemus Vene impeeriumist, mille keskmes on slaavlus ja o\u0303igusk. Putin pole aru saanud sellest, et on olemas ka Ukraina patriotism ja et seda on paradoksaalselt tugevdanud No\u0303ukogude su\u0308steem, mis po\u0303hines sotsialistlike riikide fo\u0308deratsioonil. Ukraina, Gruusia ja Armeenia puhul ning isegi Kesk-Aasias on see su\u0308nnitanud \u201evabariikliku\u201c natsionalismi."}, {"text_idx": "#000043", "text": "Putin tahab olla uus Peeter Suur ja kirjutada oma nime ajalukku Vene impeeriumi taastajana; see on tema kinnismo\u0303te. Kuid 19. sajandi so\u0303ja alustamine 21. sajandil on hullumeelsus. Arvan, et ta on tulistanud endale jalga."}, {"text_idx": "#000044", "text": "ML: Kas see sissetung on samasugune strateegiline viga nagu 1979. aasta sissetung Afganistani?"}, {"text_idx": "#000045", "text": "OR: Kindlasti, kuid mitte po\u0303hjustel, mida tavaliselt tuuakse: patiseisu ja isolatsiooni risk, sanktsioonid ja okupatsiooni majanduslik kulukus. See invasioon lo\u0303hub tolle Venemaale soodsa uue geostrateegilise konfiguratsiooni, mis oli tekkimas pa\u0308rast Putini vo\u0303imuletulekut 2000. aastal ja po\u0303hines Huntingtoni \u201etsivilisatsioonide kokkupo\u0303rke\u201c na\u0308gemusel. Oleme na\u0308inud, kuidas osa La\u0308a\u0308ne avalikust arvamusest hakkas nihkuma Putini Venemaa poole: teatav osa kristlikust parempoolsusest koos enamikuga populistidest, nagu ka mitmesugused konservatiivsed ringkonnad. See algas juba konfliktidest Serbias ja Kosovos, kui mo\u0303ned ko\u0303rgemad ametiisikud ja intellektuaalid hakkasid ku\u0308sima, ega me ole valinud valet vaenlast, kas La\u0308a\u0308nel poleks loogilisem toetada bosnialaste ja kosovolaste asemel Serbiat."}, {"text_idx": "#000046", "text": "Mo\u0303istagi oli sel nihkel ka oma nimi: \u201eislamioht\u201c. 9/11 teravdas seda arusaama, eriti kui tekkisid populistlikud liikumised, mis keskendusid islami to\u0303rjumisele. Mitmesuguseid kohalikke konflikte on to\u0303lgendatud kristliku La\u0308a\u0308ne ja islami vahelise vo\u0303itlusena, alates Sudaanist ja Su\u0308u\u0308riast kuni Balkani ja Kaukasuseni. Bashar al-Assadit ei toeta mitte u\u0308ksnes venelased, vaid ka need, kes esinevad idakristlaste kaitsjatena. 2005. aasta rahutusi Prantsuse banlieue\u2019des kirjeldasid analu\u0308u\u0308tikud ja Houellebecqi taolised romaanikirjanikud kui \u201eeurooplaste\u201c ja \u201emoslemite\u201c vahelise koduso\u0303ja algust ning kui osa globaalsest dz\u030cihaadist. Selles ma\u0308ngus paistis Venemaa ko\u0303ikide nende reaktsiooniliste servagruppide silmis liitlasena vo\u0303i isegi La\u0308a\u0308ne kaitsevallina. Olen kuulnud, kuidas Front national\u2019i endine liige ja Ecole de Guerre\u2019i geostrateegia professor Aymeric Chauprade kutsus u\u0308les alliansile kristliku Euroopa, o\u0303igeuskliku Venemaa ja Iraani s\u030ciiitide vahel suure vaenlase, sunniitliku islami vastu."}, {"text_idx": "#000047", "text": "ML: 2019. aastal te pu\u0308hendasite essee \u201eKas Euroopa on kristlik?\u201c nende gruppide su\u0308venevale la\u0308henemisele ..."}, {"text_idx": "#000048", "text": "OR: Jah, sest neile strateegiatele lisandus veel u\u0308ks strateegiline visioon: va\u0308a\u0308rtuste so\u0303da La\u0308a\u0308nes. Putini Venemaad tajusid paljud konservatiivsed kristlased (vt nt Prantsuse katoliiklaste vo\u0303rgulehte Salon Beige) kui kaitsevalli traditsiooniliste, LGBT- ja abordivastaste va\u0308a\u0308rtuste ees, samal ajal kui o\u0303ugeusukirik paistis koosto\u0308o\u0308s poliitilise vo\u0303imuga vo\u0303itlevat hingede tagasivo\u0303itmise eest."}, {"text_idx": "#000049", "text": "See seletab paljude Ameerika evangeelsete protestantide ja konservatiivsete katoliiklaste poolehoidu Putinile. Sellel rindel seisid ka Poola ja Ungari juhid, kuigi nad on igavese Venemaa suhtes umbusklikumad, nagu ka Donald Trumpi no\u0303uandjad (Steve Bannon). Mis Prantsusmaasse puutub, siis meenutatagu Marine Le Peni ku\u0308laska\u0308iku Venemaale 2015. aastal, mis oli to\u0303eline teeta\u0308his. Ra\u0308a\u0308kimata siis veel Euroopa poliitikutele va\u0308ga tulusate sinekuuride jagamisest, mis tegi neist igasuguste siseveendumuste puududes president Putini lobistid."}, {"text_idx": "#000050", "text": "ML: Kas see so\u0303da paistab teile pigem Putini kaotuse kui vo\u0303iduna?"}, {"text_idx": "#000051", "text": "OR: Jah. Kogu selle pehme vo\u0303imu, mille Putin oli viimasel kaheku\u0308mnel aastal saavutanud ja mis vo\u0303imaldas tal olla globaalne ma\u0308ngija, to\u0303i ta ohvriks lihtsalt territoriaalsele na\u0308gemusele Vene vo\u0303imust. Kogu see geostrateegiline allianss populistliku parempoolsusega ja La\u0308a\u0308ne religioossete konservatiividega, mis raskendas Moskvale surve avaldamist ja sanktsioonide kehtestamist, on haihtunud o\u0303hku. Vo\u0303ime nu\u0308u\u0308d na\u0308ha, kuidas tema imetlejad vo\u0303tavad so\u0303nu tagasi, nende hulgas Zemmour, kes tavaliselt ei ko\u0303hkle radikaalsete seisukohtade vo\u0303tmise ees, vaid uhkustab nendega. Putin on muutunud kellekski o\u0303igustamatuks, sest ta ajab hirmu peale. Ta\u0308naseks on ko\u0303ikidel eurooplastel tekkinud umbusurefleks. Ko\u0303ik Putiniga su\u0308mpatiseerijad vo\u0303i need, kes pooldasid Venemaaga kokkuleppele jo\u0303udmist, nagu Berlusconi, Marine Le Pen, Schro\u0308der (esimene Euroopa eks-juht, kes liitus Nord Streami konsortsiumiga), Fillon jne, on devalveerunud. Nende reaktsioon on ko\u0303nekas, nad on tummad, sest ei leia isegi mingit asenduso\u0303igustust."}, {"text_idx": "#000052", "text": "ML: Milliseid ja\u0308reldusi sellest teha?"}, {"text_idx": "#000053", "text": "OR: Tsivilisatsioonide kokkupo\u0303rke teoreetik Samuel Huntington u\u0308tles 1993. aastal Foreign Affairsis: \u201eKui vo\u0303ti peitub tsivilisatsiooni mo\u0303istes, siis peab Venemaa ja Ukraina vahelise va\u0308givalla to\u0303ena\u0308osus olema va\u0308ike.\u201c Loo moraal on selles, et Venemaa praegune so\u0303jaline sekkumine Ukrainas on andnud meile selge to\u0303estuse (paljude teiste ko\u0303rval), et tsivilisatsioonide kokkupo\u0303rke teooria ei to\u0308o\u0308ta, kuigi see andis inspiratsiooni paljudele geostrateegia u\u0308le mo\u0303tlejatele. Idee, nagu oleks No\u0303ukogude Liidu kokkukukkumine po\u0308o\u0308rdumatu ja nagu me liiguksime kristluse ja islami vastasseisu poole, on kukkunud kokku ja me na\u0308eme, et sellele pole Putini na\u0308gemuses kunagi mingit rolli kuulunudki. Venemaa on Katariina Suurest alates alati moslemeid oma impeeriumi lo\u0303iminud. Ja Putinil on imperiaalne na\u0308gemus, kindlasti ei po\u0303hine tema geostrateegia religioonil, nagu mo\u0303ned Euroopa parempoolsed ja parema\u0308a\u0308rmuslased uskusid."}, {"text_idx": "#000054", "text": "Faktid on u\u0308sna selged. Putini neljast so\u0303jalisest sekkumisest endisesse No\u0303ukogude ruumi on kolm toimunud kristlike ja o\u0303igeusu maade vastu. Otsene agressioon Gruusia vastu vo\u0303eti ette moslemitest abhaaslaste nimel. Viimases konfliktis Ma\u0308gi-Karabahhi pa\u0308rast kutsusid Prantsuse parema\u0308a\u0308rmuslased ja vabariiklased u\u0308les kristlikule solidaarsusele tu\u0308rgi-islami ohu vastu. Ma pidin neile u\u0308hes Le Monde\u2019i artiklis meelde tuletama, et venelased olid pigem Aserbaidz\u030caani ja sugugi mitte armeenlaste poolel. Nad lasid aseritel Karabahhi u\u0308le vo\u0303tta ja seeja\u0308rel teesklesid sekkumist. Pa\u0308rast Ts\u030cets\u030ceeni so\u0303da on Putin toetanud ts\u030cets\u030ceenide juhti Ramzan Kado\u0303rovit. Ainus koht geograafilises Euroopas, kus rakendatakse s\u030cariaadi o\u0303igust, on Ts\u030cets\u030ceenia vabariik Venemaal. Ru\u0308nnak teise o\u0303igeuskliku riigi, Ukraina vastu ro\u0303hutab lo\u0303hesid o\u0303igeusumaailmas, aga ka kristlikus maailmas u\u0308ldiselt (Ukraina katoliiklik uniaadikirik on Ukraina patriotismi kants). Ainus Ukraina patriarh, kes veel tunnustab Moskva metropoliit Kirilli u\u0308limust, Onufrius, kutsus just a\u0308sja usklikke u\u0308les kaitsma Ukraina kodumaad. Putin on kaotanud oma taotluses olla o\u0303igeusumaailma esindaja."}, {"text_idx": "#000055", "text": "ML: U\u0308tlete, et maailm pole muutumas, vaid me kogeme endise protsessi ja\u0308tku. Kas sellegipoolest ei valitse oht, et geopoliitiline kaart joonistatakse ringi? Hiinlaste esialgsed ko\u0303hklused Vene ru\u0308nnakut hukka mo\u0303ista on tekitanud muret."}, {"text_idx": "#000056", "text": "OR: Arvan, et siin tuleb olla va\u0308ga hoolikas. Hiinlased ei saanud seda hukka mo\u0303ista, sest nad tahavad pidada enesele o\u0303igust tungida Taiwani. Samal ajal aga la\u0308hevad hiinlaste ja venelaste su\u0308gavamad huvid lahku. Ameeriklased saavad endale lubada seismist kahel rindel, Vaiksel ookeanil ja Euroopas, eriti kui eurooplased otsustavad oma kaitset tugevdada. Hiinlased aga ei soovi mitmel rindel olla, nagu ka mitte venelased."}, {"text_idx": "#000057", "text": "ML: So\u0303da on tulnud u\u0308llatusena, kuigi Putin u\u0308tles juba kaheku\u0308mne kahe aasta eest vo\u0303imule tulles, et ta peab No\u0303ukogude Liidu lagunemist 20. sajandi ajalooliseks katastroofiks."}, {"text_idx": "#000058", "text": "OR: Jah, selles mo\u0303ttes on alahinnatud venelaste vimma ja no\u0303rdimust No\u0303ukogude Liidu langemise pa\u0308rast. See oli kohutav trauma, sest ko\u0303ik kukkus kokku, ilma et midagi oleks juhtunud, ilma so\u0303ja vo\u0303i revolutsioonita. Inimesed ei saanud sellest aru. Kui rez\u030ciim muutub pa\u0308rast sissetungi, so\u0303da, tohutut katastroofi, siis meil on va\u0308hemalt olemas arusaamise elemendid. Aga kui sa a\u0308rkad u\u0308hta\u0308kki u\u0308les ja rez\u030ciim on uus vo\u0303i sul on uus kodakondsus ja riik on uus, siis see on suur trauma. Putini viga on selle trauma eest kolmku\u0308mmend aastat hiljem ka\u0308tte maksta. Nu\u0308u\u0308d leidub juba terve po\u0303lvkond venelasi, kellele No\u0303ukogude Liit sugugi korda ei la\u0308he, kes pole seda kogenudki. Putin on paigale tardunud. Ta ei saanud aru, et maad on vo\u0303tnud uued natsionalismid, et venekeelne ukrainlane saab samuti olla Ukraina patrioot ning vo\u0303idelda Vene invasiooni vastu."}, {"text_idx": "#000061", "text": "Timothy Snyder: See ei ole suur saladus: ha\u0308vitada Ukraina kui riik ja likvideerida ukrainlased kui rahvus. On ta\u0308iesti selge, et sa\u0308a\u0308rane idee sarnaneb genotsiidiga. Kui selle plaani elluviimine no\u0303uab \u2013 ja seda see no\u0303uab \u2013 ukraina intelligentsi fu\u0308u\u0308silist likvideerimist vo\u0303i Siberisse saatmist, siis seda ka u\u0308ritatakse."}, {"text_idx": "#000062", "text": "SS: Kas see teeb siis Putinist Stalini pehmema versiooni ja sama ohtliku juhi?"}, {"text_idx": "#000063", "text": "TS: Putin on teistsugune. Stalin ei kahelnud kunagi ukraina rahvuse olemasolus ja ta suhtus sellesse omal moel mo\u0303ningase ettevaatusega. Sellest siis ka holodomori na\u0308ljaha\u0308da ja 1930ndate terror Ukraina NSV-s. Putinil, kelle arvates mingit ukraina rahvust pole olemas, on Staliniga vo\u0303rreldes radikaalsem vaade, mis viib meid tagasi Hitleri veendumuseni, et inimmasse saab tahtekindla va\u0308givallaga kiiresti murda."}, {"text_idx": "#000064", "text": "Seega me oleme jo\u0303udnud kaugele teispoole tavapa\u0308rast poliitikat tu\u0308ranniaga silmitsi seistes. Meil on tegu vananeva juhiga, kelle vaimulaad ei po\u0303hine ta\u0308napa\u0308eva kategooriatel, vaid igaviku mo\u0303istel. Putini vaatevinklist faktid tegelikult ei loe. Ta kas u\u0308ldse ei arvesta praktilisi takistusi, mis meile teada, vo\u0303i arvab, et need on La\u0308a\u0308ne propaganda ja luul. Putini maailm on selline, millisena tema seda tajub."}, {"text_idx": "#000065", "text": "SS: Ja mida see ta\u0308hendab?"}, {"text_idx": "#000066", "text": "TS: Olen ja\u0308lginud Putinit juba aastaid \u2013 seda, mida ta kirjutab vo\u0303i ko\u0303neleb. Ta usub, et ta on uus vu\u0308rst Vladimir Suur, kelle u\u0308lesanne on viia lo\u0303pule tolle missioon, mis algas u\u0308le tuhande aasta tagasi: taastada endine Vene impeerium, u\u0308hendades Ukraina Venemaaga. Mitte u\u0308ksnes fu\u0308u\u0308siliselt, territooriumi ja poliitika mo\u0303ttes, vaid eelko\u0303ige dialektiliselt. Kuni seda u\u0308hendust pole veel su\u0308ndinud, ei ole ka Venemaad \u2013 Venemaa su\u0308nnib alles Ukrainaga u\u0308heks saades."}, {"text_idx": "#000067", "text": "SS: Kas see hakkab siis eksisteerima to\u0303elise u\u0308liriigina vo\u0303i pigem mo\u0303istena?"}, {"text_idx": "#000068", "text": "TS: Pigem vaimselt ja metafu\u0308u\u0308siliselt."}, {"text_idx": "#000069", "text": "SS: Te jo\u0303udsite oma raamatus \u201eMust muld: holokaust kui ajalugu ja hoiatus\u201c mo\u0303nele va\u0308ga olulisele ja\u0308reldusele, mis po\u0303hinesid Hitleri \u201eMein Kampfi\u201c ja muude teoste analu\u0308u\u0308sil. Te hindasite teda kui teatava poliitilise filosoofia rajajat \u2013 ja kes kaugeltki mitte esimesena seesugustest to\u0303i traagilisi tagaja\u0308rgi. Kas ka Putin on sa\u0308a\u0308rane filosoof? Teda inspireerib Vene hing sedavo\u0303rd, et tema tajumisviis po\u0303hineb metafu\u0308u\u0308silistel kategooriatel. U\u0308heso\u0303naga: kas ta kehastab Vene vaimu?"}, {"text_idx": "#000070", "text": "TS: Ma ei usu Vene vaimu mo\u0303istesse. Aga kui ja\u0308lgida Putini avaldusi ja lugeda artikleid, mis vihjavad tema plaanidele, siis saab o\u0308elda ja\u0308rgmist: va\u0308hemalt ku\u0308mme aastat on ta korranud, et Ukraina olemasolul rahvusena ja riigina ei ole alust ega o\u0303igustust. Ja et Jumal tahab Venemaa ja Ukraina u\u0308hinemist. Ta mainis seda riigiduumas pa\u0308rast 2012. aasta valimisi. 2013. aastal ku\u0308lastas ta Kiievit ja u\u0308tles, et u\u0308hinemine peab aset leidma igal juhul, sest see on Jumala tahe ning poliitikud ei saa sellele vastu hakata. Selliseid avaldusi on palju ja ma vo\u0303taks neid va\u0308ga to\u0303siselt."}, {"text_idx": "#000071", "text": "SS: Mida ta\u0308hendab riigi ja rahva likvideerimine? Kas alistamist? Venemaaga integreerimist? Kogu maa muutmist u\u0308heks mustaks auguks nagu Donbass? Rahva venestamist nagu 19. sajandil?"}, {"text_idx": "#000072", "text": "TS: Venestamist kindlasti, aga seda tuleb teha kiiresti ja kasutades ko\u0303ige lihtsamaid ka\u0308epa\u0308raseid meetodeid, eeldades, et kui eliit likvideerida, siis ei ja\u0308a\u0308 rahvust enam alles. Ja\u0308a\u0308vad venekeelsed kodanikud ja need, kellest varsti saavad venekeelsed."}, {"text_idx": "#000073", "text": "Vo\u0303ib-olla ma eksin, aga pikaajalise venestuskava elluviimine, nii nagu Brez\u030cnevi vo\u0303i Aleksander III ajal, pole sellega koosko\u0303las. Selle kallale asutaks siis, kui Venemaa leiab, et eliidi likvideerimisest ei piisa."}, {"text_idx": "#000074", "text": "Isegi Venemaal pole olnud ajaloolist pretsendenti ukraina rahva sa\u0308a\u0308rasele kohtlemisele. Ainult Hitleril oli sarnane plaan. Sovietid uskusid, et ukraina rahvus on olemas ja et mingisugune kompromiss on saavutatav. Vene keisririigi ajal ei olnud moodsa rahvuse mo\u0303istet veel olemas. Ja impeerium ei ta\u0308hendanud seda, et venelased valitseksid teiste, na\u0308iteks ukrainlaste u\u0308le. Vene impeeriumi eliit ei koosnenud sugugi etnilistest venelastest ega mo\u0303elnud sa\u0308a\u0308rastes terminites."}, {"text_idx": "#000075", "text": "Seevastu Putin viitab kogu aeg omaenda ajaloolistele ja mu\u0308stilistele kontseptsioonidele ja see, mis ta va\u0308lja pakub on midagi ta\u0308iesti uut ja va\u0308ga radikaalset \u2013 kui Hitler ko\u0303rvale ja\u0308tta."}, {"text_idx": "#000076", "text": "SS: Ka Putini no\u0303uandjatel on raskusi tema kavatsuste mo\u0303istmisega. Fjodor Lukjanov, Vladislav Surkov ja teised kirjutavad ku\u0308ll Venemaa mo\u0303jusfa\u0308a\u0308ridest ja La\u0308a\u0308ne murtud lubadustest. Kuid paistab, et keegi pole ette na\u0308inud seda kohutavat plaani, mida teie kirjeldasite. Milline on see ratsionaalne alus, millel Putini maailmavaade po\u0303hineb?"}, {"text_idx": "#000077", "text": "TS: Esiteks, ko\u0303ik need ideoloogid, kes ko\u0303igest kommenteerivad, keeldusid uskumast ka ka\u0308esoleva so\u0303ja puhkemist. Teiseks, nende kommentaarid po\u0303hinevad sa\u0308a\u0308rasel justkui-ratsionaalsusel, millest Putin enam ei hooli. Kindlasti ma ei eita, et Putin haldab praegu veel kogu afa\u0308a\u0308ri taktikalist poolt, aga selle juhtimine na\u0308ib olevat no\u0303rgenenud, samal ajal kui ideoloogiline pool on la\u0308inud tugevamaks. Tulemuseks on absurdsed geopoliitilised ideed."}, {"text_idx": "#000078", "text": "Kui Putin oleks pa\u0308riselt geopoliitiline strateeg, siis ta mo\u0303istaks, et tuleb hoida La\u0308a\u0308ne ja Hiina vahelist tasakaalu. Aga see ei ole tal o\u0303nnestunud. Ta on kunstlikult ja tarbetult tekitanud Venemaale hukatusliku geopoliitilise olukorra, to\u0303ugates oma maa ja selle kodanikud sa\u0308a\u0308rasesse so\u0303ltuvusse Hiinast, et seda enam kuidagi ei paranda."}, {"text_idx": "#000080", "text": "TS: Hiina ei vo\u0303ta seda sugugi mingi liiduna. Hiina ka\u0308sitab Venemaad riigina, mis enam vallutamist ei vaja, sest Hiina saab niikuinii ko\u0303ike, mida tahab."}, {"text_idx": "#000081", "text": "SS: Kas ka territooriume? Lo\u0303ppude lo\u0303puks ju Hiina ma\u0308letab, kes ko\u0303ige rohkem tema aladest endale kahmas ..."}, {"text_idx": "#000082", "text": "TS: Kuna Putin on keskendunud igavikule, siis tegutseb ta kiirustades ja la\u0308bimo\u0303tlematult. Tal on luulud ja ta usub \u2013 fas\u030cistlikult \u2013, et suudab va\u0308givalla abil ja\u0308tta oma ma\u0308rgi ajaloole. Hiinaga on asi sootuks vastupidi. Hiinlaste la\u0308henemisviisil on pikem perspektiiv ja nad mo\u0303istavad, et sa\u0308a\u0308raseid jo\u0303hkraid ja kiireid aktsioone ei saa toimuda sageli. Nad mo\u0303istavad, et neil ei tarvitse venelaste suhtes midagi ette vo\u0303tta, et praegune Vene valitsus annab neile meelsasti a\u0308ra ko\u0303ik, mida nad tahavad. Venelastele meeldib arvata, nagu see oleks mingisugune liit vo\u0303i partnerlus. Ja hiinlased vo\u0303ivad partnerluse jutuga kaasa minna, kui neile meeldib. Aga need kaks riiki ei suhtle iialgi omavahel kui vo\u0303rdsed."}, {"text_idx": "#000083", "text": "Venemaa positsioon Hiina suhtes kujuneb ta\u0308pselt selliseks, millist suhet Venemaa soovis algul Ukrainaga: neile ja\u0308a\u0308vad alles omad piirid ja va\u0308ike tu\u0308rann, kuid ko\u0303igel sel pole ta\u0308htsust, sest Vene majandus langeb peagi so\u0303ltuvusse Hiina majandusest. Pealegi jo\u0303uab kiiresti ka\u0308tte ka poliitiline so\u0303ltuvus. Seega me leiame ennast ta\u0308iesti uues geopoliitilises keskkonnas. Ameerika U\u0308hendriigid ei soovi seda Vene-Ukraina so\u0303da, aga nad ei suuda ka seda peatada, va\u0308hemalt mitte kohe. Aga kui hiinlased seda sooviksid, saaksid nad selle teha va\u0308ga kiiresti, peaaegu u\u0308leo\u0308o\u0308."}, {"text_idx": "#000085", "text": "TS: Kaugelt vaadatuna paistab, nagu see peaks olema Putini-taolisele juhile suur probleem. Aga talle ei la\u0308he va\u0308himatki korda see, mida venelased tahavad. Kui lugeda, mida on o\u0308elda vene natsionalistidel, siis nemad pu\u0308u\u0308avad oma kaasmaalasi veenda, et ko\u0303ik kujuneb hiinlastega suurepa\u0308raselt. Aga seda lugedes tekib kohe mo\u0303te: ei, see pole sugugi veenev."}, {"text_idx": "#000086", "text": "SS: Milline asend saab selles uues geopoliitilises keskkonnas olema teistel \u2013 na\u0308iteks islamimaailmal, sh Iraanil, riigil, mida La\u0308a\u0308s samuti boikoteerib. Kas Hiina ko\u0303rval ja\u0308a\u0308b Venemaale mano\u0308o\u0308verdamisruumi globaalsel tasandil?"}, {"text_idx": "#000087", "text": "TS: Mo\u0303nda aega ku\u0308ll. Venemaale on pakkunud rahuldust edukad suhted La\u0308his-Idas ja Aafrikamaades. Need edusammud on venelaste jaoks psu\u0308hholoogiliselt va\u0308ga ta\u0308htsad. Ometi ja\u0308a\u0308b ko\u0303ikidest neist jo\u0303upingutustest va\u0308heks, et luua globaalsel tasandil iseseisev Vene poolus. Praegusel ajal leidub va\u0308ga va\u0308he kohti, kus Vene mo\u0303ju kaaluks u\u0308les Hiina oma, kui ehk va\u0308lja arvata Su\u0308u\u0308ria ... ja vo\u0303ib-olla Kasahstan, kuhu Venemaa oli pa\u0308rast laialdasi u\u0308hiskondlike rahutusi sunnitud sekkuma."}, {"text_idx": "#000089", "text": "TS: Tokajevil polnud selleks vajadust ja ta mo\u0303istab sa\u0308a\u0308rase sekkumise tagaja\u0308rgi. Kasahstan vaevleks praegu La\u0308a\u0308ne sanktsioonide ka\u0308es. Iga mo\u0303istuse juures post-sovetlik juht saab aru, et see invasioon on kriminaalne ja mo\u0303istusevastane."}, {"text_idx": "#000091", "text": "TS: Sanktsioonid ja\u0308a\u0308vad paika senikaua, kuni Vene so\u0303durid ja\u0308a\u0308vad Ukrainasse. Tegu on so\u0303ja ja okupatsiooniga; ma ei usu, et suhted niipea normaliseeruksid. Ko\u0303rvalt vaadates tundub, et sa\u0308a\u0308rased asjad nagu moraal ja po\u0303hiva\u0308a\u0308rtused on to\u0303usnud ko\u0303ige ta\u0308htsamaks ja et eurooplased on mobiliseerunud ning ku\u0308simus pole enam majanduses vo\u0303i geopoliitikas."}, {"text_idx": "#000092", "text": "SS: Kas Bideni tegevus, tema otsustavus ja efektiivsus on teid u\u0308llatanud?"}, {"text_idx": "#000093", "text": "TS: Imetlen tema puhul selgust ja tagasihoidlikkust. Ta on osutunud ka taktikalises mo\u0303ttes efektiivseks. Ameeriklased on peaaegu ko\u0303ike ette na\u0308inud, peaaegu pa\u0308evapealt. Nad on su\u0308ndmuste kulgu selgelt ette aimanud. Isegi kui neil pole o\u0303nnestunud ukrainlasi ja eurooplasi ta\u0308ielikult veenda, on neil o\u0303nnestunud luua lugupidav o\u0303hkkond."}, {"text_idx": "#000094", "text": "Viimase 30 aasta jooksul, kuni Bidenini va\u0308lja, on iga Ameerika president \u2013 olgu vabariiklane vo\u0303i demokraat \u2013 valinud maagilise mo\u0303tlemise ning va\u0308itnud, et nad suudavad ko\u0303ike. Biden seevastu u\u0308tleb, et leidub asju, mida me suudame, ja asju, mida me ei suuda. Ta on ka selgitanud, et eurooplased peavad osutama mo\u0303ningast abi, sest USA ei suuda ko\u0303ike u\u0308ksi korraldada. See on toiminud ha\u0308sti. Minu kui ameeriklase jaoks on sellel suur ta\u0308htsus. Nii kaua, kui me ei ko\u0303nele ega mo\u0303tle maagilistes kategooriates, on s\u030canss, et meie va\u0308lispoliitika osutub efektiivseks."}, {"text_idx": "#000095", "text": "SS: Hoolimata va\u0308idetest, et Ameerika domineerimine on la\u0308bi, ja\u0308tkavad U\u0308hendriigid vaba maailma juhtimist. Ameerika on tugev ja ja\u0308a\u0308b ta\u0308htsaks u\u0308livo\u0303imuks. Tal on o\u0303nnestunud distsiplineerida Euroopat ning po\u0303hjustada isegi geopoliitiline la\u0308bimurre."}, {"text_idx": "#000096", "text": "TS: Mina seda asja niimoodi ei na\u0308e. Fundamentaalne roll ei kuulu siin ei ameeriklastele ega eurooplastele, vaid ukrainlastele. Ilma nendeta me ei ra\u0308a\u0308giks Ameerika vo\u0303imalikust juhirollist ega mingist murrangust Saksamaal vo\u0303i Euroopa Liidus. Kui ukrainlased ei oleks vastu hakanud, elaksime praegu palju su\u0308ngemas maailmas. Nende vo\u0303itlus on andnud meile aega \u2013 asjadest arusaamiseks, tegevussammude astumiseks, koosto\u0308o\u0308 tagamiseks, mo\u0303ttevahetuseks ... ko\u0303igeks. Me oleme ko\u0303ige selle eest vo\u0303lgu ukrainlastele."}, {"text_idx": "#000097", "text": "On to\u0303si, et sanktsioonidel on ma\u0308rksa ko\u0303rgem hind eurooplastele kui ameeriklastele. Meie jaoks on sanktsioonid tu\u0308hised, mitte aga eurooplaste jaoks. Me oleme vo\u0303ib-olla ko\u0303ige ta\u0308htsam partner, aga tuleb mo\u0308o\u0308nda, et ukrainlased on moraalsed juhid."}, {"text_idx": "#000098", "text": "SS: Kuidas sa\u0308a\u0308rased la\u0308bimurded Euroopas aset leiavad? Traditsiooniliselt Vene-meelsed riigid nagu Itaalia on u\u0308hta\u0308kki sanktsioonidega no\u0303ustunud, samal ajal kui Saksamaa on la\u0308bi teinud fundamentaalse muutuse ja oma po\u0303himo\u0303ttelisest patsifismist loobunud. U\u0308llataval kombel saadab Saksamaa Ukrainasse ko\u0303ige surmavamaid relvi. Rootsi ja Soome on hu\u0308ljanud oma neutraalsuse."}, {"text_idx": "#000099", "text": "TS: Minu vastus on kolmetine. Esiteks: isiksustel on ajaloos ta\u0308htsust. Asjad oleksid ilma Zelensko\u0303ita teistmoodi. Saksamaa ja Euroopa Liit langetasid mo\u0303ned julged otsused pa\u0308rast tema vo\u0303imsat ko\u0303net Euroopa Parlamendile ja Euroopa No\u0303ukogule. Teiseks, Euroopa Liit \u2013 kuigi tavapa\u0308raselt a\u0308hmasel ja udusel kombel \u2013 viitab ikka tagasi Teisele maailmaso\u0303jale. Viimaks on Euroopas ja\u0308llegi sa\u0308a\u0308rane so\u0303da \u2013 absoluutselt o\u0303igustamatu, kohutav ja jo\u0303hker. Viited Teisele maailmaso\u0303jale on osutunud taas mo\u0303ttekaks ja omandanud ta\u0308htsuse. Sarnasused on ilmsed. Kolmandaks ja mis ko\u0303ige ta\u0308htsam: Putini ideoloogia ja propaganda on ennast ammendanud."}, {"text_idx": "#000100", "text": "Kaheksa aasta tagasi jutustasid nad sama vana lugu Ukraina natsidest ja fas\u030cistidest ja venekeelsetest kodanikest jne. Tollal neil o\u0303nnestus propagandaso\u0303da vo\u0303ita. Seekord on eurooplased vo\u0303tnud o\u0303ppetunni ning Vene propaganda ise on ma\u0308rksa va\u0308hem sihipa\u0308rane vo\u0303i lausa sihitu. Ukrainlased on kommunikatsioonis palju paremad, nad oskavad vo\u0303o\u0303rkeeli, ko\u0303nelevad ladusat inglist; nad on nutikad, neil on parema va\u0308ljao\u0303ppega diplomaadid ja tuntumad intellektuaalid. Lisaks on sakslaste mentaliteet teinud la\u0308bi drastilise muutuse."}, {"text_idx": "#000101", "text": "SS: Me ei taha sellele praegusel hetkel ku\u0308ll mo\u0303elda, aga mida ta\u0308hendab Saksamaa militariseerumine pikas perspektiivis Poola jaoks? Mo\u0303istlikud poliitikud ei tarvitse Berliinis ju alati vo\u0303imule ja\u0308a\u0308da."}, {"text_idx": "#000102", "text": "TS: Saksamaa on Euroopa ko\u0303ige olulisem demokraatlik riik. Ja mul on hea meel ma\u0308rkida, et ta muutub sellisena ja\u0308rjest tasakaalustatumaks. Regulaararmee puudumine ning suhtumine so\u0303java\u0308kke muutis Saksamaa kunstlikult no\u0303rgemaks. Ma ei usu sugugi Saksa militarismi taaselustumisse."}, {"text_idx": "#000103", "text": "Toimunud on paljus suuri ja positiivseid muutusi. Iga poolakas teab, et Saksamaa ostab ja annab ukrainlastele relvi Venemaa vastu vo\u0303itlemiseks; et Saksamaa militariseerub Venemaa, mitte Poola pa\u0308rast. Igasugune vo\u0303imalik liit Venemaaga ei tule ko\u0303ne allagi. Kas poolakad saavad eales u\u0308telda, et see neile muret ei tee? See on neile ju alati muret teinud. Enne Teist maailmaso\u0303da, Esimese maailmaso\u0303ja ajal \u2013 kuid enam mitte. Poola poliitikud ja\u0308a\u0308vad ikka otsima Saksa vaenlast, aga praegu nad seda ei leia."}, {"text_idx": "#000105", "text": "TS: Ainus, mida me teame, on see, et u\u0308kski tu\u0308rann pole veel surematust omandanud. Raske on aga ennustada spetsiifilisi su\u0308ndmusi, mis tema languse po\u0303hjustavad. Arvan, et see so\u0303da ja\u0308a\u0308b tema viimaseks ettevo\u0303tmiseks, mille ta ise vabalt valis. Ta usub, et tema elu ja Venemaa ajaloo vahel valitseb mingisugune harmoonia ning et sa\u0308a\u0308rane dramaatiline z\u030cest oli vajalik. Nu\u0308u\u0308d pu\u0308u\u0308ab ta lo\u0303puni minna ja on otsusekindel, eriti seeto\u0303ttu, et Zelensko\u0303i on veel elus. Isegi mitte veel Putini talla all."}, {"text_idx": "#000106", "text": "Kuid varem vo\u0303i hiljem hakkab Venemaa uuesti tahtma kui just mitte tagasipo\u0308o\u0308rdumist La\u0308a\u0308nde, siis va\u0308hemalt liikumist La\u0308a\u0308ne poole. So\u0303da oleks vo\u0303imatu ilma so\u0303jatsensuurita, mis on Vene u\u0308hiskonnale peale surutud. To\u0303e teadasaamise vajadus kasvab; probleemid eskaleeruvad, kuni mull puruneb, nii nagu 1980ndate lo\u0303pul."}, {"text_idx": "#000108", "text": "TS: Putinil on probleemid oma rivaalidega, kes on nooremad ja kartmatud. Putin on seesugune tegelane, kes kardab teistsugust, olgu selleks haigus vo\u0303i tulevik. Kuidas kohelda inimesi, kes sind ei karda? No\u0303nda ta kasutab kogu Vene riigi jo\u0303udu nende vastu. Zelensko\u0303i ja Navalno\u0303i vahel on teatav sarnasus. Putini vihkab mo\u0303lemat. See on ta\u0308htis, et Venemaal on oma Navalno\u0303i, venelane, kes ko\u0303neleb to\u0303tt ega tunne hirmu, kelle motoks on \u201ea\u0308rge kartke\u201c. Sellel on tohutu su\u0308mboolne ta\u0308hendus ja ma loodan, et mitte ainult su\u0308mboolne."}, {"text_idx": "#000110", "text": "SS: Kas me saame na\u0308ha veel u\u0308ht Venemaa kollapsit nagu 1989\u20131990?"}, {"text_idx": "#000111", "text": "TS: Loodan, et mitte. Loodan, et kerkib esile uus Venemaa, mis keskendub oma huvidele, kuid on valmis ka meiega ra\u0308a\u0308kima. Selline, mis suudab leida tasakaalu Hiina ja La\u0308a\u0308ne vahel \u2013 ja see oleks ko\u0303ikidele parem."}, {"text_idx": "#000112", "text": "SS: Te tunnete Vene poliitilist kultuuri. Kas teie meelest on s\u030canssi, et me na\u0308eme demokraatlikku Venemaad vo\u0303i va\u0308hemalt Venemaad, mis loobuks oma imperiaalsetest ambitsioonidest?"}, {"text_idx": "#000113", "text": "TS: Jah, aga mitte kohe. Vo\u0303ib-olla aasta pa\u0308rast. Enne kestab Vene imperialismi agoonia. Meenutan u\u0308ht va\u0308ga poolalikku doktriini, mille lo\u0303i Giedroyc ja mille ja\u0308rgi Poola tuleviku vo\u0303ti seisneb lahtiu\u0308tlemises imperialismist."}, {"text_idx": "#000115", "text": "TS. Endisest impeeriumist vo\u0303ib saada normaalne riik ja u\u0308hiskond alles siis, kui ta lepib olemasolevate piiridega. Na\u0308iteks Poola jo\u0303udis oma piiride aktsepteerimiseni ta\u0308nu Giedroycile, Kuron\u0301ile, Geremekile ja Skubiszewskile. Putini agoonia Ukraina pa\u0308rast vo\u0303ib ta\u0308hendada Vene imperialismi viimast staadiumi."}, {"text_idx": "#000116", "text": "Soovin venelastele, et see lo\u0303peks vo\u0303imalikult kiiresti. Vene imperialism on loonud ukrainlastele kohutava olukorra; see tapab neid so\u0303na otseses mo\u0303ttes. Aga see on fataalne ka Vene suvera\u0308a\u0308nsusele, sest see viib tsivilisatsioonilise lu\u0308u\u0308asaamiseni, muutes Venemaa Hiina so\u0303ltlaseks. Samuti vo\u0303imaldab see juhtidel nagu Putin valitseda, ilma et nad tegelikult valitseksid: korraldada tsirkust, na\u0308idata vo\u0303imu ilma tegeliku poliitikata."}, {"text_idx": "#000117", "text": "Pole kindel, kas demokraatia kunagi Venemaale jo\u0303uab, aga ma usun pooleldi la\u0308a\u0308neliku, normaalse Venemaa vo\u0303imalikkusesse."}, {"text_idx": "#000119", "text": "Timothy Snyder on ajaloolane, kes vo\u0303tab ideid to\u0303siselt ja pu\u0308u\u0308ab rekonstrueerida ajaloolisi tegelasi \u2013 nt Hitlerit ja Putinit \u2013 kannustanud maailmavaatelisi na\u0308gemusi. (Koomilist katsetust Snyderit puht-positivistlikus vo\u0303tmes lugeda vt O. Mertelsmanni sulest Vikerkaares 2018, nr 3.) Snyderi Hitleri-to\u0303lgendust vt \u201eHitleri maailm\u201c (Vikerkaar 2015, nr 10\u201311). Snyderi Putini-mo\u0303testuste seisukohalt on ta\u0308htis tema 2018. aasta essee \u201eIvan Iljin \u2013 Putini filosoof, kes mo\u0303tles Vene fas\u030cismist\u201c. See visandab fas\u030cistliku emigrantmo\u0303tlja Ivan Iljini (1883\u20131954) vaadete arengu. Revolutsiooni eel lootis Iljin, et Venemaa jo\u0303uab u\u0308ldkehtiva o\u0303igusteadvuse va\u0308ljakujunemiseni, kuid emigratsioonis jo\u0303udis ta mu\u0308stilis-nihilistliku arusaamiseni, et venelaste o\u0303igusteadvus peabki seaduslikkuse all mo\u0303istma tingimatut kuuletumist meelevaldsele isevalitsusele. \u201eTehes rahvusvahelisest poliitikast arutelu \u201evaimsete ohtude\u201c u\u0308le, on Iljini teosed aidanud Vene eliitidel kujutada Ukrainat, Euroopat ja U\u0308hendriike eksistentsiaalsete ohtudena Venemaale,\u201c ja\u0308reldab Snyder. Samal aastal avaldas Snyder Guardianis essee \u201eVladimir Putini igavikupoliitika\u201c, milles vastandab La\u0308a\u0308nes maad vo\u0303tnud \u201eva\u0308ltimatuse poliitikat\u201c, mille ja\u0308rgi olevat maailmasu\u0308ndmuste ro\u0308o\u0308pad juba paigas ja ko\u0303ik liigub paremuse poole, ning selle nurjumisest su\u0308ndivat \u201eigavikupoliitikat\u201c, mis paigutab tsu\u0308klilise loo keskmesse rahva ohvristaatuse: \u201eAeg pole enam joon, mis viib tulevikku, vaid ring, mis viib lo\u0303putult tagasi minevikua\u0308hvarduste juurde\u201c. \u201eIgavikupoliitik\u201c ei saa u\u0308hiskonda kui tervikut aidata, vaid ainult kaitsta a\u0308hvarduste eest. U\u0308ks neist a\u0308hvardustest, mida hakkas esimeste seas tuvastama Putini kaaskondlane ning Eesti kesk- ja paremso\u0303prade va\u0308idetav rahastaja Vladimir Jakunin, seisneb seksuaalha\u0308lvetes, millevastasest vo\u0303itlusest sai Vene rahvusvahelise propaganda tulipunkt."}, {"text_idx": "#000121", "text": "So\u0303da Ukrainas ja u\u0308ldkehtivad va\u0308a\u0308rtused"}, {"text_idx": "#000123", "text": "Philipp Blom: Ku\u0308sin alustuseks Timilt, kes mo\u0303ni pa\u0308ev tagasi ko\u0303neles sellest, kus me oleksime praegu siis, kui ukrainlased ei oleks vastu hakanud \u2013 millest me sel juhul praegu u\u0308ldse ra\u0308a\u0308giksime?"}, {"text_idx": "#000124", "text": "Timothy Snyder: See ku\u0308simus viib meid selle asutuse alguse juurde, kus me praegu viibime. 40 aastat tagasi tekkis u\u0308hel poola filosoofil [Krzysztof Michalskil, 1948\u20132013] mo\u0303te, et diskussioon La\u0308a\u0308nes muutuks rikkalikumaks, kui kaasata Ida-Euroopa teisitimo\u0303tlejaid. Idee oli selles, et meie, st La\u0308a\u0308ne inimeste maailmana\u0308gemisviis teiseneks ettearvamatult kokkupuutes inimestega, kellel on olnud teistsuguseid kogemusi, aga samas ka mo\u0303ned u\u0308hised taustapunktid. Ja praegu me viibime va\u0308ga sarnases hetkes. Kui see asutus [Institut fu\u0308r die Wissenschaften vom Menschen] 1982. aastal loodi, oli u\u0308heks selliseks taustapunktiks muidugi Solidaarsuse liikumine Poolas, mis oli a\u0308sja maha surutud. 1980ndatel saabus Poolast ja mujalt Ida-Euroopast inimesi, kes to\u0303epoolest meie vestlust rikastasid ja tegid meid poliitiliselt ja moraalselt targemaks. Seda aga poleks juhtunud, kui poolakad ei oleks 1980. aasta augustis vo\u0303tnud riske. Ja no\u0303nda on lood ka praegu."}, {"text_idx": "#000125", "text": "1980. ja 1981. aastal oli Poolas kogu aeg o\u0303hus ku\u0308simus, kas venelased tungivad sisse vo\u0303i ei. Lo\u0303puks nad sisse ei tunginudki, vaid lasid Poola enda kommunistlikul rez\u030ciimil Solidaarsuse maha suruda. Nu\u0308u\u0308d on ajad teised, Venemaa ei ole ta\u0308pselt seesama mis No\u0303ukogude Liit, aga sedapuhku nad tungisid sisse ja ilma igasuguse mo\u0303istliku po\u0303hjuse vo\u0303i o\u0303igustuseta. Iga o\u0303igustus, mis on invasioonile antud, muudab selle ainult hullemaks. Invasioonile antavad o\u0303igustused lisavad invasioonile ainult teatava moraalse mo\u0303o\u0303tme, moraalse jo\u0303leduse."}, {"text_idx": "#000126", "text": "Ja kui vo\u0303tta meie praegune na\u0308itekene siin, siis me ju ei ko\u0303neleks siin praegu va\u0308a\u0308rtustest, kui ukrainlased ei vo\u0303itleks. Me oleksime ko\u0303ik palju kehvemas seisus, kui Zelensko\u0303i ei oleks ja\u0308a\u0308nud Kiievisse, kui ukrainlased ei oleks valinud vastupanu. Meile on see aeg kingitud, et saaksime ko\u0303neleda sellest, kes me oleme ja milline vo\u0303iks olla meie tulevik. Kui Zelensko\u0303i oleks po\u0303genenud ja ukrainlased poleks vastu hakanud, siis me oleksime ko\u0303ik palju ku\u0308u\u0308nilisemad, kitsarinnalisemad, meil oleks va\u0308hem ruumi ra\u0308a\u0308kida sellest, milline maailm peaks olema. Iga sekund, millega nad vastu panevad, on meie jaoks pa\u0308ev, ja iga nende pa\u0308ev on meie jaoks aasta. See annab meile aega mo\u0303tiskleda kui eurooplased vo\u0303i kui ameeriklased vo\u0303i kui inimesed, kellele la\u0308hevad korda teatavad va\u0308a\u0308rtused. See kontrafaktuaal, mille korral ukrainlased ei oleks vastu hakanud, on minu jaoks nii tume. Ma ei taha eriti su\u0308veneda nendesse etteka\u0308a\u0308netesse, mida on sellele invasioonile antud, aga kui me elaksime maailmas, milles nendele poleks vastu seistud, oleksime ko\u0303ik argpu\u0308kslikumad. Meil oleks va\u0308hem eeskujusid, keda ja\u0308rgida. Euroopal poleks seda vo\u0303imalust, mis tal praegu on, rajada oma moraalne tulevik asjadele nagu vastupanu imperialismile ja kolonialismile. Ameerikas on vabariiklased ja demokraadid esmakordselt pa\u0308rast pikka aega omavahel millestki ra\u0308a\u0308kima hakanud. Ukrainlaste vastupanu on andnud meilegi vo\u0303imaluse asju u\u0308mber hinnata, u\u0308letada teatavaid lo\u0303hesid ja mo\u0303telda tulevikust."}, {"text_idx": "#000127", "text": "PB: Serhi, teie olete Ukraina ajaloo spetsialist ja olete kirjutanud ka Ts\u030cornobo\u0303li ajaloost. Te olete ukrainlane. Mida praegune hetk teie jaoks ta\u0308hendab? Mida see ta\u0308hendab Ukraina jaoks? Isegi kui ko\u0303ik otsad on praegu veel lahti, mida see ta\u0308hendab laiema pildi jaoks?"}, {"text_idx": "#000128", "text": "Serhi Plohii: U\u0308ks asi, mis on selles so\u0303jas va\u0308ga selgeks saanud, kuigi so\u0303da algas hoopis teistsuguste etteka\u0308a\u0308nete ja seletustega, on see, et vallutajate eesma\u0308rk on to\u0303epoolest taastada Moskva kontroll Ukraina territooriumi u\u0308le ja veel enam: Ukraina rahvuse ha\u0308vitamine \u2013 nagu o\u0308eldi: Ukraina ku\u0308simuse lahendamine Venemaa jaoks alatiseks. Ja see so\u0303da ise saadab korda absoluutselt vastupidist. So\u0303ja alustamise taga oli muidki kavatsusi ja uskumusi: usk, et ukrainlastel pole olemasoluo\u0303igust, et neid lihtsalt polegi olemas ja et neid ei tohiks olemas olla ka tulevikus."}, {"text_idx": "#000129", "text": "Me na\u0308eme, kuidas Ukraina muutub iga lahinguga, iga lo\u0303hutud elumaja ja ku\u0308laga ja\u0308rjest tugevamaks. Putin ja tema no\u0303uandjad arvestasid valesti, sest ukrainlased on na\u0308idanud, et nad on rahvus, et nad on pu\u0308hendunud oma riigile ja u\u0308hinenud kaitsma va\u0308a\u0308rtusi, millesse nad usuvad. Olenevalt ku\u0308sitluse pa\u0308evast usub 80 kuni 90% vastanutest, et nad vo\u0303idavad selle so\u0303ja. Siin auditooriumis vo\u0303i kus tahes mujal me saaksime arvatavasti hoopis teistsuguse tulemuse, aga Ukrainas on protsent selline."}, {"text_idx": "#000130", "text": "Niisiis on see ajalooline hetk selles mo\u0303ttes, et me na\u0308eme u\u0308ht vo\u0303tmemomenti Ukraina rahvuse kujunemisloos. Tegu ei ole etnilise rahvusega. See on rahvus, mis elas u\u0308le 2014. aasta, u\u0308hinedes u\u0308le etniliste, keeleliste, kultuuriliste, usuliste ja regionaalsete vahede. Ja niimoodi jaotununa seisab see u\u0308htsena ka praegu. Vaadake kaadreid inimestest Ida- ja Lo\u0303una-Ukraina venekeelsetest linnadest, mida Putin tuli va\u0308idetavasti vabastama ja mida ta tegelikult ha\u0308vitab. Seal marsitakse Ukraina lippude all tankidele vastu, ko\u0303neldes vene keelt. Need on selgeimad ma\u0308rgid, et meil on tegu uue natsiooniga, mille arenemine ja\u0308tkub."}, {"text_idx": "#000131", "text": "Pikas perspektiivis so\u0303da ainult tugevdab ukraina rahvust ja Ukraina projekti. Seega on tulemus juba praegu Putini kavatsustele ta\u0308iesti vastupidine ja nii on see ka tulevikus. Ma olen keskmises ja pikas perspektiivis Ukraina tuleviku suhtes va\u0308ga optimistlik. Muidugi olen ma va\u0308ga mures selle pa\u0308rast, mis toimub ta\u0308na ja homme ja la\u0308hitulevikus. Siin on tegu to\u0303ehetkega, kui pidada silmas uue demokraatliku, kuid samas u\u0308htse ja tugeva Ukraina rahvuse kujunemist."}, {"text_idx": "#000132", "text": "PB: Tim, u\u0308ks asju, mis on La\u0308a\u0308nt s\u030cokeerinud, on see, et me oleme paari pa\u0308evaga heidetud tagasi seesugusesse ajalukku, mida pidasime seljataha ja\u0308etuks, ajalukku, millist arvasime, et Euroopas enam ei juhtu, va\u0308givaldsete konfliktide ja ka jahmatava paatose ajalukku. Kui kuulata Zelensko\u0303i ko\u0303nesid, siis neis on selline paatos, mida Euroopa retoorikas enam ei kohta. Ja samal ajal torkab silma, et see on ka lugude so\u0303da. Venemaal ei olnud mingit realistlikku territoriaalprobleemi, mida oleks pidanud lahendama. Ukraina ei kujutanud endast vahetut strateegilist ohtu. Siin on tegu na\u0308gemusega u\u0308hinenud Venemaast ja Ukraina identiteedi olematusest. Tegu on otsekui narratiivse so\u0303jaga; ehkki pommid, mis langevad, pole paraku narratiivid. Kuidas te seda mo\u0303testaksite?"}, {"text_idx": "#000133", "text": "TS: Kui mo\u0303telda Volodo\u0303mo\u0303r Zelensko\u0303i paatosest, siis viib see mu mo\u0303tted ts\u030cehhide paatosele 1938. aastal. See, mida ta ra\u0308a\u0308gib, sarnaneb va\u0308ga sellega, mida ra\u0308a\u0308kisid Ts\u030cehhoslovakkia juhid Mu\u0308ncheni lepingute aegu, kuid va\u0308ga ta\u0308htis vahe on selles, et erinevalt ts\u030cehhidest-slovakkidest, kes esitasid sama selgeid va\u0308iteid oma La\u0308a\u0308ne liitlastele, ukrainlased ka vo\u0303itlevad. Ja see loob paatose u\u0308mber hoopis teise atmosfa\u0308a\u0308ri ja sellepa\u0308rast neid ko\u0303nesid, mida Zelensko\u0303i praegu La\u0308a\u0308ne pealinnadele ja parlamentidele peab, vo\u0303etakse ka kuulda."}, {"text_idx": "#000134", "text": "Need ei tarvitse alati viia sa\u0308a\u0308raste reaktsioonideni, nagu talle meeldiks, kuid to\u0303siasi, et paatosega ka\u0308ivad koos ka teod, on teeninud talle o\u0303iguse ennast niimoodi va\u0308ljendada \u2013 sest ta riskib omaenda eluga. See muudab ko\u0303ike dramaatiliselt. Ja see toob meid nende diskussioonide juurde, mis on olnud siin majas [IWM-s] nii tuttavad. Filosoofia, mis selle asutuse loomist ajendas, ka\u0308sitleski ju riski ja to\u0303e suhet \u2013 ideed, et to\u0303de on see, mille nimel sa oled valmis riskima. See oli na\u0308iteks Haveli seisukoht."}, {"text_idx": "#000135", "text": "See on u\u0308ks filosoofiline traditsioon, millel on teatav koht ja ta\u0308hendus poliitikas. Ma ei va\u0308ida, nagu oleks Zelensko\u0303i filosoof, aga ta on mees, kes on o\u0303iguse niimoodi ko\u0303nelda va\u0308lja teeninud. Seos, mille ma to\u0303mbasin 1938. ja 1939. aastaga, ei ole juhuslik. Kui ja\u0308tkata Serhii ma\u0308rkust, et Putini meelest on Ukraina riik midagi kunstlikku, siis ta\u0308pselt sedasama va\u0308itis ka Hitler mitme Euroopa riigi kohta. Austria, Ts\u030cehhoslovakkia, Poola \u2013 ko\u0303ik kolm ha\u0308vitati ja\u0308rjest kasvava va\u0308givallaga. Juhtumisi u\u0308tles Stalin 1939. aastal samuti, et Poola on kunstlik riik, mis poleks pidanud kunagi tekkima, ning kuna selle elanikkonda kuuluvad venelaste etnilised vennad, siis tuleb nende pa\u0308a\u0308stmiseks tungida u\u0308le piiri. See o\u0303igustus jo\u0303ledustele, mida hr Putin on oma invasiooni seletamiseks kasutanud, on nii tuttav juba Hitlerilt ja Stalinilt. Ta annab mo\u0303ista: \u201eSiin on u\u0308ks riik, mis on sallivam kui meil, ja ma hakkan seda nu\u0308u\u0308d su\u0308u\u0308distama sallimatuses ja metsikustes\u201c. Austria elanikud olid 1938. aastal vabamad kui sakslased Saksamaal. Venekeelsed inimesed Ukrainas on igas suhtes palju vabamad kui venelased Venemaal. Trikk on seesama."}, {"text_idx": "#000136", "text": "Hr Putini ko\u0303ned ei ra\u0308a\u0308gi tegelikult u\u0308ldsegi ajaloost, vaid teatavast mu\u0308u\u0308dist, aga nende tuum, nagu Serhii u\u0308tles, on see, et kui eitada mingi rahva vo\u0303i riigi olemasolu, siis see annab o\u0303igustuse selle rahva ja riigi ha\u0308vitamiseks. Juba Hannah Arendt ma\u0308rkis \u201eTotalitarismi juurtes\u201c, et totalitaarne juht kasutab keelt selleks, et maailma oma keele kujuliseks painutada."}, {"text_idx": "#000137", "text": "See on muidugi banaalsus, kuid korrakem: muidugi on Ukraina riik olemas ja see on uskumatu surve all osutunud ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rselt ha\u0308sti toimivaks. Isegi Ukraina maksuamet ja\u0308tkab to\u0308o\u0308d ja andis hiljuti va\u0308lja ma\u0308a\u0308ruse, mis vabastab ho\u0303ivatud Vene soomustehnika tulumaksu alt. Ukraina rahvuse olemasolule pole tarvis muud to\u0303estust kui see, et inimesed vo\u0303itlevad. Kujutlege vaid seda fu\u0308u\u0308silist ja moraalset vaprust seista vastu Vene invasioonile! Kuid ka need inimesed, kes parasjagu ei vo\u0303tle, vaid tegutsevad tsiviilu\u0308hiskonnas (kuigi see so\u0303na ko\u0303lab praegu kuidagi kergena), annavad oma panuse."}, {"text_idx": "#000138", "text": "Kui mul o\u0303nnestub vahel oma Ukraina so\u0303pradega ra\u0308a\u0308kida, siis ma\u0308rkan ma alati mingeid u\u0308hisjooni. U\u0308ks on see, et ko\u0303ik nad pu\u0308u\u0308avad pigem maha rahustada mind ja mitte vastupidi. Teine on see, et ko\u0303ik nad teevad alati midagi kellegi teise heaks. Just seda ju rahvuseks nimetataksegi. Rahvus ei seisne mingites deklaratsioonides. See pole mingi tobe lugu mineviku kohta. Rahvus ka\u0308ib tuleviku kohta. See seisneb vo\u0303imes midagi u\u0308heskoos teha. Ernest Renan nimetas rahvust igapa\u0308evaseks referendumiks. Rahvus seisneb selles, mida te kodunt va\u0308lja minnes iga pa\u0308ev u\u0308tlete ja teete. Niimoodi te ja\u0308tategi ja\u0308lje. Rahvus on eri lugude vo\u0303istlus, mitte u\u0308he loo otsene joondumine teiste ja\u0308rgi. Meil on siin u\u0308hel pool u\u0308ks hall ja tontlik lugu mitteolemasolust, lugu, mille ja\u0308rgi kogu minevik na\u0308itab ainult u\u0308hes suunas: et Ukrainat kui rahvust ja riiki ei saa olemas olla. Ja siis on meil teistsugune lugu, ukrainlaste lugu, mis kulgeb hoopis teises mo\u0303o\u0303tmes. Nende lugu ra\u0308a\u0308gib eksistentsist ja subjektiivsusest. See ra\u0308a\u0308gib olemisest siin ja praegu, 21. sajandil."}, {"text_idx": "#000139", "text": "See ei ole tolle olematuse-loo otsene kummutus. Siin on hoopis teistsugune va\u0308ljendusviis. Minu vestluskaaslane on Harvardi u\u0308likoolis Ukraina ajaloo professor ja ku\u0308llap me veel jo\u0303uame Ukraina ajaloo juurde, aga ta\u0308htis on mo\u0303ista seda, et ukrainlaste ta\u0308nane lugu ei jutusta sellest, kuidas u\u0308kskord ennemuiste elas u\u0308ks viikingipealik Valdemar, kes lasi ennast vo\u0303ib-olla 1000 aastat tagasi ristida, kui oli flirtinud islami, judaismi ja la\u0308a\u0308nekristlusega ning abiellunud Bu\u0308tsantsi printsessiga, kuigi tal oli juba kaheksa naist vo\u0303i vo\u0303ib-olla kuus ja 800 konkubiini vo\u0303i 600 \u2013 mitte see hetk ei ma\u0308a\u0308ranud a\u0308ra Venemaa ja Ukraina ja Valgevene saatust. See lugu, mida jutustab ha\u0308rra Putin, on po\u0303hiolemuselt fas\u030cistlik. See jutustab, kuidas ennemuiste polnud miski veel killustunud, valitses puhtus, puhastumine, ristimisvesi, keegi ristiti ja tema nimi oli Vladimir ja praegu valitseb Moskvas samuti keegi Vladimir. Enam-va\u0308hem sellise loo jutustab hr Putin oma suvel ilmunud 7000-so\u0303nalises essees. See on fas\u030cistlik lugu, kuidas kunagi oli maailm u\u0308htne ja puhas, kuid va\u0308lisjo\u0303ud on selle killustanud ja a\u0308ra rikkunud. Ko\u0303ik, mis on ukrainalik, tuleb va\u0308ljast, poolakatelt, sakslastelt, austerlastelt, ameeriklastelt, ja on kunstlik. Kui see ko\u0303ik maha kraapida, vo\u0303ib jo\u0303uda tagasi to\u0303elise looni, u\u0308htsuseni, kujutluseni, mis on Putinil viimase 1000 aasta kohta. Probleem on aga selles, et see lugu 1000 aastast ei vasta faktidele. Ja selleks, et faktid maha kraapida, tuleb, nagu Serhii o\u0303igesti u\u0308tles, kustutada maha ka rahvas. Tuleb tappa ko\u0303ik inimesed, kes on tootnud ajalugu sellisena, nagu see on tegelikult olnud. Tuleb fu\u0308u\u0308siliselt likvideerida kogu see mitmekesisus, mis vo\u0303imaldab inimestel ko\u0303nelda kuulumisest rahvusesse ning teha neid va\u0308ikesi tegusid, mis muudavad rahvuse to\u0303eliseks."}, {"text_idx": "#000140", "text": "Putini loo sihiks on saada lahti Ukraina rahvusest sellisena, milliseks ajalugu on selle tegelikult vorminud, ning liikuda edasi selle puhtusevisiooni poole, millesse ei ja\u0308a\u0308ks enam midagi sattumuslikku, mingit erinevust ega mitmekesisust. Ja\u0308a\u0308b ainult see, mida hr Putin nimetab ajalooliseks u\u0308htsuseks. Tegu ei ole lugude lahinguga selles mo\u0303ttes, et me peame otsustama, mida too ristimine 1000 aasta eest pa\u0308riselt ta\u0308hendas. Selline lugu viib kohutava u\u0308hetaolisuse suunas ja o\u0303igustab va\u0308givalda. Aga leidub ka teistsugune lugu, mis u\u0308tleb po\u0303himo\u0303tteliselt: \u201eMeie oleme siin\u201c."}, {"text_idx": "#000141", "text": "PB: Serhi, niisuguses konfliktis nagu praegu va\u0308ljendavad lood va\u0308a\u0308rtusi. Need o\u0303petavad meile, kuidas maailmas olla. Te just u\u0308tlesite ilusasti, et me na\u0308eme praegu esile kerkimas uue Ukraina lugu. Me na\u0308eme ka va\u0308ga dramaatilist vanade lugude murdumist. Kaudsete allikate po\u0303hjal na\u0308ib, et hr Putin arvas to\u0303epoolest, et tema so\u0303dureid vo\u0303etakse vastu lillede ja ukraina rahvalauludega. Tal polnud plaan B-d juhuks, kui seda ei juhtu. Ja see lugu on selgelt nurjunud. Nu\u0308u\u0308d na\u0308ib valitsevat paras segadus selles, millist lugu jutustada. Nagu te u\u0308tlesite, esitatakse mitmesuguseid o\u0303igustusi ja ko\u0303ik on kaootiline, sest pole enam suurt kandvat lugu. Kuid na\u0308ib, et lagunemas on veel u\u0308ks lugu, nimelt La\u0308a\u0308ne lugu. La\u0308a\u0308s arvas, et saab olla rikas, kaitstud ja karistamatu ning ajaloo vastikud aspektid teda enam ei puutu. U\u0308hta\u0308kki ei vasta seegi lugu enam to\u0303ele."}, {"text_idx": "#000142", "text": "SP: Mis nurjunud lugudesse puutub, siis Tim viis need tagasi looni Kiievi-Venemaa po\u0308o\u0308rdumisest ristiusku. Mina keskenduksin 19. sajandile, narratiivi imperiaalsele osale. See lugu va\u0308idab u\u0308he suure vene rahva olemasolu ja Putini ideed sealt pa\u0308rinevadki. Sellises maailmas ei leidu mingit to\u0303elist kohta ei ukrainlastele ega valgevenelastele. Parimal juhul on seal va\u0308ikevenelased, kes vo\u0303ivad tantsida natuke isemoodi ja ko\u0303nelda naljakat keelt, kuid nad ei ole rahvus ega peagi rahvuseks saama. 19. sajandil pandi ukrainakeelne tru\u0308kiso\u0303na 40 aastaks keelu alla \u2013 just nimelt selleks, et see lugu reaalsuseks muuta, et ukrainlaste ja valgevenelaste arengut pidurdada."}, {"text_idx": "#000143", "text": "Praegu me na\u0308eme, kuidas seda lugu ja sellele vastavat poliitikat ja\u0308tkab mees, kes usub 19. sajandi konservatiivset utoopiat, uusajaeelse rahvusluse ideed, mis on u\u0308htlasi va\u0308ga imperiaalne mo\u0303tteviis. Ja ta ootab, et rahvas vo\u0303tab ta lilledega vastu, sest selline lugu on nii ilus ja nii suur. Ta usub sellesse. Aga inimesed tervitavad teda hoopis granaatide ja Javelinidega, mis rikub kohe loo a\u0308ra. Selle ko\u0303rvale to\u0303useb Ukraina lugu, millel on samuti oma mu\u0308u\u0308t ja mu\u0308toloogia, aga teistsugune. Praegu vo\u0303ib u\u0308ha enam na\u0308ha viitamist kasaka-minevikule. Sellest ra\u0308a\u0308gib ka Ukraina hu\u0308mn: \u201eUkraina pole surnud veel\u201c. See on lugu kadunud kasakariigist, mille 18. sajandil ha\u0308vitas impeerium, aga mida meie, ukrainlased, elus hoiame. Ja siis on veel mo\u0303istagi Poola mudel, po\u0308o\u0308rdumine Poola-Ukraina vabariigi poole \u2013 ka see Ukraina pole veel surnud. Ja praegu me kaitseme seda riiki, mis on meil olemas. Toimuva juured on va\u0308gagi su\u0308gaval 19. sajandil tekkinud Ukraina kui moodsa rahvuse kujunemismu\u0308toloogias. See, mis on praegu teistmoodi ja erineb 20. sajandi viiest katsest luua iseseisev Ukraina riik \u2013 millest alles viies katse o\u0303nnestus \u2013, on arusaamine, et Ukraina ei ole ko\u0303igest intellektuaalide idee. See pole ka lihtsalt midagi sellist, millesse rahvas vo\u0303ib-olla usub ja mille poolt on valmis ha\u0308a\u0308letama. Nu\u0308u\u0308d on inimesed valmis vo\u0303tma relvad ka\u0308tte, olgu neil selleks va\u0308ljao\u0303pe vo\u0303i mitte. Minu lapsepo\u0303lvelinnas Zaporiz\u030cz\u030cjas ei ja\u0308tkunud ko\u0303ikidele vabatahtlikele relvi, samamoodi ka Kiievis. Ja paljud neist vabatahtlikest, nagu Tim ma\u0308rkis, on meie so\u0303brad, ajaloolased, humanitaarid, keda me tunneme ha\u0308sti, noored, kes saadavad perekonna ja lapsed tagalasse vo\u0303i va\u0308lismaale, et ise kaitsele ja\u0308a\u0308da. Erinevatel andmetel on 40 000\u201350 000 meest Euroopast tagasi po\u0308o\u0308rdunud ja relvad haaranud. Seega on asjad praegu teistmoodi. Ja taas kord: Zelensko\u0303i on va\u0308lja teeninud o\u0303iguse u\u0308telda seda, mida ta u\u0308tleb. Ukrainlaste pu\u0308hendumine ideedele on midagi sellist, mis annab Ukraina loole teise ta\u0308henduse. Samas on see midagi enamat kui ainult u\u0308ks lugu, mida rahvas on omaks vo\u0303tmas ja mille eest valmis eluga riskima."}, {"text_idx": "#000144", "text": "Mis aga puutub La\u0308a\u0308nde, siis peaaegu ko\u0303ik minu tuttavad arvasid, et 19. ja 20. sajandi va\u0308givallalugu on seljataha ja\u0308etud. Hea ku\u0308ll, oli u\u0308ks kriis, mis sai alguse Balkanilt ja lo\u0303ppes samuti Balkanil. Miskipa\u0308rast lo\u0303ppes 20. sajand veriselt ja dramaatiliselt, aga ometigi lo\u0303ppes. Nu\u0308u\u0308d me elame justkui teistsuguses maailmas, kus annekteerimisi enam ei toimu, kus ilma va\u0308himagi po\u0303hjenduseta agressioone ette ei vo\u0303eta. Ajaloolased on olemas selleks, et jutustada meile hirmsaid lugusid minevikust. U\u0308hta\u0308kki me aga oleme sattunud otsekui luupainajasse, elades la\u0308bi ko\u0303ige kohutavamaid, valusamaid, laastavamaid peatu\u0308kke sellest loost, mis oli ajalugu ja mida me uurisime ja o\u0303petasime. See on olnud a\u0308ratus."}, {"text_idx": "#000145", "text": "Pikka aega vaieldi selle u\u0308le, kas me oleme uues ku\u0308lmas so\u0303jas vo\u0303i mitte. Vaadake Saksa kaitse-eelarvet, mis kahekordistus. Kas see ei na\u0308ita, et me oleme teistsuguses maailmas, mis paistab samas hirmua\u0308ravalt sarnane sellega, mis toimus 20. sajandil? Aga kui me ei taha, et 21. sajand kordaks 20. sajandit, tuleb endale tunnistada, et kui Ts\u030cets\u030ceenia ku\u0308simuses vo\u0303i Krimmi ku\u0308simuses oleks leidunud u\u0308le-euroopalist vo\u0303i u\u0308lemaailmset solidaarsust, siis poleks Krimmi ka annekteeritud. Meil poleks olnud so\u0303da Donbassis ja praegust so\u0303da terves Ukrainas. Ja kui me ei vo\u0303ta ennast kokku ega vo\u0303ta riske ja ei tee ohverdusi, la\u0308hevad asjad halvemaks. Ku\u0308siti, mis oleks juhtunud siis, kui ukrainlased ei oleks vo\u0303itlema hakanud. Tulevik paistaks siis palju-palju halvem ko\u0303ikide meie jaoks siin Viinis, Austrias, Euroopas vo\u0303i Cambridge\u2019is Massachusettsis."}, {"text_idx": "#000146", "text": "PB: Tim, selline so\u0303da nagu praegu toob u\u0308hiskondades esile palju ra\u0308paseid va\u0308ikesi saladusi. Ja la\u0308htudes Serhii jutust, meenutagem, et Fukuyama pidas maailma eesma\u0308rgiks saada u\u0308heks suureks Taanimaaks \u2013 va\u0308ga tsiviliseeritud ja rikkaks ja ku\u0308llaltki vo\u0303rdseks Taanimaaks, kus on vabad turud ja liberalism. Ko\u0303ik me teame, et nii pole la\u0308inud. Meid on heidetud tagasi vo\u0303i vo\u0303ib-olla edasi hoopis teistsugusesse aega ajaloos. Niisiis, mida ta\u0308hendab see moment La\u0308a\u0308nele ja La\u0308a\u0308ne enesepildile?"}, {"text_idx": "#000147", "text": "TS: Vo\u0303tkem u\u0308ks La\u0308a\u0308ne jaoks va\u0308ga ta\u0308htis taustapunkt, milleks on Teine maailmaso\u0303da, ning vaadakem, kuidas seda praegu vaidlustatakse. Oleme juba ra\u0308a\u0308kinud sellest, kuidas praegune aeg meenutab 1938. ja 1939. aastat. Ja Serhi ro\u0303hutas, et praegusi su\u0308ndmusi tuleb ka\u0308sitleda teistmoodi kui 1938. aasta Ts\u030cehhoslovakkiat vo\u0303i 2014. aasta Donbassi. Me teeme neid vo\u0303rdlusi pragmaatiliselt vaoshoitud viisil, aga minu arust peab eriti Euroopa Liit teadvustama, et kogu Teise maailmaso\u0303ja senine mo\u0303testus on praegu aktiivse ru\u0308nnaku all. Seda sa\u0308a\u0308rases ilmselges mo\u0303ttes, et praegu ka\u0308ib so\u0303da ja seda so\u0303da ei tohiks toimuda. Euroopa integratsioon peaks so\u0303da va\u0308ltima. Kuid lisaks sellele on ru\u0308nnaku all ka kogu Teist maailmaso\u0303da puudutav so\u0303navara ning ja\u0308relikult ka see, kas ja kuidas eurooplased ja teised saavad tuleviku u\u0308le mo\u0303telda."}, {"text_idx": "#000148", "text": "Hr Putin tahab meilt u\u0308le vo\u0303tta need po\u0303himo\u0303isted, mida eurooplased jt on kasutanud Teise maailmaso\u0303ja mo\u0303testamiseks ja mille u\u0308mber nad on ehitanud praeguse moraalse ja institutsionaalse infrastruktuuri. Need on mo\u0303isted, nagu genotsiid, natsism, tribunal. Ma ei tahaks seda korrata, sest see on nii absurdne, groteskne, sa\u0308a\u0308rane moraalne jo\u0303ledus, aga hr Putin teatas oma so\u0303jakuulutuses mo\u0303ned neljapa\u0308evad tagasi ja ka hilisemates so\u0303navo\u0303ttudes, et tema eesma\u0308rk on Ukraina denatsifitseerimine."}, {"text_idx": "#000149", "text": "See on juba faktiline ra\u0308igus, sest tegu on riigiga, kus on toimunud demokraatlikud valimised. Ja ma ennustan, et Ukraina ja\u0308a\u0308b ainsaks riigiks, kui Iisrael va\u0308lja arvata, mis valib endale juudist presidendi 73%-ga ha\u0308a\u0308ltest. Midagi sellist enam ei juhtu. Niisiis on Putini jutt faktiliselt groteskne, aga su\u0308gavam probleem on see, et tegu on meie vastu suunatud relvaga. See jutt on suunatud selle vastu, kuidas eurooplased so\u0303da kontseptualiseerivad. Selle eesma\u0308rk ei ole lihtsalt maailma valesti iseloomustamine, vaid maailma muutmine nii, et ko\u0303ik meie iseloomustused kaotaksid mo\u0303tte. Kui iseloomustada maailma niimoodi ja seeja\u0308rel oma a\u0308hvardus ellu viia ja lo\u0303puks \u2013 jumal hoidku selle eest \u2013 so\u0303da ka vo\u0303ita ja korraldada haarangud Ukraina intelligentsile ja ko\u0303igile, kes kuidagi Ukraina eest seisavad (Putini so\u0303nul ju ongi so\u0303ja eesma\u0308rk see: Ukraina riigi ja rahva ha\u0308vitamine ning tribunalide korraldamine ukrainlaste u\u0308le) \u2013 kui tal o\u0303nnestuks seda teha, siis poleks see u\u0308ksnes jo\u0303le iseenesest, vaid see oleks u\u0308htlasi kallaletung Euroopa ma\u0308lule, sest vo\u0303ttes so\u0303nad nagu \u201enatsism\u201c ja \u201egenotsiid\u201c ning muutes need mo\u0303ttetuks, ta va\u0308a\u0308rastab neid ja meie ma\u0308lu."}, {"text_idx": "#000150", "text": "Putini so\u0303num on selline: \u201eNeed so\u0303nad ta\u0308hendavad seda, mis ma u\u0308tlen, et need ta\u0308hendavad\u201c. Kaob seos ta\u0308histaja ja ta\u0308histatava vahel, retoorika ja reaalsuse vahel. Ta u\u0308tleb: \u201eMina kui Venemaa juht defineerin need so\u0303nad\u201c. Ja\u0308relikult ei ta\u0308henda need so\u0303nad midagi muud peale vo\u0303imu. Keelde ei ja\u0308a\u0308 enam so\u0303nu, millega vo\u0303imu trotsida. Putini so\u0303num on: ma vo\u0303tan teilt a\u0308ra need po\u0303hiso\u0303nad, mida te olete 1940ndate kohta kasutanud, nagu \u201enatsistlik\u201c ja \u201egenotsiid\u201c, ja paigutan need selliste so\u0303nade kategooriasse, mis ta\u0308hendavad ainult seda, mida vo\u0303im u\u0308tleb, et need ta\u0308hendavad. Sama loogika ka\u0308ib tribunalide idee kohta. Kui to\u0303epoolest hakatakse korraldama selliseid kohtuprotsesse, nagu hr Putin on lubanud, siis mida need endast kujutaksid? Need oleksid Nu\u0308rnbergi protsessi teadlikud va\u0308a\u0308rastused; kohtufarsid, mis vo\u0303tavad meilt u\u0308le jo\u0303leduste kirjeldamise so\u0303navara ja moonutavad seda ning u\u0308htlasi va\u0308a\u0308rastavad institutsioone nagu seaduslikkus ja o\u0303igusriik, pannes needki n-o\u0308 tribunali alla, et na\u0308idata neid naeruva\u0308a\u0308rsena. Seega pole asi u\u0308ksnes jo\u0303leduste sooritamises, vaid ka niisuguse jo\u0303leduse sooritamises, mis na\u0308itaks jo\u0303leduste u\u0308le kohtu mo\u0303istmist absurdsena."}, {"text_idx": "#000151", "text": "Selline olekski siis see Teise maailmaso\u0303ja konkureeriv to\u0303lgendus, mille ja\u0308rgi tolle so\u0303ja ta\u0308henduseks on see, et Venemaa juhil on voli kirjeldada u\u0308ksko\u0303ik keda natsina ja su\u0308u\u0308distada u\u0308ksko\u0303ik keda genotsiidis ja kui tal see o\u0303nnestub, nagu ka u\u0308he rahva ha\u0308vitamine ja inimeste kohtu alla saatmine jne, siis kogu see so\u0303navara ja ko\u0303ik need institutsioonid, kogu see psu\u0308hholoogiline ja moraalne baas, millele Euroopa Liit on ehitatud \u2013 ko\u0303ik see kaob. Seega, kui eurooplased vaatavad seda so\u0303da, siis peaksid nad mo\u0303tlema: \u201eMida me saame vastuseks teha?\u201c Ja nu\u0308u\u0308d jo\u0303uan ma tulevikuni. Ei piisa sellest, kui te u\u0308tlete: \u201eMe oleme Teisest maailmaso\u0303jast o\u0303ppinud\u201c. Vo\u0303ib-olla te o\u0303ppisitegi, kuid seda, mida te o\u0303ppisite, tuleb u\u0308le kinnitada ka praktiliselt. Oletagem, et eurooplased o\u0303ppisid to\u0303esti midagi Teisest maailmaso\u0303jast ning see to\u0303i kaasa Euroopa integratsiooni protsessi. Kui see vastab to\u0303ele, siis peaks loogiliselt ja\u0308relduma, et praeguse ha\u0308vitusso\u0303ja korral tuleb Euroopa integratsiooniprotsessi laiendada riigile, mis on selle so\u0303ja ohver. Euroopa avalikkus on oma juhtidega vo\u0303rreldes rohkem seda meelt, et Ukraina peaks saama Euroopa Liidu liikmeks. Aga kui see nii ei la\u0308he, siis kerkib sarnane ku\u0308simus nagu see, mida te ku\u0308sisite: kuidas oleks asjad siis, kui ukrainlased ei oleks oma maad kaitsma asunud. Kui te ei kaitse ideed Euroopast kui rahuprojektist ja Teisest maailmaso\u0303jast o\u0303ppimise pa\u0308randit, vo\u0303ttes o\u0303ppetunde ka praegusest so\u0303jast, siis te kaotate vo\u0303itluse selle nimel, mida Teine maailmaso\u0303da tegelikult ta\u0308hendab. Te kaotate selle mehele, kes u\u0308tleb, et \u201eTeine maailmaso\u0303da on argument uue so\u0303ja kasuks\u201c."}, {"text_idx": "#000152", "text": "PB: Arvan, et me ei o\u0303pigi ajaloost, vaid lihtsalt reageerime u\u0308hiskonnana mingile traumale. Reaktsioonid traumale vo\u0303isid Euroopas viljakad olla. Pa\u0308rast Teist maailmaso\u0303da panid need ro\u0303hutama natsionalismi eitamist, omavahel la\u0308bipo\u0303imunud riiklust ja patsifismi. Kuid kahjuks u\u0308he po\u0303lvkonna traumad kuhtuvad, luues u\u0308htlasi vormi, mille kaudu na\u0308hakse tulevikku, mis to\u0303elise tulevikuga enam sugugi ei sarnane. Ajaloolastena peaksime astuma sammu tagasi ja juurdlema nende ku\u0308simuste u\u0308le, lubamata endale lihtsaid vastuseid. Praegused su\u0308ndmused on aga a\u0308ratanud ellu selle so\u0303navara, mida pidasime juba ha\u0308a\u0308bunuks. Zelensko\u0303id kirjeldatakse \u2013 ja o\u0303igusega \u2013 kui kangelast. Me oleme elanud kangelasteta u\u0308hiskonnas, mis oli isegi uhke, et enam kangelasi ei vaja. Nu\u0308u\u0308d minu lo\u0303puku\u0308simus: kas me ei ma\u0308ngi tulega, kui a\u0308ratame ellu ajaloolise paatose, elustades ideid, nagu heroism, isamaa jne, mis on ajalooliselt tohutult koormatud, vo\u0303i kas me oleme lihtsalt unustanud, et u\u0308hiskond saab eksisteerida u\u0308ksnes siis, kui tal on tugevad identiteedipunktid ja kui ollakse teadlik a\u0308a\u0308rmustest?"}, {"text_idx": "#000153", "text": "SP: Ma ei tea, kuidas on lugu raamatupoodidega siin, Viinis. Aga Ameerika raamatupoodides no\u0308rdin ma ikka ja ja\u0308lle selle u\u0308le, et ajaloosektsioonis leidub riiulite kaupa kirjandust u\u0308ksnes Teise maailmaso\u0303ja kohta. See ongi ainus saadaval ajalugu, va\u0308hemalt va\u0308iksemates raamatupoodides, kus vo\u0303ib-olla 80\u201390% ajalooraamatutest ka\u0308ivad Teise maailmaso\u0303ja kohta. Kuid koos no\u0308rdimustundega olen ma ka mo\u0303elnud, et vo\u0303ib-olla neid raamatuid mitte ainult ei loeta, vaid neist ka o\u0303pitakse. Pa\u0308rast viimase aja su\u0308ndmusi Ukrainas, alates 2014. aastast ja Krimmi annekteerimisest, kui hakati tegema vo\u0303rdlusi 1938. ja 1939. aastaga, muutus \u201elepituspoliitika\u201c ra\u0308paseks so\u0303naks ja justkui ko\u0303rvaldati meie so\u0303navarast. Ja siis ma sain aru, et hoolimata ko\u0303igist neist Teise maailmaso\u0303ja ajalugudest ei ole neist mitte midagi o\u0303pitud. Vo\u0303ib-olla neid loetakse nagu meelelahutust ja mitte kui midagi sellist, mis annaks meile su\u0308gavama arusaamise ajaloost ja sellle ohtudest. Sest maailma reaktsioonid 2014. aastal alanud su\u0308ndmustele pole sugugi na\u0308idanud, et keegi uuest otsustajate po\u0303lvkonnast oleks lugenud u\u0308htegi neist raamatutest, millest USA raamatupoed on pungil. Ta\u0308hendab, et asi on po\u0303lvkonnas. Me oleme eeldanud, et Euroopa Liidu rajanud po\u0303lvkonna, 1950ndate ja 60ndate po\u0303lvkonna kogemused ja o\u0303ppetunnid Teisest maailmaso\u0303jast kanduvad kuidagi u\u0308le ka meile, aga need pole kandunud. Praegune so\u0303da pole mitte lihtsalt u\u0308leskutse, vaid ka no\u0303udmine ja vo\u0303imalus uuesti ajalugu o\u0303ppida. Ajaloo uuesti o\u0303ppimine ei ta\u0308henda vaadata mo\u0303nda meelelahutuskanalit episood episoodi ja\u0308rel, vaid pu\u0308u\u0308dlust mo\u0303ista, mis vo\u0303ib juhtuda ta\u0308na ja tulevikus, kui o\u0303pitu po\u0303hjal ei tegutseta."}, {"text_idx": "#000154", "text": "Mis puutub kangelastesse, siis pole kahtlustki, et rahvused vajavad oma su\u0308nniks ja arenguks kangelasi vo\u0303i va\u0308hemalt ennastsalgavaid tegusid. Kangelased on viis, kuidas u\u0308hiskond annab tunnustuse ennastsalgavatele tegudele ja muudab need millekski ja\u0308ljendamisva\u0308a\u0308rseks \u2013 et rahvused saaksid ellu ja\u0308a\u0308da. Kui palju leidus Briti u\u0308hiskonnas kangelasi so\u0303dadevahelisel ajal? Vo\u0303ib-olla mo\u0303ni leiduski, kuid Chamberlain ja Churchill nendeks ei kvalifitseeru. Siis aga tuli 1940. aasta ning tekkis no\u0303udlus ning sellele no\u0303udlusele vastas Churchill ja no\u0303nda saadigi kangelane. Muidugi mitte pu\u0308hak ..."}, {"text_idx": "#000155", "text": "PB: Indialased vaidleksid teile vihaselt vastu, kuid ..."}, {"text_idx": "#000156", "text": "SP: Jah, muidugi. Aga vaadake, mida ta tegi briti vaimu heaks. See oli ta\u0308htis osa Suurbritannia elluja\u0308a\u0308misest ja so\u0303ja arengust. Ja nu\u0308u\u0308d on meil Zelensko\u0303i. See tundub uskumatu, aga ta peegeldab seda, mida suudab rahvas, kui sellest 80 vo\u0303i 90% usub vo\u0303itu. Muidugi aitab Zelensko\u0303i seda usku u\u0308les ehitada, kuid see usk annab u\u0308htlasi energiat talle endale. U\u0308helgi rahvusel ega grupil ei ole vo\u0303imalik ellu ja\u0308a\u0308da ilma kangelasteta, kelles u\u0308hinevad kaks komponenti: see, kes on juhina valmis oma elu tegelikult kaalule panema, ja u\u0308hiskond, kes asja ka sellisena na\u0308eb ja seda tunnustab."}, {"text_idx": "#000159", "text": "Ukraina \u2013 vastulo\u0308o\u0308k Euroopa fas\u030cistidele?"}, {"text_idx": "#000160", "text": "Ilmunud Vikerkaares 2014, nr 6"}, {"text_idx": "#000161", "text": "Euroopal on probleem ja Ukraina vo\u0303iks olla selle lahendus."}, {"text_idx": "#000162", "text": "Europarlamendi valimiste osalusma\u0308a\u0308r oli madal (43%) ja Euroopa-vastased parempoolsed saavutasid suurt edu, eriti Prantsusmaal, kus Front national vo\u0303itis 25% ha\u0308a\u0308ltest. Samal pa\u0308eval aset leidnud Ukraina presidendivalimistel oli osalus ko\u0303rge (61%) ja vo\u0303itnud kandidaat tegi kampaaniat Euroliidu-meelsel platvormil, parema\u0308a\u0308rmuslikud kandidaadid (kogudes 2%) said lu\u0308u\u0308a ko\u0303igilt teistelt, kaasa arvatud juudi kandidaadilt. Kui eurooplased oleksid ha\u0308a\u0308letanud nii nagu ukrainlased, vo\u0303iks Euroopa arvestada kindlama ja jo\u0303ukama tulevikuga."}, {"text_idx": "#000163", "text": "U\u0308ks nu\u0308u\u0308dse nurjumise po\u0303hjusi on too alternatiivreaalsus, milles paljud eurooplased on 2014. aastal elanud. Euroopa, eriti Saksa vasakpoolsete (isea\u0308ranis Die Linke) seas on kriitika Ukraina revolutsioonija\u0308rgse valitsuse va\u0308idetava fas\u030cistlikkuse aadressil olnud midagi lausa kohustuslikku. Mingisugused faktid ega argumendid pole seda kinnismo\u0303tet muuta suutnud. Vo\u0303ib ainult loota, et valimistulemused, mis toovad Europarlamenti u\u0308he Kreeka partei, mis on avalikult uusnatsistlik, ja Ungari partei, mis on u\u0308hemo\u0303tteliselt antisemiitlik, avavad nii mo\u0303nedki silmad. Euroopa vasakpoolsete ees seisab to\u0303eline probleem ja selleks ei ole Ukraina parema\u0308a\u0308rmuslus. Selleks on Euroopa parema\u0308a\u0308rmuslus, mis on saanud populaarseks ning mida toetab Vene parema\u0308a\u0308rmuslus, mis on saanud Moskvas vo\u0303imule."}, {"text_idx": "#000164", "text": "Euroopa parema\u0308a\u0308rmusluse ta\u0308navu pakutavaks fantaasiaks on olnud rahvusriik. Kui ainult S\u030cotimaa vo\u0303i Inglismaa vo\u0303i Prantsusmaa vo\u0303i Austria vo\u0303i Kreeka vo\u0303i Bulgaaria viimaks vabaneksid ko\u0303ikjale oma nina toppivatest eurobu\u0308rokraatidest, muutuks elu ja\u0308lle normaalseks ja ko\u0303ik oleks ha\u0308sti. Tegelikult ei oleks ko\u0303ik sugugi ha\u0308sti. Kurta kaugelasuvate bu\u0308rokraatide u\u0308le, kes kohalikke realiteete ei mo\u0303ista, on loomulik. Hoopis teine asi on vo\u0303tta u\u0308ksko\u0303ik millise suurema u\u0308hiskonna normaalset pettumustunnet mingisuguse programmi pa\u0308he. Rahvusriik on utoopia. Tagasi sinna ei vii u\u0308kski tee. Eurooplased, kes arvavad, et desintegratsioon oleks hea mo\u0303te, peaksid uurima 1920. ja 1930. aastate ajalugu. Vo\u0303i ku\u0308sima ukrainlastelt, kes seisavad vastamisi Krimmi annekteerimisega Venemaa poolt ning Venemaa toetatud agressiooniga maa kagupiirkondades."}, {"text_idx": "#000165", "text": "Euroopa a\u0308a\u0308rmusparempoolsete juhid, kellele on abiks olnud paljude Euroopa vasakpoolsete hiljutine mo\u0303ttesegadus, ei vii oma rahvaid mitte rahvusriigi poole (mis oleks vo\u0303imatu), vaid Venemaa domineerimise poole Euroopas. Hoolimata paljudest erimeelsustest on see u\u0308ks punkt, milles Euroopa populistid, fas\u030cistid ja neonatsid on u\u0308hel meelel: Putin on imetlusva\u0308a\u0308rne juht, kelle Euroopa-kohased ideed on o\u0303iged. Parteid nagu Front national, Briti UKIP, Itaalia Po\u0303hja Liiga, Belgia Vlaams Belang ja Ungari Jobbik esinevad rahvuslastena, toetades samas u\u0308he va\u0308lisriigi juhi poliitikat, kes ei varjagi, et tema eesma\u0308rk on nende maade u\u0308le domineerimine."}, {"text_idx": "#000166", "text": "Patriotismi reetmine nende va\u0308idetavate patriootide poolt on piisavalt selge. Eriti groteskseks muudab selle reetmise aga tegelik vo\u0303imutasakaal. Euroopa on kaugelt tugevam kui Venemaa. Oma no\u0303rkust tajudes otsib Putini rez\u030ciim kaitset Hiinalt. Seega on paljud eurooplased valinud inimesi, kes tahavad, et Euroopast saaks so\u0303ltlane vo\u0303o\u0303rvo\u0303imule, mis ise tahab vo\u0303ita oma peamiseks liitlaseks Hiinat. Ku\u0308llap oleks o\u0303iglane mo\u0308o\u0308nda, et paljud Euroopa parema\u0308a\u0308rmuslaste valijad ei tahaks ise tegelikult Venemaal vo\u0303i Hiinas elada. Nad ha\u0308a\u0308letavad maailmast eraldumise fantaasia poolt, aga nende juhid pakuvad neile lo\u0303imumist niisuguse maailmaga, mis neile ma\u0308rksa va\u0308hem meeldiks."}, {"text_idx": "#000167", "text": "Euroopa jahmatavad valimistulemused lo\u0308o\u0308vad selgeks nii mo\u0303negi pea, aga tarvis on midagi suuremat. Pa\u0308rast viimast suuremat laienemist \u2013 kui 2004. aastal u\u0308hinesid ku\u0308mme uut riiki \u2013 oleme na\u0308inud, et Euroopa Liit ei saa pu\u0308sida paigal. Ta vajab va\u0308ljakutseid ja ta vajab va\u0308ljavaateid. Tal on vaja niisuguste rahvahulkade energiat ja entusiasmi, kes ei peaks vabadust ja korda millekski enesestmo\u0303istetavaks, vaid oleksid valmis selle nimel to\u0308o\u0308d tegema. Ukraina revolutsiooni ajal vo\u0303itlesid inimesed Euroopa Liidu lippude all; Ukraina valimistel seisid inimesed tunde ja\u0308rjekorras, kandes Euroopa Liidu su\u0308mboleid. Alates oma rajamisest Euroopa U\u0308hendusena on Euroopa Liit ja\u0308rjest laienenud ning ta ja\u0308tkab laienemist ja peabki ja\u0308tkama. Uue laienemise lubadus ei oleks kallis: vastupidi, motiveerimine reformideks ja investeeringuteks kahandaks tulevase abi vajadust."}, {"text_idx": "#000168", "text": "Aga praegu vajab Ukraina abi. Ukraina revolutsioon algas protestina eelmise rez\u030ciimi vastu, mis oli viimasel hetkel lu\u0308kanud tagasi ta\u0308htsa kaubanduslepingu Euroopa Liiduga, mida tuntakse assotsiatsioonileppe nime all. See lepe jo\u0303ustub varsti ning annab ka\u0308tte po\u0303hiplaani reformideks ning mo\u0303ningase ligipa\u0308a\u0308su Euroopa Liidu turgudele. Aga see ja\u0308a\u0308b kaugele Euroopa Liidu ta\u0308isliikme staatusest. Siit vo\u0303rsub vo\u0303imalus, mis oleks mo\u0303lemale poolele odav, elegantne, atraktiivne ja efektiivne."}, {"text_idx": "#000169", "text": "Kui Euroopa Liit annaks Ukrainale liikmekandidaadi ametliku staatuse ja kuulutaks, et Ukraina vo\u0303ib saada umbes ku\u0308mne aastaga ta\u0308isliikmeks, kui ta\u0308idab vajalikud administratiivsed ja poliitilised kriteeriumid, siis juhtuks otsekohe kaks asja. Esiteks saaks Ukraina, nii nagu kunagi varem Poola ja teised maad, positiivse stiimuli, et juurida va\u0308lja korruptsiooni, mis on riigile suur nuhtlus, sest oleks selge, milline vastutasu ees ootab. Teiseks tuleksid Ukrainasse investorid, kaasa arvatud Vene investorid, kes praegu Venemaalt lahkuvad. Majandusareng, mille see Ukrainasse tooks, oleks Euroopa Liidule va\u0308ga kasulik, sest stabiliseeriks liidu idapiiri ning na\u0308itaks, et Euroopa va\u0308a\u0308rtused ei ole ainult atraktiivsed, vaid ka efektiivsed."}, {"text_idx": "#000170", "text": "Euroopa vajab seda \u2013 mitte niivo\u0303rd meeldetuletuseks teistele, vaid ka meeldetuletuseks iseendale."}, {"text_idx": "#000173", "text": "Pa\u0308rast 1989. \u2013 nagu ka 1945. \u2013 aastat tuli Euroopal taas silmitsi seista oma vastuolulise minevikuga. Vahepeal on postkommunistlikes riikides ajalugu u\u0308mber jutustatud ja rahvuslik ma\u0308lu institutsionaliseeritud. Kuid rahvuslikku ma\u0308lupoliitikat saab mo\u0303ista u\u0308ksnes hiljutiste geopoliitiliste muutuste, nimelt ku\u0308lma so\u0303ja lo\u0303pu ja ELi laienemise kontekstis. Ehkki diskussioonid u\u0308hise Euroopa ma\u0308lu vo\u0303imalikkuse u\u0308le on alanud,1 kalduvad need keskenduma pigem ihaldatavale Euroopa solidaarsusele kui vastsetele lo\u0303hestumisjoontele ja vo\u0303imuvo\u0303itlustele Euroopa mandril. Kummatigi ei ole ma\u0308lupoliitika, ta\u0308pselt nagu energiapoliitikagi puhul asi niivo\u0303rd kommunistlikus minevikus kui tulevases poliitilises ja ma\u00adjanduslikus hegemoonias Euroopa mandril \u2013 teisiso\u0303nu, see on alati ma\u0308lu geopoliitika."}, {"text_idx": "#000174", "text": "2002. aastal avaldas Charles Maier artikli, millele on sagedasti viidatud hilisemates va\u0308itlustes ajaloolise ma\u0308lu u\u0308le Euroopas.2 Ta teeb vahet \u201ckuumal\u201d ma\u0308lestusel fa\u00ads\u030cistlikest kuritegudest, mis ei ole ta\u0308nini kahvatunud, ja u\u0308sna lu\u0308hiealisel \u201cku\u0308lmal\u201d kommunismima\u0308lestusel, mis aja mo\u0308o\u0308dudes va\u0308ltimatult kiretuks muutub. To\u0303epoolest: kui holokaust ja\u0308a\u0308b absoluutse kurjuse su\u0308mboliks inimkonna ajaloos, siis GULAGi ja stalinistliku terrori o\u0303udused on ku\u0308ll pa\u0308rast No\u0303ukogude impeeriumi kokkuvarisemist kogu Euroopas hukka mo\u0303istetud, kuid pole leidnud vo\u0303rreldavat institutsionaalset tunnustust (nt muuseumidena, haridusprogrammidena, ohvritele makstavate hu\u0308vitistena)."}, {"text_idx": "#000175", "text": "Kui veenvalt Maieri argumentatsioon ka ko\u0303laks, on viimastel aastatel va\u0308lja ilmunud to\u0303endeid, mis no\u0303uavad tema va\u0308ite \u2013 vo\u0303i va\u0308hemalt selle teise poole \u2013 revideerimist. Viieteistaastase eduka u\u0308leminekuperioodi ja\u0308rel, mis kulmineerus ELi vastuvo\u0303tmisega, tundus, et Ida-Euroopa riikide arved oma minevikuga on lo\u0303puks klaaritud. Ometi vo\u0303ime ta\u0308napa\u0308eval na\u0308ha kommunistlike ma\u0308lestuste \u201cu\u0308lessoojendamist\u201d Ida-Euroopas. Mo\u0303elge Kaczyn\u0301skite \u201cde\u00adkommuniseerimiskampaaniale\u201d Poolas, kommunismima\u0308lestusi puudutavatele vastuoludele ja poliitilisele vo\u0303itlusele Ungaris (kus parempoolsed meeleavaldajad 2006. aasta septembris lavastasid 1956. aasta No\u0303ukogude-vastase u\u0308lesto\u0303usu \u201ckordusetenduse\u201d), vo\u0303i vaadake praegust konflikti No\u0303ukogude so\u0303duri kuju u\u0308mber Tallinnas, mis a\u0308ratas nii Euroopa kui ka Vene avalikkuse ta\u0308helepanu ning on sestsaadik muutunud omaette teemaks isegi ELi-Venemaa suhetes."}, {"text_idx": "#000176", "text": "U\u0308leeuroopalise mo\u0303o\u0303tme sai see diskussioon pa\u0308rast seda, kui silmapaistev La\u0308ti poliitik Sandra Kalniete 2004. aasta Leipzigi raamatumessil oma avako\u0303nes kutsus u\u0308les vo\u0303rdsustama Euroopa ma\u0308lestamiskultuure, va\u0308ites, et \u201cmo\u0303lemad totalitaarsed rez\u030ciimid, nii natsistlik kui ka kommunistlik, olid u\u0308htviisi kuritegelikud\u201d.3 Uut o\u0303li valati vaidlustulle 2005. aastal seoses fas\u030cismi u\u0308le saavutatud vo\u0303idu 60. aastapa\u0308eva pidustustega \u2013 juubeliga, mis paljastas ida- ja la\u0308a\u0308neeurooplaste u\u0308htimatu suhtumise oma la\u0308himinevikku. On enam kui ilmne, et pa\u0308rast laienemist on La\u0308a\u0308ne-Euroopa u\u0308hiskondade mugav so\u0303jaja\u0308rgne u\u0308ksmeel ku\u0308sima\u0308rgi alla sattunud: mo\u0303ningate ELi uute liikmete silmis ei su\u0308mboliseeri \u201cJalta\u201d mitte vabastamist ega liitlaste poolt natsismi u\u0308le saavutatud vo\u0303itu, vaid Euroopa jagamist, millega pool sellest mandrist ja\u0308eti neli aastaku\u0308mmet kestnud repressioonide ohvriks."}, {"text_idx": "#000177", "text": "Va\u0308itlused laienenud ELis ko\u0303lavad kokku sarnaste tendentsidega Euroopa postsovetlikel a\u0308a\u0308remaadel. Nn \u201cva\u0308rvilised revolutsioonid\u201d (2003 Gruusias, 2004 Ukrainas) ma\u0308rgivad ko\u0303ige ta\u0308hendusrikkamat iseseisvumisja\u0308rgset nihet antikommunistlikes rahvuslikes narratiivides. 2006. aasta mais avas Gruusia president Mihhail Saakas\u030cvili Tallinna ja Riia eeskujul Thbilisis No\u0303ukogude Okupatsiooni Muuseumi. 2006. aasta novembris vo\u0303ttis Ukraina parlament vastu seaduse, millega holodomor (bols\u030cevistliku valitsuse poolt esile kutsutud na\u0308ljaha\u0308da 1932\u20131934) tunnistati genotsiidiks ukraina rahva vastu. Seadusele seisid vastu Regioonide Partei ja Ukraina Kommunistlik Partei ning Vene riigi esindajad nimetasid seda ukraina natsionalistide sepitsuseks. Aasta varem oli president Viktor Jus\u030cts\u030cenko pu\u0308u\u0308dnud muuta vo\u0303idupu\u0308ha ta\u0308hendust, ja\u0308ttes a\u0308ra traditsioonilise so\u0303java\u0308eparaadi Kiievis ning kutsudes No\u0303ukogude so\u0303javeterane ja UPA (Ukraina U\u0308lesto\u0303usuarmee) veterane leppima. 2006. aasta mais asutati Ukrainas Poola mudelist innustust saanud Rahvusliku Ma\u0308lu Instituut.4"}, {"text_idx": "#000178", "text": "Euroopa ma\u0308lumaastiku niisuguste uute tendentside ko\u0303ige ilmsem seletus oleks po\u0303lvkonnavahetus. Noored poliitikud ja intellektuaalid, kes ta\u0308nu oma eale ei pea kandma kaasas mineviku taaka ja kelle elulugudes ei leidu valgeid laike, po\u0308o\u0308ravad oma \u201chilise su\u0308ndimise armu\u201d (Helmut Kohl) poliitika-Olu\u0308mposel istuva vanema po\u0303lvkonna vastu. Kuid see ei ole ainus po\u0303hjus."}, {"text_idx": "#000179", "text": "Paradoksaalsel kombel on u\u0308heks teguriks, mis on soodustanud praegust ma\u0308lu esiletulvamist \u201cvanas\u201d Ida-Euroopas, just edukas liitumine ELiga. Enne 2004. aastat oli pa\u0308a\u0308s Euroopa Liitu rahvuslik eesma\u0308rk, mis no\u0303udis va\u0308hemalt minimaalsetki solidaarsust ning sellisena suutis rahvuslikke ladvikuid distsiplineerida. Nu\u0308u\u0308d, pa\u0308rast postkommunistliku u\u0308leminekuperioodi lo\u0303ppeesma\u0308rgi \u2013 \u201cEuroopasse naasmise\u201d \u2013 saavutamist, on tekkinud poliitiline vaakum, kus to\u0303usevad taas pinnale vanad pinged."}, {"text_idx": "#000180", "text": "Paljudes neist Ida-Euroopa riikidest tulid kommunistlikud parteid uuendatud kujul varsti pa\u0308rast 1989. aastat taas vo\u0303imule ja pidid tahes-tahtmata la\u0308bi viima majandusreforme. Hoolimata kasvavast ebavo\u0303rdsusest ja pettumusmeeleoludest o\u0303nnestus neil oma rahvusi raske u\u0308leminekuperioodi va\u0308ltel konsolideerida. Poolas, nagu ma\u0308rgib poola poliitikateadlane Aleksander Smolar, vo\u0303imaldas \u201csotsialismi \u201creetmine\u201d demokraatia kasuks vasakpoolsetel blokeerida reformivastaste liitumist ning aitas kaasa nende valijaskonna nostalgiliselt meelestatud ja minevikku vaatava osa lo\u0303imimisele u\u0308hiskonda\u201d.5 Vasakpoolsete edu tulenes osalt nende bu\u0308rokraatlikest kogemustest ja vana nomenklatuuri suhtevo\u0303rgustikest, mis aga ja\u0308ttis nad kaitsetuks poliitiliste vo\u0303istlejate korruptsioonisu\u0308u\u0308distuste ees. Konservatiivide ja rahvuslaste retoorikas seostati postkommunistliku vasaktiiva korruptsiooni tema minevikuga, ta\u0308psemalt ideoloogiliste ja struktuursete sidemetega vasakpoolsete ning endise kommunistliku rez\u030ciimi vahel. Niisiis on lo\u0303pule viimata dekommuniseerimis\u00adprot\u00adsess ja vajadus \u201cminevikuga arved klaarida\u201d tehtud poliitika to\u0308o\u0308riistaks. See vo\u0303ib seletada, miks nende riikide \u201ckommunismima\u0308lestuste\u201d diskursuses domineerivad ta\u0308napa\u0308eval parempoolsed poliitilised jo\u0303ud. Kui perestroika ajal u\u0308hendas ajaloolise o\u0303igluse taotlus teisitimo\u0303tlejaid ja valitsevate kommunistlike parteide demokraatlikke fraktsioone, siis ajaloolise arveteo\u0303iendamise teine laine lo\u0303hestab Ida-Euroopa u\u0308hiskondi."}, {"text_idx": "#000181", "text": "Po\u0303hjused, miks ajaloolise ma\u0308lu pa\u0308rast u\u0308ha suuremat muret tunda, on Ukrainas ja Gruusias \u2013 kahes \u201cuue\u201d Ida-Euroopa postsovetlikus riigis, mis on la\u0308bi teinud \u201cva\u0308rvilised revolutsioonid\u201d \u2013 erinevad. Uued reformistlikud juhtkonnad pu\u0308u\u0308avad loiult venivat u\u0308lemineku ja kommunismist va\u0308ljatuleku perioodi lo\u0303pule viia ning oma rahvaid u\u0308mber vormida euroopalikuks. Kommunistlikku minevikku ekster\u00adna\u00adliseerides ning ajaloolist ma\u0308lu rah\u00advus\u00adlikustades distantseeruvad nad su\u0308mboolselt endisest impeeriumist. See \u201csuur hu\u0308pe edasi\u201d, mis peaks nihutama need riigid Euraasia kahemo\u0303ttelisest geopoliitilisest ruumist Euroopa vo\u0303i Euro-Atlandi ruumi, no\u0303uab ma\u0308rksa suuremat akrobaadiosavust kui too, millega kahe viimase aastaku\u0308mne jooksul on hakkama saanud Balti riigid. Va\u0308rvilisi revolutsioone vo\u0303ib ka\u0308sitada Gruusia ja Ukraina Euroopa-meelsete demokraatlike jo\u0303udude reageeringuna ELi laienemisprotsessile. Selle na\u0308iteks on Demokraatliku Valiku U\u0308hendus \u2013 uus regionaalne assotsiatsioon, mis asutati Jus\u030cts\u030cenko ja Saakas\u030cvili eestvo\u0303ttel La\u0308a\u0308ne- ja Musta mere regiooni u\u0308mberkaardistamiseks osana Euroopast.6 Siin kasutatakse ma\u0308lupoliitikat nende riikide (u\u0308m\u00adber)\u00adpositsioneerimiseks Euroopa ruumis.7"}, {"text_idx": "#000182", "text": "ELi laienemisprotsessi geopoliitiline kontekst on u\u0308limalt ta\u0308htis ka 1990. aastatel alanud Poola-Ukraina lepitusprotsessi seisukohalt. Selle protsessi viimaseid saavutusi (1943.\u20131944. aasta Volo\u0303o\u0303nia trago\u0308o\u0308dia u\u0308hist ma\u0308lestamist, Poola so\u0303java\u0308ememoriaali avamist Lvivis 2005. aastal, Jus\u030cts\u030cenko Varssavi-visiiti 2007. aasta aprillis, et ma\u0308lestada Poola kaguosa ukrainlaste va\u0308ljasaatmise 60. aastapa\u0308eva, jne) tuuakse sageli esile positiivsete na\u0308idetena valusa minevikuga toimetulekust. Oranz\u030c revolutsioon aitas ko\u0303rvaldada selle protsessi teelt viimasedki poliitilised takistused. Toetades Ukraina riigi iseseisvust ja demokraatlikkust ning esinedes mineviku traumadest hoolimata Ukraina ELiga liitumise va\u0308ljavaadete eestko\u0303nelejana, vo\u0303idab Poola endale lojaalse naabri ja loob puhvrit, mis kaitseb ta idapiiri ettearvamatu Venemaa eest; samuti suurendab ta oma mo\u0303ju Ida-Euroopas ning seega ka kaalu Euroopa Liidus. Ukraina omakorda tasakaalustab partnerluse kaudu Poolaga Venemaa ikka veel tugevat mo\u0303ju ning saab endale liitlase ja eestko\u0303neleja ELis."}, {"text_idx": "#000183", "text": "Nii \u201cvanas\u201d kui ka \u201cuues\u201d Ida-Euroopas on kommunistliku ma\u0308lu \u201cu\u0308lessoojenemine\u201d olnud laienemisja\u0308rgne na\u0308htus. Nii uute ELi liikmesriikide kui ka nende naabrite puhul on ELi laienemine saanud katalu\u0308saatoriks va\u0308itlustele kommunistliku mineviku ja ma\u0308lupoliitika u\u0308le."}, {"text_idx": "#000184", "text": "\u201cJalta\u201d forever: Venemaa langus ja to\u0303us"}, {"text_idx": "#000185", "text": "Kuid praegusel kommunismima\u0308lestuste buumil Ida-Euroopas on veel u\u0308ks po\u0303hjus \u2013 nimelt Venemaa muutuv roll Euroopa mandril."}, {"text_idx": "#000186", "text": "Pa\u0308rast 1980. aastate teist poolt tabas Venemaad samasuguse ma\u0308lutulv nagu ena\u00admikku Ida-Euroopa riike. Veel enam, impulsid selleks tulidki impeeriumi keskusest: avati salaarhiivid, Solz\u030cenitso\u0303ni varem keelatud teosed ilmusid paperback-va\u0308ljaannetes ja Moskvas pidas Rahvasaadikute Kongressile ko\u0303ne Andrei Sahharov. Kollektiviseerimisperioodi julmused, stalinistliku terrori ja GULAGi su\u0308steemi ko\u00adledused, tervete rahvaste ku\u0308u\u0308ditamised \u2013 ko\u0303ik need tabud said a\u0308kki avaliku debati aineks. Kuid No\u0303ukogude impeeriumi kokkuvarisemine ning endiste satelliitide ja No\u0303ukogude vabariikide ja\u0308rgnenud \u201cohvristaatuse\u201d-no\u0303uded ja\u0308tsid Venemaa u\u0308sna u\u0308ksi kandma ajaloolist vastutust u\u0308lemaailmse kommunismi kurito\u0308o\u0308de eest \u2013 koorem, mis osutus impeeriumija\u0308rgse Vene eliidi jaoks liiga raskeks. Kuigi vene ametlikus diskursuses sai Jeltsini valitsusajal valdavaks no\u0303ukoguliku mineviku antikommunistlik to\u0303lgendus,8 kompromiteeris tema ambivalentne tegevus venelaste silmis demokraatia-ideed. Hiljem hakati Jeltsini antikommunismi seostama Venemaa (No\u0303u\u00ad\u00adkogude Liidu) lu\u0308u\u0308asaamisega ku\u0308lmas so\u0303jas ning poliitiliselt ja majanduslikult no\u0303rga Venemaa ideoloogilise allutamisega La\u0308a\u0308nele."}, {"text_idx": "#000187", "text": "Sellise arengu pidurdamiseks ning rahvusa\u0308a\u0308rmusluse ja la\u0308a\u0308nemeelsete lu\u0308u\u0308asaamismeeleolude vahel ko\u0303ikuva demoraliseerunud ja segadusseaetud u\u0308hiskonna kon\u00ad\u00ad\u00adsolideerimiseks tegi Vladimir Putin ajaloolisest ma\u0308lust oma to\u0308o\u0308riista. No\u0303ukogude mineviku kui \u201cmeie ajaloo osa\u201d rehabiliteerimine ja normaalseks kuulutamine sobib kokku etatismi-ideoloogia taaselustamisega, mis on olnud vene identiteedi po\u0303line allikas. Viimastel aastatel on selline suhtumine no\u0303ukogulikku minevikku lu\u0308litatud vastloodud \u201csuvera\u0308a\u0308nse demokraatia\u201d paradigmasse, mis eitab La\u0308a\u0308ne normatiivse mudeli universaalsust ning legitimeerib Venemaa \u201coma teed\u201d. No\u0303ukogulik ajaloonarratiiv on hoolikalt u\u0308mber kirjutatud, et kriipsutada alla ja\u0308rjepidevust ning \u201cretus\u030ceerida mo\u0303rasid ja kriisihetki\u201d (na\u0308iteks ko\u0303rvaldades ametlikust ta\u0308htpa\u0308evadekalendrist Oktoobrirevolutsiooni aastapa\u0308eva, 7. novembri ja ta\u0308histades saja aasta mo\u0308o\u0308dumist Venemaa esimese duuma kokkukutsumisest 1906. aastal).9"}, {"text_idx": "#000188", "text": "Putini \u201cajalootegemise\u201d rabavaim na\u0308ide on u\u0308lesko\u0303pitsetud no\u0303ukogulik narratiiv \u201cSuurest Isamaaso\u0303jast\u201d. Uue Venemaa alusmu\u0308u\u0308diks ei ole saanud mitte 1991. aasta igav \u201crevolutsioon\u201d, vaid vo\u0303it Teises maailmaso\u0303jas. Nagu on ma\u0308rkinud vene sotsioloog Boriss Dubin: pa\u0308rast seda kui Oktoobrirevolutsioon, sotsialism ja NSVL oma su\u0308mboolse ta\u0308henduse kaotasid, on No\u0303ukogude Liidu roll fas\u030cismi vo\u0303itmises ja\u0308a\u0308nud selle riigi arvatavasti ainsaks vaieldamatuks panuseks maailmaajalukku.10 Dubin selgitab, et Suure Isamaaso\u0303ja narratiivi ja\u0308rjepidevus vene massiteadvuses ulatub juuripidi Brez\u030cnevi ajastusse. Nostalgilise igatsuse objektiks ei ole ta\u0308napa\u0308eval saanud mitte ainult nonde aastate suhteline turvalisus ja heaolu, vaid ka kollektiivne identiteet. See u\u0308hise saatuse tajumise, mingi \u201cmeie\u201d osaks olemise tunne, millest ta\u0308napa\u0308eval nii kibedat puudust tuntakse, ammutas elujo\u0303udu 1970. aastail loodud Suure Isamaaso\u0303ja konstruktsioonist. Na\u0308ib, et aja mo\u0308o\u0308dudes ei ole see konstruktsioon sugugi iganenud, vaid hoo\u00adpis ta\u0308htsust juurdegi vo\u0303itnud."}, {"text_idx": "#000189", "text": "Kuid see mu\u0308u\u0308t ei puuduta mitte ainult Vene u\u0308hiskonda. Sellel on ka geopoliitiline mo\u0303o\u0303de. \u201cSuur vo\u0303it fas\u030cismi u\u0308le\u201d kujutas endast No\u0303ukogude Liidu (Venemaa) jaoks pa\u0308a\u0308set maailma suurvo\u0303imude klubisse, legitimeeris tema uue staatuse Euroopa mandril ning ta vastse mo\u0303jusfa\u0308a\u0308ri. Ida-Euroopa vabastajana \u201cfas\u030cistlike barbarite\u201d ka\u0308est ei to\u0303usnud Venemaa mitte u\u0308ksnes vo\u0303imsaks, vaid ka \u201cEuroopa\u201d riigiks. Fas\u030cismi u\u0308le saavutatud vo\u0303idust alates on nii Venemaa kui ka EL tuletanud oma legitiimsuse sellest 20. sajandi po\u0303hisu\u0308ndmusest. Praegustes Vene-Poola, Vene-Eesti ja Vene-La\u0308ti konfliktides la\u0308hiajaloo u\u0308le on Moskva jaoks kaalul Venemaa staatus \u201cEuroopa riigina\u201d ja \u201cEuroopa vabastaja\u201d su\u0308mboolne kapital. Ma ei tahaks, et mind va\u0308a\u0308riti mo\u0303istetaks: \u201cEuroopa\u201d all pean ma siin silmas Euroopat tema vanas, ELi-eelses geopoliitilises ta\u0308henduses. Ikka veel veendununa, et poliitikat tehakse Pariisis, Berliinis ja Londonis, eirab Moskva oma endisi satelliite ning eelistab u\u0308le \u201cuute\u201d Euroopa riikide pea ko\u0303nelda \u201cvanadega\u201d. Ro\u0303hutades visalt \u201cTeise maailmaso\u0303ja tulemuste po\u0308o\u0308rdumatust\u201d, tuletab Moskva neile meelde, et maksis oma pa\u0308a\u0308sme Euroopa klubisse kinni 1945. aastal Jaltas. Mo\u0303istes hukka \u201cneofas\u030cismi\u201d ja \u201cnat\u00adsi\u00adkollaborantide u\u0308listamist\u201d Balti riikides, vo\u0303tab Moskva sisse euroopalike va\u0308a\u0308rtuste to\u0303elise, Euroopast endastki to\u0303elisema kaitsja positsiooni."}, {"text_idx": "#000190", "text": "Seeto\u0303ttu ei saa nu\u0308u\u0308dseteski ajaloolist ma\u0308lu puudutavates diskussioonides Jaltast kui Euroopa so\u0303jaja\u0308rgse korralduse su\u0308mbolist kuidagi mo\u0308o\u0308da minna. Idaeurooplaste silmis on Jalta uue ro\u0303humise, La\u0308a\u0308ne reeturlikkuse ja rahvusliku alanduse su\u0308mbol. Vene juhtkonna silmis on see geopoliitilise triumfi suurim silmapilk. Jalta su\u0308mboliseerib Venemaa juhtrolli Hitleri-vastases koalitsioonis, tema panust \u201ctsivilisatsiooni vo\u0303itu barbaarsuse, elu vo\u0303itu surma u\u0308le\u201d.11 Ehkki poliitilised piirid ja mo\u0303jusfa\u0308a\u0308rid Euroopas on muutunud, tahab Venemaa sa\u0308ilitada oma staatust Euroopa suurriigina. Rohkem kui kunagi varem vajab Venemaa praegu \u201cSuure Vo\u0303idu\u201d ja \u201cEuroopa vabastamise\u201d su\u0308mboolset kapitali, et legitimeerida oma ambitsioone uue ja tugevama positsiooni saavutamiseks Euroopa mandril."}, {"text_idx": "#000191", "text": "Kummatigi na\u0308ib Venemaa kas eiravat vo\u0303i mitte mo\u0303istvat, et ta ko\u0303neleb Euroopaga iganenud keeles. Venemaa ametlikus diskursuses on uhkus Suure Vo\u0303idu u\u0308le la\u0308mmatanud leina ohvrite pa\u0308rast ning oma\u00adenda tegude kriitilise vaagimise. Teisiti o\u0308eldes: Venemaa ei ole la\u0308bi teinud u\u0308leminekut \u201ctriumfilt traumale\u201d, kui kasutada saksa sotsioloogi Bernhard Gieseni so\u0303nu.12 O\u0303igluse nimel tuleb tunnistada, et teistelgi Euroopa rahvastel on oma minevikuga leppimisel raskusi. Kuid neil on u\u0308ks \u201cajalooline eelis\u201d \u2013 nimelt nemad on Moskva ohvrid ja vo\u0303ivad seeto\u0303ttu loota moraalsele krediidile."}, {"text_idx": "#000192", "text": "Viisteist aastat pa\u0308rast No\u0303ukogude Liidu lagunemist on Venemaa Euroopa mandri idaosas taas so\u0303ltumatu vo\u0303imukeskusena esile kerkinud. Ta ka\u0308itub omaenese reeglite ja\u0308rgi ja provotseerib avalikke vastasseise oma naabritega. Nagu na\u0308itasid hiljutised gaasikonfliktid Ukraina ja Valgevenega, ei ko\u0303hkle Venemaa oma energia-suurriigi positsiooni geopoliitilise mo\u0303jujo\u0303u saavutamiseks a\u0308ra kasutamast. Venemaa vo\u0303imu suurenemisega Euroopas ka\u0308ivad ka\u0308sika\u0308es pu\u0308u\u0308ded no\u0303ukoguliku mineviku kui Venemaa imperiaalse hiilguse lahutamatu osa rehabiliteerimiseks. Asjade niisugune areng annab toitu endiste No\u0303ukogude Liidu satelliitide, praeguste Euroopa Liidu liikmesriikide traditsioonilisele russofoobiale, kelle silmis Venemaa on juba algusest peale Euroopa antipood. Seega vo\u0303ib laienemisja\u0308rgse Euroopa kasvavat muret kommunistliku mineviku pa\u0308rast vo\u0303tta ka kui Venemaa uute majanduslike ning poliitiliste ambitsioonide ja mo\u0303ju ees tuntava hirmu u\u0308ht su\u0308mptomit."}, {"text_idx": "#000193", "text": "Rahvuse taasehitamine \u2013 kommunismi eksternaliseerimine"}, {"text_idx": "#000194", "text": "Oma raamatus Euroopa ajaloost aastail 1945\u20131989 na\u0308itab ameerika ajaloolane Tony Judt,13 et so\u0303jaja\u0308rgse La\u0308a\u0308ne-Euroopa riikidel (kui va\u0308lja arvata Saksamaa) o\u0303nnestus oma demokraatiat konsolideerida ja suhteliselt kiiresti majanduslikult kosuda mitte just viimases ja\u0308rjekorras ta\u0308nu sellele, et neil oli vo\u0303imalik fas\u030cism kui vo\u0303o\u0303ramaine ilming eksternaliseerida. Laastava so\u0303ja, selle kuritegude ja ohvrite, sealhulgas ka holokausti eest peeti ainsana vastutavaks natslikku Saksamaad. Teised rahvad eelistasid omaenda \u201ckohalikud\u201d fas\u030cistid ja natside poolehoidjad ning oma vabatahtliku vo\u0303i pealesunnitud osaluse natside kuritegudes lihtsalt a\u0308ra unustada. Uutes rahvuslikes narratiivides to\u0303usid kesksele kohale antifas\u030cistlikud vastupanu- ja partisaniliikumised. Pa\u0308rast 1945. aastat eelistasid isegi varem Hitleriga liidus olnud riigid, kes olid sidunud tema agressiivsete plaanidega omaenese territoriaalseid am\u00adbitsioone, na\u0308ha endas pigem ohvreid. Kui ko\u0303ige silmapaistvamad kollaborandid olid oma karistuse ka\u0308tte saanud, tundsid Euroopa riigid end oma fas\u030cistlikust minevikust puhtakspestuna. Fas\u030cismi vo\u0303is esitada mingi ta\u0308iesti vo\u0303o\u0303rast pa\u0308ritolu, va\u0308lisjo\u0303ududest \u2013 agressioonist, Anschluss\u2019ist, okupatsioonist \u2013 po\u0303hjustatud episoodina rahvuse ajaloos."}, {"text_idx": "#000195", "text": "Kui vaadata, kuidas ta\u0308napa\u0308eva Ida-Euroopa riigid on pidanud pa\u0308rast 1989. aastat oma kommunistliku minevikuga maadlema, ja\u0308a\u0308b silma mo\u0303ningaid paralleele so\u0303jaja\u0308rgse perioodiga. Tu\u0308u\u0308pjuhul on Ida- ja Kesk-Euroopa noored demokraatiad rajatud kommunistliku mineviku ekster\u00adnaliseerimisele, selle esitamisele mingi vo\u0303o\u0303riku na\u0308htusena, mis oli rahvale peale surutud vo\u0303o\u0303ra jo\u0303u (No\u0303ukogude Liidu) poolt ja vastu tema tahtmist. U\u0308ks selle narratiivi ko\u0303ige lo\u0308o\u0308vamaid versioone on Milan Kundera metafoor kommunistlikust Euroopast kui \u201cpantvangis La\u0308a\u0308nest\u201d,14 mis suutis la\u0308a\u0308neeurooplastes edukalt esile kutsuda solidaarsustunnet oma kaaseurooplaste vastu, kelles nu\u0308u\u0308d na\u0308hti Moskva poolt va\u0308evo\u0303imuga itta veetud ohvreid."}, {"text_idx": "#000196", "text": "Veel vo\u0303imsamaks muudab selle narratiivi tema taga peituv \u201cEuroopa\u201d ja \u201cAasia\u201d, tsivilisatsiooni ja barbaarsuse dihhotoomia. Kommunismi kujutatakse asiaatliku barbaarse jo\u0303una, mis a\u0308hvardab Euroopa tsivilisatsiooni. Seda laadi orien\u00adtali\u00adsee\u00adrimine teeb kommunismi eksterna\u00adlisee\u00adrimise veelgi lihtsamaks."}, {"text_idx": "#000197", "text": "Alusmu\u0308u\u0308di neile uutele demokraatiatele kui rahvastele, kes lo\u0303puks ometi oma ajaloo on enda ka\u0308tesse vo\u0303tnud, pakkusid \u201csa\u00admetrevolutsioonid\u201d. Need mu\u0308u\u0308did suudavad ku\u0308ll rahvust vaimustada ja konsolideerida, to\u0303ukavad aga selle ka\u0308igus enda seast peaaegu mo\u0308o\u0308dapa\u0308a\u0308smatult va\u0308lja teatud erandeid. \u201cOkupandid\u201d, \u201ckollaborandid\u201d, \u201cstalinistid\u201d, \u201cKremli viies kolonn\u201d \u2013 need ko\u0303ik heidetakse rahvuslikust ohvrikogukonnast va\u0308lja. Ainult mo\u0303ningatel juhtudel iseloomustab va\u0308ljato\u0303ugatuid \u2013 na\u0308iteks endiste liiduvabariikide venekeelset elanikkonda \u2013 etniline marker. Samal ajal tegeldakse vana rez\u030ciimi aegsete lindpriide rehabiliteerimisega. Selle protsessi ka\u0308igus to\u0303usevad esile uued sotsiaalsed ning poliitilised hierarhiad, uued kultuurilise hegemoonia su\u0308steemid, mis marginaliseerivad vana eliidi. Niisugune su\u0308mboolse kapitali u\u0308mberjagamine (kommunismija\u0308rgse erastamise irooniline paralleel) mo\u0303jutab mitmeid po\u0303lvkondi, etnilisi ja keeleru\u0308hmi, religioosseid kogukondi ja kutseru\u0308hmitusi (na\u0308iteks riigiametnikke, u\u0308likooliprofessoreid jne)."}, {"text_idx": "#000198", "text": "Kommunismi eksternaliseerimine ja sellest tulenev ohverrahva staatus annab moraalse alibi \u2013 veel u\u0308ks paralleel fas\u030cismi eksternaliseerimisega so\u0303jaja\u0308rgses Euroopas (vo\u0303tkem na\u0308iteks Austria)15. Selle loogika ja\u0308rgi ei saa rahvast, kellelt on ro\u0308o\u0308vitud vabadus, tema kuritegude eest vastutusele vo\u0303tta. Oma artiklis \u201cOhvrite vo\u0303istlus\u201d, mis analu\u0308u\u0308sib Ukraina ma\u0308lupoliitikat, osutab Wilfrid Jilge Ida-Euroopa intellektuaalide kalduvusele konstrueerida \u201crahvuslikke holokauste\u201d ja seela\u0308bi oma rahvale ohvristaatust luua. \u201cSa\u0308a\u0308raselt moraalse u\u0308leoleku positsioonilt o\u0303igustatakse oma rahva kuritegusid kui kaitseaktsioone (...) Selles kontekstis kasutatakse rahvuslikke stereotu\u0308u\u0308pe a\u0308ra selleks, et distantseerida \u201comaenda\u201d rahvuslikku ajalugu No\u0303ukogude \u201cvo\u0303ltsitud\u201d ajaloost ja seega \u201cpuhastada\u201d \u201coma rahvas\u201d ko\u0303igest no\u0303ukogulikust.\u201d16"}, {"text_idx": "#000199", "text": "Va\u0308rvilised revolutsioonid: ma\u0308lu u\u0308mberlaadimise poliitika"}, {"text_idx": "#000200", "text": "1990. aastatel lo\u0303id poliitilised rez\u030ciimid enamikus endistes No\u0303ukogude vabariikides uusi rahvusliku ajaloo narratiive, u\u0308hen\u00addades No\u0303ukogude pa\u0308randi selektiivse omastamise ja oma rahva kui Moskva endise \u201ckoloonia\u201d osalise vikti\u00admi\u00adsee\u00adri\u00admise. Seda kompromissi (mida Ukraina puhul on ulatuslikult analu\u0308u\u0308sinud politoloog Mo\u0303kola Rjabts\u030cuk)17 vo\u0303ib osalt seletada postsovetlike liidrite nomenklatuursete juurtega, osalt nende murega poliitilise stabiilsuse sa\u0308ilitamise pa\u0308rast lo\u0303henenud u\u0308hiskonnas. Valitsevate rez\u030ciimidega opositsioonis olevad \u201crahvuslikud demokraadid\u201d ja rahvuslased kritiseerisid seda kompromissi kui no\u0303rkuse ja Moskvale allaja\u0308a\u0308mise ilmingut. Kuid Gruusias ja Ukrainas toimunud va\u0308rvilised revolutsioonid on va\u0308hemalt neis kahes riigis muutnud la\u0308henemist kommunistlikule minevikule. Nagu juba mainitud, on Thbilisis nu\u0308u\u0308d olemas oma No\u0303ukogude Okupatsiooni Muuseum. See Eestist ja La\u0308tist eeskuju vo\u0303ttev okupatsiooniparadigma va\u0308ljendab Gruusia uue juhtkonna ametlikku suhtumist no\u0303ukogude minevikku. See kriipsutab alla stalinismi ja No\u0303ukogude rez\u030ciimi vo\u0303o\u0303ramaiseid juuri ning paigutab Gruusia no\u0303nda Euroopa (vo\u0303i Euro-Atlandi) geopoliitilisse konteksti. Pealegi vo\u0303ib kujutleda, et grusiini ko\u0303rvus ko\u0303lab \u201cNo\u0303ukogude okupatsioon\u201d kokku ka riigi praeguse separatistlike territooriumide probleemiga, mida Moskva nii poliitiliselt kui ka so\u0303jaliselt avalikult toetab. Ja nii on minevik seotud olevikuga..."}, {"text_idx": "#000201", "text": "Pa\u0308rast oma Thbilisi-visiiti 2007. aasta ma\u0308rtsis kutsus Ukraina president Viktor Jus\u030cts\u030cenko ukrainlasi u\u0308les koostama na\u0308itust, mis vo\u0303taks eeskuju Gruusia No\u0303ukogude Okupatsiooni Muuseumist. Peale selle on Kiievi uus juhtkond astunud teisigi to\u0303siseid samme, nagu na\u0308iteks seaduse vastuvo\u0303tmine, millega holodomor kuulutati genotsiidiks ukraina rahva vastu, ja Rahvusliku Ma\u0308lu Instituudi asutamine. Ometi ei ole Ukrainal hoolimata neist sammudest siiamaani kommunistliku rez\u030ciimi kuritegudele ja selle ohvrite ma\u0308lestamisele pu\u0308hendatud \u201criiklikku\u201d muuseumi. Otsustava ta\u0308htsusega on ku\u0308simus, kas \u201cNo\u0303ukogude okupatsiooni\u201d paradigma ja selles vihjamisi sisalduv kommunismi radikaalne ekster\u00adna\u00adliseerimine oleks ukraina rahva enamikule vastuvo\u0303etav. Sa\u0308a\u0308rase la\u0308henemise konstruktiivset arutelu ei tee keeruliseks mitte u\u0308ksnes Ukraina praegune konstitutsiooniline kriis ja maa a\u0308a\u0308rmine poliitiline po\u00adlariseeritus."}, {"text_idx": "#000202", "text": "Ukraina ajaloo regionaalsed narratiivid ei ole mitte u\u0308ksnes erinevad, vaid mo\u0303nikord lausa u\u0308ksteisele vastura\u0308a\u0308kivad. Eelko\u0303ige ka\u0308ib o\u0308eldu Teise maailmaso\u0303ja kogemuse kohta. To\u0303epoolest okupeeris Punaarmee 1939. aastal La\u0308a\u0308ne-Ukraina, ja seal ei ole unustatud No\u0303ukogude rez\u030ciimi jo\u0303hkrusi ei Teise maailmaso\u0303ja ajal ega selle ja\u0308rel. Riigi idaosas seevastu seostatakse so\u0303na \u201cokupatsioon\u201d ainuu\u0308ksi natside rez\u030ciimiga ja mo\u0303istet \u201cvabastamine\u201d No\u0303ukogude armeega. La\u0308a\u0308ne-Ukraina na\u0308eb end kahe suurriigi \u2013 Natsi-Saksamaa ja No\u0303ukogude impeeriumi \u2013 vahelise vo\u0303itluse ohvrina, kellel seeto\u0303ttu oli legitiimne o\u0303igus end kaitsta; puhutist koosto\u0308o\u0308d natsidega peetakse hinnaks, mida tuli maksta riikliku iseseisvuse nimel. Enamik idaukrainlasi na\u0308eb oma minevikku teises valguses: nad vo\u0303itlesid o\u0303lg o\u0303la ko\u0303rval venelastega, kaitstes u\u0308hise vaenlase vastu oma maad, nii nagu see tol ajal oli, ning aitasid seega kaasa fas\u030cismi vo\u0303itmisele. On va\u0308heusutav, et nad aktsepteeriksid narratiivi, milles neid na\u0308idatakse Vene vo\u0303imu passiivsete ohvritena ja \u201coma rahvusliku identiteedi kaotanud rahvana\u201d. Pigem na\u0308evad nad end aktiivsete subjektidena, kaasosata\u0308itjatena No\u0303ukogude ajaloo draamas (mis ei ta\u0308henda, et nad oleksid ikka veel stalinistid, kes imetlevad pimesi No\u0303ukogude rez\u030ciimi).18"}, {"text_idx": "#000203", "text": "Ajaloolise ma\u0308lestuse niisuguste regionaalsete erinevuste to\u0303ttu on Ukrainas raske saavutada kommunismi eksternaliseerimist \u201cnormatiivse\u201d Balti mudeli19 ja\u0308rgi. Kumbagi narratiivi ei saa lihtsalt eirata ega summutada; ent ka leppimine on va\u0308ga raske."}, {"text_idx": "#000204", "text": "Na\u0308ib, et Ukraina juhtkond mo\u0303istab se\u00adda raskust ning paneb seeto\u0303ttu suuremat ro\u0303hku 1933.\u20131934. aasta holodomorile kui rahvusliku ma\u0308lu mo\u0303lemas versioonis va\u0308hem vaidlusi po\u0303hjustavale su\u0308ndmusele. Rida selle trago\u0308o\u0308dia ma\u0308lestamiseks mo\u0303eldud hiljutisi ametlikke ettevo\u0303tmisi teeb holodomorist otse riigi la\u0308hiajaloo keskse su\u0308ndmuse, \u201cUkraina holokausti\u201d.20 Su\u0308mboolset seost holokaustiga kinnitas ka president Jus\u030cts\u030cenko Ukraina parlamendile esitatud seaduseelno\u0303u. See na\u0308eb ette kriminaalvastutuse nii holodomori kui ka holokausti eitamise eest.21"}, {"text_idx": "#000205", "text": "Jus\u030cts\u030cenko valitsusaja ma\u0308lupoliitika tulemusel on su\u0308ndinud metanarratiiv, mis liigitab Ukraina ohverrahvaste kategooriasse, sidudes endasse ko\u0303ik 20. sajandi kesksed ajaloosu\u0308ndmused koduso\u0303jast ja sovetiseerimisest kuni Ts\u030cernobo\u0303li katastroofini va\u0308lja. Ukraina rahva kannatuste seas loetakse seal u\u0308les nii holodomor kui ka holokaust, va\u0308ltides nii \u201cohvrite vo\u0303istlust\u201d, nagu Jilge seda nimetab, ning sobitatakse \u201cSuur Isamaaso\u0303da\u201d u\u0308hte rahva vastomandatud ohvristaatusega. Nagu on ma\u0308rkinud Sofia Grats\u030cova, esitatakse seda so\u0303da uues ametlikus versioonis pigem traagilise kui heroilise su\u0308ndmusena. No\u0303nda muutuvad ukrainlaste kannatused, kes olid sunnitud mo\u0303lemal pool rindejoont u\u0308ksteise vastu vo\u0303itlema, \u201cfas\u030cismi u\u0308le saavutatud suurest vo\u0303idust\u201d ta\u0308htsamaks.22"}, {"text_idx": "#000206", "text": "1991. aastal alanud no\u0303ukogude ajaloonarratiivi delegitimeerimise ja rahvuslike ajalugude (re)konstrueerimise u\u0308ks ta\u0308htis tagaja\u0308rg on ohvrite tagasiulatuv rah\u00advus\u00adlikustamine. Vastavalt ohvrite kahele peamisele kategooriale kasutatakse kaht erinevat strateegiat. Need, kelle saatuse eest peetakse vastutavaks No\u0303ukogude rez\u030ciimi \u2013 stalinistlike repressioonide, kollektiviseerimise ja massimo\u0303rvade ohvrid \u2013, tuleb nu\u0308u\u0308d esimestena lisada kujuteldavasse rahvuskehasse, mis koosneb \u201csurnutest, elavatest ja neist, kes pole veel su\u0308ndinud\u201d (Tarass S\u030cevts\u030cenko). Uue rahvusliku ajaloonarratiivi ja\u0308rgi tappis No\u0303ukogude rez\u030ciim nad sellepa\u0308rast, et nad olid ukrainlased.23 U\u0308ks sa\u0308a\u0308rane na\u0308ide on holodomori kuulutamine genotsiidiks ukraina rahva vastu.24 Ehkki Ukraina u\u0308hiskonnas valitseb po\u0303himo\u0303tteline u\u0308ksmeel, et holodomor oli organiseeritud na\u0308ljaha\u0308da, mille kutsus esile Stalini kollektiviseerimispoliitika, ja\u0308a\u0308b selle trago\u0308o\u0308dia \u201crahvuslikustamine\u201d vaieldavaks. Kanada Ukraina-uuringute ekspert Dominique Arel (kes toob tugevaid argumente selle kasuks, et lugeda holodomori genotsiidiks) ma\u0308rgib, et sel sildil \u201con sa\u0308ilinud teatavaid etnilisi konnotatsioone ja idaukrainlased mo\u0303testavad seda seadust kui ja\u0308rjekordset katset su\u0308u\u0308distada \u201cVenemaad\u201d selle eest, mis toimus \u201cukrainlastega\u201d, ehkki seadus otseso\u0303nu midagi sa\u0308a\u0308rast ei u\u0308tle\u201d.25"}, {"text_idx": "#000207", "text": "So\u0303nadetagi on selge, et just nii to\u0303lgendas holodomori-seadust ka Moskva. Hiljaaegu teatas Vene meedia, et Venemaa Fo\u0308deraalne Julgeolekuteenistus (FSB) teeb avalikkusele ka\u0308ttesaadavaks arhiividokumendid, mis na\u0308itavad 1932.\u20131933. aasta na\u0308ljaha\u0308da ulatust teistes regioonides, na\u0308iteks Volgamaal ja Kasahstanis. Mo\u0303ned vene ajaloolased on nimetanud Ukraina holodomori-seadust \u201ctantsuks ohvrite hau\u00addadel\u201d; nad va\u0308idavad, et see trago\u0308o\u0308dia \u201cpeaks meie rahvaid u\u0308hendama, mitte lahutama\u201d.26 Niisiis lo\u0308o\u0308b Venemaa ohvrite vo\u0303istluses kaasa. Praegu ei ole Moskva jaoks kaalul mitte see, kuidas ohvrite tegelikku arvu varjata vo\u0303i ettekavatsetud tapmise fakti maha salata, vaid kuidas takistada Ukrainat selle pealt su\u0308mboolset kapitali kogumast."}, {"text_idx": "#000208", "text": "Teise kategooriasse kuuluvad natside okupatsiooni ja Teise maailmaso\u0303ja ohvrid. Nonde pu\u0308hitsetud \u201ckaheku\u0308mne miljoni\u201d, \u201csuure vo\u0303idu eest makstud hinna\u201d sisse loeti nii No\u0303ukogude tsiviilisikud, so\u0303durid-ohvitserid ja partisanid kui ka fa\u00ads\u030cis\u00admi\u00advastased vastupanuaktivistid. Brez\u030cnevi-aegse Suure Isamaaso\u0303ja narratiivi koostamise ka\u0308igus pani nende ohvrite insti\u00adtutsio\u00adnaliseeritud ma\u0308lestus aluse \u201cuuele ajaloolisele kogukonnale \u2013 no\u0303ukogude rahvale\u201d. Ta\u0308napa\u0308eval on neile ohvritele oma tagasiulatuva, kuid selektiivse no\u0303ude esitanud ka mitmesugused rahvuslikud \u201cma\u0308lukogukonnad\u201d (Charles Maier). No\u0303ukogude tsiviilisikuist ohvreid on suhteliselt lihtne taasrahvuslikustada. Kuid No\u0303ukogude so\u0303java\u0308elastest ohvreid on uutesse kujuteldavatesse \u201celavate ja surnute\u201d rahvuskogukondadesse ho\u0303lmata raskem, sest nemad esindavad \u201cvo\u0303o\u0303ra\u201d kommunistliku rez\u030ciimi vo\u0303imu ja on seeto\u0303ttu uues su\u0308mboolses hierarhias marginaliseeritud. Nende \u201cma\u0308lukogukond\u201d on peaaegu kadunud. Enam kui pool sajandit pa\u0308rast nende surma on Teise maailmaso\u0303ja vo\u0303itjatest saanud ku\u0308lma so\u0303ja kaotajad."}, {"text_idx": "#000209", "text": "Seeto\u0303ttu on postkommunistlikel eliitidel peaaegu ko\u0303ikjal Ida-Euroopas raskusi No\u0303ukogude so\u0303jamemoriaalide integreerimisega oma uude rahvuslikku ma\u0308lumaastikku. U\u0308helt poolt on ajaloo rahvus\u00adli\u00adkus\u00adtamine ning kommunismi edukas eks\u00adternaliseerimine muutnud need memoriaalid vastuma\u0308lestuste ja alternatiivsete narratiivide jaoks ha\u0308irivaiks su\u0308mboleiks. Need on muutunud pahameelt, protesti ning provokatsioone tekitavateks paikadeks. Teiselt poolt ta\u0308histavad No\u0303ukogude so\u0303jamemoriaalid ja\u0308tkuvalt Venemaa geopoliitilist mo\u0303ju ja ambitsioone. Sisekonflikte on lihtne va\u0308ljastpoolt ho\u0303o\u0303gvele puhuda."}, {"text_idx": "#000210", "text": "Niisiis on Venemaa ja\u0308a\u0308nud postsovetliku ruumi rahvuslikus ma\u0308lupoliitikas nii va\u0308lis- kui siseriiklikuks teguriks, nagu seda ilmekalt to\u0303endasid hiljutised su\u0308ndmused seoses No\u0303ukogude so\u0303duri kujuga Tallinnas. 2007. aasta aprilli lo\u0303pus kutsus Eesti valitsuse otsus see ma\u0308lestusma\u0308rk maha vo\u0303tta ja 13 No\u0303ukogude so\u0303duri sa\u0308ilmed u\u0308mber matta esile vene keelt ko\u0303neleva elanikkonna protesti ning Moskva vaenuliku reaktsiooni. Vene riigiduuma a\u0308hvardas kehtestada Tallinna vastu kaubandussanktsioonid ja katkestada diplomaatilised suhted oma endise liiduvabariigiga. Kui politsei ma\u0308lestusma\u0308rgi asupaiga inimestest tu\u0308hjendas, kasvasid kuju kaitsjate rahulikud meeleavaldused u\u0308le ma\u0308ratsemiseks. Ja\u0308rgmistel pa\u0308evadel piketeerisid Moskvas Eesti saatkonna ees Putini-meelsete noorteorganisatsioonide Nas\u030ci ja Mestno\u0303je aktivistid. Eesti valitsus pu\u0308u\u0308dis tehtud kahju heastada ning pani kuju kiiruga taas u\u0308les Tallinna a\u0308a\u0308relinnas asuvale so\u0303java\u0308ekalmistule; kummatigi ei ole see konflikt praegugi veel kaugeltki lahendatud."}, {"text_idx": "#000211", "text": "Nii Tallinna kui ka Moskva poliitilised motiivid on selged, aga kuidas ja\u0308a\u0308b Eestis elava nn venekeelse elanikkonnaga? Ons nad to\u0303esti ko\u0303igest Kremli viies kolonn, keda Venemaa geopoliitilistes huvides a\u0308ra kasutatakse? Kahtlemata tuleb ette ka a\u0308rakasutamist, kuid ma usun, et kohalikud venelased vo\u0303itlevad oma su\u0308mboolse tunnustamise eest, o\u0303iguse eest olla esindatud rahvuslikul ma\u0308lumaastikul. Nende ha\u0308da on selles, et pa\u0308rast No\u0303ukogude Liidu kok\u00adkuvarisemist on nende ka\u0308sutuses olevad su\u0308mboolsed ressursid ta\u0308ielikult devalveerunud ja vastuolus uue rahvusliku ajaloonarratiiviga."}, {"text_idx": "#000212", "text": "U\u0308helt poolt ELi ittalaienemise, teiselt poolt Venemaa kasvava vo\u0303imu ja ambitsioonide tagaja\u0308rjel kasvavad Ida-Euroopas pinged ning on tekkimas uued eristavad piirid. Need pinged ja konfliktid va\u0308ljenduvad su\u0308mboolses vo\u0303itluses kommunistliku mineviku pa\u0308rast. ELi laienemine on tekitanud vajaduse Euroopa ajaloo rahvusu\u0308lese, u\u0308hise narratiivi ja\u0308rele. Samal ajal on see ko\u0303ikjal kogu Liidus o\u0303hutanud lo\u0303kkele populistlikku rahvuslust, andes samal ajal perifeeriale lootust u\u0308hel heal pa\u0308eval samuti klubi liikmeks saada. Uutes liikmesriikides kasutavad populistid kommunistlikku minevikku a\u0308ra poliitilise relvana oma oponentide vastu, sellal kui nende postsovetlikes naaberriikides kasutatakse ajalugu a\u0308ra Euroopa identiteedi taotlemiseks ning Moskva mo\u0303ju alt vabanemise vahendina."}, {"text_idx": "#000213", "text": "PS. Aasta on mo\u0308o\u0308dunud ajast, kui konflikt no\u0303ukogude ma\u0308lestussamba u\u0308mber Tallinnas na\u0308itas, et ma\u0308luso\u0303jad Ida-Euroopa piirialadel pole kaugeltki lo\u0303ppenud. Peale selle, et Tallinna su\u0308ndmustel oli ja\u0308relkajasid teisteski postkommunistlikes maades (na\u0308iteks Poolas), mo\u0303jutavad ajalooalased vaidlused ikka veel piirkonna rahvusvahelisi suhteid."}, {"text_idx": "#000214", "text": "Keskendun ainult Ukrainale, mille juhtkond ajab innukalt Euro-Atlandi integratsioonipoliitikat. Seeto\u0303ttu on riigist saanud areen ajalooma\u0308lu konfliktidele, mis peegeldavad Ukraina u\u0308hiskonna sisemisi (regionaalseid ja kultuurilisi) lo\u0303hesid, aga samuti kasvavaid pingeid Ukraina-Vene suhetes. Moskva pettumus ja viha Ukraina selgelt la\u0308a\u0308nemeelsete pu\u0308u\u0308dluste suhtes va\u0308ljendub sageli taotluses kaitsta \u201cu\u0308hist ajalugu\u201d \u201cmanipulatsioonide\u201d ja \u201cprovokatsioonide\u201d eest, samal ajal kasutab Kiiev lugu Ukraina rahvast kui ohvrist ning Ukraina U\u0308lesto\u0303usuarmee heroiseerimist oma poliitilise suvera\u0308a\u0308nsuse ja geopoliitilise valikuo\u0303iguse o\u0303igustamiseks."}, {"text_idx": "#000215", "text": "2007. aasta oktoobris nimetas president Jus\u030cts\u030cenko UPA 1940. aastate va\u0308ejuhi Roman S\u030cuhhevo\u0303ts\u030ci postuumselt Ukraina kan\u00adgelaseks ja kuulutas va\u0308lja UPA 65. aastapa\u0308eva piduliku ta\u0308histamise. Need otsused ei leidnud va\u0308ljaspool La\u0308a\u0308ne-Ukrainat erilist poolehoidu ning Ida- ja Lo\u0303una-Ukraina kohalikud vo\u0303imud suurel ma\u0308a\u0308ral boikoteerisid neid; vasakpoolsed ja venemeelsed jo\u0303ud avaldasid meelt nende so\u0303nul \u201cnat\u00adsikollaborantide\u201d rehabiliteerimise poliitika vastu."}, {"text_idx": "#000216", "text": "Na\u0308dal hiljem lo\u0303hkusid Vene radikaalse Euraasia Noorsooliidu aktivistid Ukraina rahvuslikke su\u0308mboleid Hoverla, Ukraina ko\u0303rgeima ma\u0308e tipul. Eurasistide peaideoloog Aleksandr Dugin u\u0308tles, et aktsiooni kutsus esile Jus\u030cts\u030cenko otsus ma\u0308lestada S\u030cuhhevo\u0303ts\u030cit. Hoolimata tugevast siseriiklikust vastuseisust on Ukraina valitsus ja\u0308a\u0308nud UPA rehabiliteerimise poliitikale kindlaks: noor ajaloolane Volodo\u0303mo\u0303r Viatrovo\u0303ts\u030c nimetati sel aastal Ukraina Julgeolekuteenistuse (SBU) juhi akadeemiliseks no\u0303unikuks ning talle tehti u\u0308lesanne teha avalikkusele ka\u0308ttesaadavaks SBU arhiivid ja propageerida positiivset pilti UPAst. Moskva aga on selles ku\u0308simuses ja\u0308releandmatu. Kuigi \u201cu\u0308hisma\u0308lu\u201d teema oli pa\u0308evakorras 2008. aasta veebruaris Jus\u030cts\u030cenko kohtumisel Putiniga ja mo\u0303lemad pooled jo\u0303udsid kompromissile Poltaava lahingu 300. aastapa\u0308eva u\u0308hises ta\u0308histamises, mis ho\u0303lmaks ka vene historiograafias sajandeid reeturiks peetud ukraina hetmani Mazepa rolli positiivset u\u0308mberhindamist, ro\u0303hutas Vene pool, et ei aktsepteeri kunagi \u201cnatsikollaborantide\u201d rehabiliteerimist."}, {"text_idx": "#000217", "text": "Ukraina ja Vene \u201cu\u0308hitamatute minevike\u201d teiseks tu\u0308lipunktiks ja\u0308i holodomori teema. Venemaa eitab endiselt katastroofi etnilist iseloomu ning keeldub kategooriliselt seda genotsiidiks nimetamast. 2008. aasta aprillis avaldas Izvestija intervjuu Aleksandr Solz\u030cenitso\u0303niga, kes samuti nimetas na\u0308ljaha\u0308da \u201cmeie u\u0308hiseks trago\u0308o\u0308diaks\u201d ning hoiatas ohu eest, kui \u201cvennasrahvaid u\u0308ksteise vastu u\u0308les a\u0308ssitatakse\u201d. Hiljuti po\u0308o\u0308rdus Venemaa esindaja U\u0308ROs rahvusvahelise u\u0308ldsuse poole u\u0308leskutsega mitte liigitada 1930. aastate massilist na\u0308ljaha\u0308da genotsiidiks."}, {"text_idx": "#000218", "text": "Ei pruugi olla kaugeltki juhus, et Ukraina-Vene ma\u0308luso\u0303ja \u201ckuumenemine\u201d langes aega, mil la\u0308henes NATO Bukaresti tippkohtumine, kus oli ko\u0303ne all Ukraina liik\u00admesuse teema."}, {"text_idx": "#000219", "text": "Inglise keelest to\u0303lkinud Triinu Pakk-Allmann"}, {"text_idx": "#000220", "text": "Tatiana Zhurzhenko, The geopolitics of memory."}, {"text_idx": "#000221", "text": "1 Vt nt: Eurozine. Focal point: \u201cEuropean histories. Towards a grand narrative?\u201d ."}, {"text_idx": "#000224", "text": "4 U\u0308levaadet Ukraina oranz\u030ci revolutsiooni ja\u0308rgsest ma\u0308lupoliitikast vt nt: S. G r a t s\u030c o v a, Pamjat, kontrpamjat i polito\u0303ka. Kro\u0303to\u0303ka, 2006, nr 11."}, {"text_idx": "#000225", "text": "5 A. S m o l a r, Poland: The radicals in power. ."}, {"text_idx": "#000227", "text": "7 Ma ei taha kuidagi ku\u0308sima\u0308rgi alla seada to\u0303sise Vergangenheitsbewa\u0308ltigung\u2019i ta\u0308htsust ega vajalikkust postkommunistlikes riikides. To\u0303si on seegi, et ilma sidusate rahvuslike ajaloonarratiivideta oleks Ida-Euroopas raske ehitada u\u0308les uusi demokraatlikke poliitilisi riigivorme. Naiivne oleks aga uskuda, nagu tegeleksid ainult \u201cdemokraatia vaenlased\u201d ning endised kommunistid ajalooma\u0308lu moonutamise ja vahendina a\u0308rakasutamisega, vo\u0303i nagu oleksid antikommunistlikud narratiivid juba loomu poolest to\u0303esed ja moraalselt ko\u0303rgemad."}, {"text_idx": "#000228", "text": "8 A. M i l l e r, Was tun mit der kommunistischen Vergangenheit? Transit, 22 (talv 2001\u20132002), lk 131\u2013144."}, {"text_idx": "#000229", "text": "9 A. S e m j o n o v, Trudno\u0303i vo\u0303bor istorika: Istorits\u030ceskaja pamjat, mifologija i genealogija. Neprikosnovenno\u0303i zapas, 2006, nr 3."}, {"text_idx": "#000230", "text": "10 B. D u b i n, \u201cKrovavaja\u201d voina i \u201cvelikaja\u201d pobeda. Otets\u030cestvenno\u0303je zapiski, 2004, nr 5; saksa k-s: Goldene Zeiten des Krieges. Erinnerung als Sehnsucht nach der Breznev-A\u0308ra. Osteuropa, 2005, nr 4\u20136, lk 219\u2013233."}, {"text_idx": "#000234", "text": "4 M. K u n d e r a, Un Occident kidnappe\u0301 ou la trage\u0301die de l\u2019Europe centrale. Le De\u0301bat, 1983, nr 27 (november), lk 3\u201322. Eesti keeles: Pantvangis la\u0308a\u0308s. Tlk M. Talvet. Looming, 1989, nr 11, lk 1551\u20131560."}, {"text_idx": "#000237", "text": "17 M. R j a b t s\u030c u k, Kultura pamjati ta polito\u0303ka zabuttja. Kro\u0303to\u0303ka, 2006, nr 1\u20132."}, {"text_idx": "#000239", "text": "19 Stefan Troebst on pakkunud va\u0308lja Ida-Euroopa \u201cma\u0308lukultuuride\u201d klassifikatsiooni, kasutades kriteeriumina kommunistlikust minevikust u\u0308lesaamise edukust. Selle ja\u0308rgi juhivad esimest, \u201cts\u030cempionide\u201d gruppi \u2013 u\u0308hiskonnad, kus on saavutatud u\u0308ldine u\u0308ksmeel kommunistliku rez\u030ciimi kui vo\u0303o\u0303ra ja va\u0308ljastpoolt pealesunnitu suhtes \u2013 Eesti, La\u0308ti ja Leedu. Viimase ru\u0308hma moodustavad tema klassifikatsioonis Venemaa, Valgevene jt \u2013 ja\u0308rjepideva autoritaarse traditsiooniga riigid, kes ei ole kommunistlikust minevikust selgelt distantseerunud."}, {"text_idx": "#000241", "text": "22 Jus\u030cts\u030cenko ei ole heroilist narratiivi siiski pa\u0308riselt maha kandnud. 2005. aastal andis ta ukrainlasele, kes legendi ja\u0308rgi olevat 1. mail 1945. aastal heisanud Reichstagi hoonele punalipu, Ukraina kangelase aunimetuse. Niisiis ei soovi Ukraina hoolimata enda ohvristaatusesse seadmisest siiski ja\u0308tta ko\u0303iki \u201cfas\u030cismi u\u0308le saavutatud suure vo\u0303idu\u201d su\u0308mboolseid dividende Venemaale."}, {"text_idx": "#000242", "text": "23 Stalini ohvrite teisi kategooriaid (rahvusva\u0308hemused, na\u0308iteks Krimmi tatarlased) on keerulisem rahvuslikustada. Eriti problemaatiline on aga lugu parteiaparaadis ja NKVDs toimunud puhastuste ohvritega."}, {"text_idx": "#000243", "text": "24 See va\u0308ljend kajastab lo\u0303ppkompromissi: presidendi poolt parlamendile esitatud eelno\u0303us seisis selle asemel \u201cukraina rahvus\u201d."}, {"text_idx": "#000246", "text": "Kuigi Euroopa ka\u0308si ka\u0308ib ha\u0308sti, vaevab te\u00adma kirjanikke ja poliitikuid surmateema. Euroopa tsiviilelanike tapmine 1930. ja 1940. aastatel on ta\u0308napa\u0308eva ma\u0308lualaste vaidluspundarde la\u0308htepunkt ning proovikiviks eurooplaste mis tahes vo\u0303imalikule u\u0308hiseetikale. Natsi-Saksamaa ja No\u0303ukogude Liidu bu\u0308rokraatiad tegid u\u0308ksikeludest massisurma, teisendasid u\u0308ksikinimesed tapakvootideks. Sovetid peitsid massilised mahalaskmised metsade pimedusse ja vo\u0303lt\u00adsisid nende piirkondade ametlikke dokumente, kus inimesi surnuks na\u0308ljutati; sakslased lasid oma to\u0308o\u0308orjadel tapetud juutide surnukehad u\u0308les kaevata ja need suurtel riitadel a\u0308ra po\u0303letada. Ajaloolased peavad neisse varjudesse valgust heitma nii ha\u0308sti, kui suudavad, ja pa\u0308rima tapetute kohta aru. Seda me teinud ei ole. Auschwitz, mida u\u0308ldiselt peetakse massimo\u0303rvades avaldunud kurjuse adekvaatseks vo\u0303i isegi lo\u0303plikuks su\u0308mboliks, on tegelikult alles teadmise algus, viide alles eesootavale arveteklaarimisele minevikuga."}, {"text_idx": "#000247", "text": "Needsamad po\u0303hjused, mille to\u0303ttu me Auschwitzist u\u0308ldse midagi teame, moonutavad meie arusaamist holokaustist: me teame Auschwitzist just nimelt selle to\u0303ttu, et seal ja\u0308a\u0308di ka ellu, ja elluja\u0308a\u0308jaid oli seal selle to\u0303ttu, et Auschwitz oli lisaks surmavabrikule ka to\u0308o\u0308laager. Elluja\u0308a\u0308jad olid suures osas La\u0308a\u0308ne-Euroopa juudid, sest Auschwitz oli koht, kuhu nad tavaliselt saadeti. Pa\u0308rast Teist maailmaso\u0303da oli La\u0308a\u0308ne-Euroopa juutidel vabadus kirjutada ja avaldada, mida nad tahtsid, Ida-Euroopa juudid aga, kes ja\u0308id raudse eesriide taha, seda teha ei saanud. La\u0308a\u0308nes suutsid holokaustima\u0308lestused jo\u0303uda (kuigi va\u0308ga aegamisi) ajalookirjutusse ja avalikku teadvusse."}, {"text_idx": "#000248", "text": "Selletaoline elluja\u0308a\u0308nute ajalugu, mille kuulsaimaks na\u0308iteks on Primo Levi teosed, tabab massimo\u0303rvade tegelikkust u\u0308ksnes puudulikult. Anne Franki pa\u0308evik puudutab Hollandi ja Saksa assimileerunud juutide kogukondi, kelle trago\u0308o\u0308dia, olgugi kohutav, oli va\u0308ga va\u0308ike osa holokaustist. 1943. ja 1944. aastaks, mil toimus enamik La\u0308a\u0308ne-Euroopa juutide tapmisi, oli holokaust suurel ma\u0308a\u0308ral juba lo\u0303pule viidud. Kaks kolmandikku so\u0303ja jooksul tapetud juutidest olid 1942. aasta lo\u0303puks juba surnud. Peamised ohvrid, Poola ja No\u0303ukogude Liidu juudid, tapeti kuulidega u\u0308hishaudade a\u0308a\u0308res vo\u0303i vingugaasi abil, mida pumbati okupeeritud Poolas Treblinka, Be\u0142zeci ja Sobibo\u0301ri gaasikambritesse."}, {"text_idx": "#000249", "text": "Auschwitz kui holokausti su\u0308mbol ei ho\u0303lma neid, kes tegelikult selle ajaloosu\u0308ndmuse keskmes asusid. Suurim ru\u0308hm holokaustiohvreid, ortodokssed ja jidis\u030ci\u00adkeelsed Poola juudid (ehk mo\u0303nevo\u0303rra po\u0303lg\u00adliku saksa so\u0303naga Ostjuden) olid la\u0308a\u0308\u00adne\u00adeurooplastele, sealhulgas La\u0308a\u0308ne-Euroopa juutidele kultuuriliselt vo\u0303o\u0303rad. Mo\u0303nel ma\u0308a\u0308ral on nad holokaustima\u0308lestuses ja\u0308tkuvalt marginaalsed. Auschwitzi-Birkenau tapamasin rajati nu\u0308u\u0308dse Poola aladele, kuigi tollal kuulusid need Saksa Reichi. Seega seostub Auschwitz iga ku\u0308lastaja silmis ta\u0308napa\u0308eva Poolaga, kuigi seal suri suh\u00ad\u00ad\u00ad\u00adteliselt va\u0308he Poola ja peaaegu u\u0308ldse mitte No\u0303ukogude Liidu juute. Need kaks suurimat ohvrite ru\u0308hma puuduvad peaaegu ta\u0308ielikult sellest ma\u0308lestussu\u0308mbolist."}, {"text_idx": "#000250", "text": "Adekvaatne pilt asetaks holokausti ajaloo keskmesse operatsiooni \u201cReinhardt\u201d, Poola juutide tapmise 1942. aastal. Poola juudid moodustasid maailma suurima juu\u00addi kogukonna, Varssavi oli ko\u0303ige ta\u0308htsam juudi linn. See kogukond ha\u0308vitati Treblinkas, Be\u0142zecis ja Sobibo\u0301ris. Neis kolmes asutuses tapeti ligikaudu poolteist miljonit juuti, neist ainuu\u0308ksi Treblinkas 780 863. Sealsetest surmalaagritest pa\u0308a\u0308ses eluga ko\u0303igest mo\u0303ni tosin inimest. Pa\u0308rast Auschwitzi ja Treblinkat ta\u0308htsuselt kolmas tapapaik Be\u0142zec on peaaegu tundmatu. Selles surmavabrikus hukkus 434 508 juuti ja eluga pa\u0308a\u0308ses ainult kaks vo\u0303i kolm. Veel umbes miljon Poola juuti tapeti muul moel, mo\u0303ned Che\u0142mnos, Majdanekis vo\u0303i Auschwitzis, kuid ma\u0308rksa rohkem lasti neid maha maa idaosas toimepandud aktsioonides."}, {"text_idx": "#000251", "text": "Kokkuvo\u0303ttes tapeti kuulide abil sama palju vo\u0303i rohkemgi juute kui gaasiga, aga see toimus peamiselt idapoolsetes piirkondades, mis on valusates ma\u0308lestustes a\u0308hmastunud. Holokausti teine ta\u0308htsam osa seisnes massilistes mahalaskmistes Ida-Poolas ja No\u0303ukogude Liidus. Need algasid 1941. aasta juunis, kui SS-i Einsatz\u00adgrup\u00adpe\u2019d hakkasid maha laskma juudi mehi, laienesid juulis juudi naiste ja laste tapmisele ning jo\u0303udsid tervete juudi kogukondade ha\u0308vitamiseni sama aasta augustis ja septembris. 1941. aasta lo\u0303puks olid sakslased (koos kohalike abilistega ja Rumeenia u\u0308ksustega) tapnud No\u0303ukogude Liidus ja Balti riikides miljon juuti. See vo\u0303rdub terve so\u0303ja jooksul Auschwitzis tapetud juutide koguarvuga. 1942. aasta lo\u0303puks olid sakslased (ja\u0308llegi koos kohalike abilistega) tapnud veel 700 000 juuti ja nende vo\u0303imu all olevates No\u0303ukogude Liidu piirkondades olid juudi kogukonnad lakanud olemast."}, {"text_idx": "#000252", "text": "No\u0303ukogude juutide seas leidus so\u0303naosavaid tunnistajaid ja kroonikuid, na\u0308iteks Vassili Grossman. Kuid neil oli keelatud kujutada holokausti eriliselt juute puudutava su\u0308ndmusena. Grossman avastas Treblinka 1944. aasta septembris Punaarmee reporterina. Vo\u0303ib-olla seeto\u0303ttu, et ta teadis, mida sakslased olid teinud juutidega tema kodumaal Ukrainas, sai ta aru, mis seal oli juhtunud, ning kirjutas sellest va\u0308ikese raamatu. Ta nimetas Treblinkat po\u0303rguks ja asetas selle kogu so\u0303ja ning 20. sajandi keskpunkti. Kuid Stalin no\u0303udis, et juutide massimo\u0303rva na\u0308htaks \u201ckodanike\u201d kannatusena. Grossmani kaasosalusel koostati must raamat sakslaste kuritegudest No\u0303ukogude juutide vastu, mille vo\u0303imud hiljem a\u0308ra keelasid. Stalin va\u0308itis va\u0308a\u0308ralt, et kui keegi sakslaste ka\u0308es eriliselt kannatas, siis olid need venelased. Selles mo\u0303ttes on stalinism takistanud meil na\u0308gemast Hitleri massimo\u0303rvu o\u0303ige vaatenurga alt."}, {"text_idx": "#000253", "text": "U\u0308heso\u0303naga, holokaust oli ta\u0308htsuse ja\u0308rjekorras: operatsioon \u201cReinhardt\u201d, mahalaskmised ja Auschwitz \u2013 ehk Poola, No\u0303ukogude Liit ja u\u0308leja\u0308a\u0308nud Euroopa. Ligikaudu 5,7 miljonist tapetud juudist olid umbes 3 miljonit enne so\u0303da Poola kodanikud ja veel ligikaudu 1 miljon enne so\u0303da No\u0303ukogude Liidu kodanikud \u2013 niisiis u\u0308htekokku 70% koguarvust. (Poola ja No\u0303ukogude juutide ja\u0308rel suuruselt ja\u0308rgmised tapetud juutide ru\u0308hmad olid Rumeenia, Ungari ja Ts\u030cehhoslovakkia juudid. Kui vo\u0303tta arvesse ka need inimesed, tuleb ho\u00adlokausti idaeuroopalik iseloom veelgi selgemini esile.)"}, {"text_idx": "#000254", "text": "Kuid isegi korrektne pilt holokaustist annab vastuvo\u0303etamatult ebata\u0308ieliku ettekujutuse Saksa massimo\u0303rvade ulatusest Euroopas. Lo\u0303pplahendus, nagu natsid seda nimetasid, oli algselt ainult u\u0308ks ha\u0308vituskavasid, mis tulnuks pa\u0308rast vo\u0303idukat so\u0303da No\u0303ukogude Liidu vastu ellu viia. Kui asjad la\u0308inuksid nii, nagu Hitler, Himmler ja Go\u0308ring ootasid, siis oleksid Saksa va\u0308ed 1941.\u20131942. aasta talvel viinud No\u0303ukogude Liidus ellu na\u0308ljaplaani. Ukraina ja Lo\u0303una-Venemaa po\u0303llumajandustooted pidi veetama Saksamaale ning 30 miljonit inimest Valgevenes, Po\u0303hja-Venemaal ja No\u0303ukogude Liidu linnades pidi surnuks na\u0308ljutatama. Na\u0308ljaplaan oli ko\u0303igest eelma\u0308ng Generalplan Ost\u2019ile, No\u0303ukogude Liidu la\u0308a\u0308neosa koloniseerimisele, mis na\u0308gi ette 50 miljoni inimese elimineerimise."}, {"text_idx": "#000255", "text": "Mo\u0303ni tegevuskava, mis mainitud plaanidega mo\u0303nevo\u0303rra sarnanes, o\u0303nnestus saks\u00adlastel ka ellu viia. Nad saatsid Reichiga liidetud aladelt va\u0308lja pool miljonit poolakat. Ka\u0308rsitu Himmler andis korralduse Generalplan Ost\u2019i esimese etapi rakendamiseks Ida-Poolas: ku\u0308mme tuhat poola last tapeti ja sajad tuhanded ta\u0308iskasvanud aeti kodudest va\u0308lja. Wehrmacht na\u0308ljutas Leningradi piiramise ka\u0308igus ettekavatsetult surnuks miljon inimest, ja veel umbes sada tuhat inimest Ukraina linnades teadlikult korraldatud na\u0308ljaha\u0308dades. Um\u00adbes kolm miljonit vangilangenud No\u0303ukogude so\u0303durit suri na\u0308lja vo\u0303i haiguste ka\u0308tte Saksa so\u0303javangilaagrites. Need inimesed tapeti sihipa\u0308raselt: nagu Leningradi piiramise puhul, nii oli ka antud juhul olemas teadmine ja kavatsus inimesed surnuks na\u0308ljutada. Kui ei oleks toimunud holokausti, siis nimetataks seda uusaja kohutavaimaks so\u0303jaroimaks."}, {"text_idx": "#000256", "text": "Partisanidevastase vo\u0303itluse sildi all tapsid sakslased vo\u0303ib-olla kolmveerand miljonit inimest: 350 000 neist ainuu\u0308ksi Valgevenes, va\u0308iksemal, kuid vo\u0303rreldaval hulgal ka Poolas ja Jugoslaavias. 1944. aasta Varssavi u\u0308lesto\u0303usu maha surudes tapsid sakslased rohkem kui sada tuhat poolakat. Kui holokaust oleks toimumata ja\u0308a\u0308nud, loetaks ka need \u201ckaristusaktsioonid\u201d ajaloo suurimate so\u0303jaroimade hulka. Tegelikkuses aga on need kuriteod, nagu No\u0303ukogude so\u0303javangide so\u0303jaaegne na\u0308ljutaminegi, va\u0308ljaspool asjasse otseselt segatud riike peaaegu unustatud. Saksa okupatsioonipoliitika tappis mittejuutidest tsiviilisikuid muulgi moel, na\u0308iteks ra\u0308nga sunnito\u0308o\u0308ga vangilaagrites. Ja\u0308llegi oli tegu peamiselt Poolast ja No\u0303ukogude Liidust pa\u0308rit inimestega."}, {"text_idx": "#000257", "text": "Sakslased tapsid peamistes mo\u0303rva-aktsioonides mo\u0303nevo\u0303rra rohkem kui ku\u0308mme miljonit tsiviilisikut, umbes pooled neist juudid ja pooled mittejuudid. Need juudid ja mittejuudid pa\u0308rinesid enamasti samast Euroopa osast. Ko\u0303ikide juutide tapmise kava tehti suurel ma\u0308a\u0308ral teoks; slaavi elanikkonna ha\u0308vitamise kava teostati u\u0308ksnes osaliselt."}, {"text_idx": "#000258", "text": "Auschwitz on ko\u0303igest holokausti sissejuhatus, holokaust aga ainult vihje Hitleri kaugematele eesma\u0308rkidele. Grossmani romaanid \u201cKo\u0303ik voolab\u201d ning \u201cElu ja saatus\u201d ka\u0308sitlevad julgelt Natsi-Saksamaa ja No\u0303ukogude Liidu terrorit ning tuletavad meile meelde, et isegi Saksa massimo\u0303rvapoliitika ta\u0308ielik iseloomustus ei annaks veel ta\u0308ielikku pilti sajandi keskpaiga Euroopa o\u0303uduste ajaloost. See ja\u0308taks va\u0308lja riigi, mille ha\u0308vitamine oli Hitleri peamine taotlus \u2013 teise riigi, mis sajandi keskpaigas massiliselt eurooplasi tappis, nimelt No\u0303ukogude Liidu. Kogu stalinismiperioodi va\u0308ltel 1928\u20131953 tappis No\u0303ukogude riik va\u0308ga konservatiivse hinnangu ja\u0308rgi tublisti u\u0308le viie miljoni eurooplase. 20. sajandi keskpaiku totalitaarsete vo\u0303imude poolt tapetud Euroopa tsiviilelanike koguarvu arvestamisel tuleks niisiis silmas pidada kolme enam-va\u0308hem u\u0308hesuurust ru\u0308hma: sakslaste poolt tapetud juudid, sakslaste poolt tapetud mittejuudid ja No\u0303ukogude riigi poolt tapetud No\u0303ukogude Liidu kodanikud. U\u0308ldreeglina tappis Saksa rez\u030ciim tsiviilisikuid, kes ei olnud Saksa kodanikud, kuna No\u0303ukogude rez\u030ciim tappis peamiselt tsiviilisikuid, kes olid No\u0303ukogude kodanikud."}, {"text_idx": "#000259", "text": "No\u0303ukogude repressioone samastatakse Gulagiga, nii nagu natside repressioone Auschwitziga. Ko\u0303igile orjato\u0308o\u0308 o\u0303udustele vaatamata ei olnud Gulag massitapmise su\u0308steem. Kui no\u0303ustuda, et poliitiliste, eetiliste ja juriidiliste mureteemade keskmes on tsiviilisikute massitapmine, siis kehtib ka Gulagi kohta samasugune ajalooline ja\u0308reldus mis Auschwitzigi puhul. Me tunneme Gulagi seeto\u0303ttu, et see oli to\u0308o\u0308laagrite ja mitte taparajatiste su\u0308steem. Gulagis peeti kinni umbes 30 miljonit inimest ja see lu\u0308hendas umbes kolme miljoni elu. Aga suur enamus laagritesse saadetutest po\u0308o\u0308rdus elusana tagasi. Just nimelt ta\u0308nu sellele, et meil on olemas Gu\u00adlagi-teemalist kirjandust, eelko\u0303ige mui\u00addugi Aleksandr Solz\u030cenitso\u0303ni \u201cGulagi arhipelaag\u201d, oskame me selle o\u0303udusi ette ku\u00adjutada \u2013 nii nagu me oskame ette kujutada Auschwitzi o\u0303udusi."}, {"text_idx": "#000260", "text": "Kuid nii nagu Auschwitz viib ta\u0308helepanu eemale Treblinka veelgi suurematest o\u0303udustest, nii juhib Gulag ta\u0308helepanu ko\u0303rvale No\u0303ukogude Liidu poliitikast, mis tappis inimesi otseselt ja sihikindlalt na\u0308lja ja kuulide abil. Stalinistlikest tapaaktsioonidest kaks ta\u0308htsamat olid kol\u00adlek\u00adti\u00advi\u00adsee\u00adrimisna\u0308ljaha\u0308dad 1930\u20131933 ja Suur terror 1937\u20131938. Pole selge, kas ka Kasahstani na\u0308ljaha\u0308da 1930\u20131932 oli tahtlik, kuigi on selge, et na\u0308lga suri u\u0308le miljoni kasahhi. Va\u0308ljaspool mo\u0303istlikku kahtlust on aga see, et 1932.\u20131933. aasta talvel na\u0308ljutas Stalin teadlikult surnuks No\u0303ukogude ukrainlasi. No\u0303ukogude dokumentidest vo\u0303ib leida 1932. aasta oktoobrist kuni detsembrini terve rea korraldusi, mis on ilmselgelt kuritahtlikud ja na\u0308itavad tapmiskavatsust. Lo\u0303ppkokkuvo\u0303ttes hukkus rohkem kui kolm miljonit No\u0303ukogude Ukraina elanikku."}, {"text_idx": "#000261", "text": "Suure terrori kohta kirjutatu to\u0303mbab samuti ta\u0308helepanu ko\u0303rvale selle to\u0303eliselt iseloomult. Ta\u0308htsaim seda su\u0308ndmust ka\u0308sitlev romaan on Arthur Koestleri \u201cKeskpa\u0308eva pimedus\u201d ja ta\u0308htsaim ma\u0308lestusraamat Alexander Weissberg-Cybulski \u201cNo\u0303iasabat\u201d. Mo\u0303lemad koondavad meie ta\u0308helepanu va\u0308ikesele ru\u0308hmale Stalini ohvritest, kommunistlikule eliidile, haritud inimestele, kellest mo\u0303nesid ka La\u0308a\u0308nes tunti. See pilt valitseb meie arusaamist Suurest terrorist, aga see on vildakas. Kokkuvo\u0303ttes langes kompartei ladviku, julgeolekuasutuste ja ohvitserkonna puhastamise ohvriks mitte rohkem kui 47 737 inimest."}, {"text_idx": "#000262", "text": "Suure terrori suurim aktsioon, operatsioon 00447, oli suunatud peamiselt \u201ckulakute\u201d vastu, see ta\u0308hendab talupoegade vastu, keda kollektiviseerimise ka\u0308igus oli juba niigi terroriseeritud. Selle ohvriks langes 386 798 elu. Mo\u0303ned rahvusva\u0308hemused, kes esindasid kokku va\u0308hem kui 2% No\u0303ukogude Liidu elanikkonnast, andsid rohkem kui kolmandiku suure terrori ohvritest. No\u0303ukogude Liidu etnilistest poolakatest kodanike vastu suunatud operatsioonis lasti na\u0308iteks maha 111 091 inimest. 1937. ja 1938. aastal la\u0308bi viidud 681 692 poliitilisest hukkamisest u\u0308htekokku 633 955 ehk rohkem kui 90% koguarvust leidsid aset kulakute- ja rahvusva\u0308hemustevastaste operatsioonide raames. Need inimesed lasti maha salaja, aeti auku ja unustati."}, {"text_idx": "#000263", "text": "Ro\u0303huasetus Auschwitzile ja Gulagile annab tapetud eurooplaste arvust vale ettekujutuse ja nihutab tapmiste geograafilise fookuse Saksa Reichi piiresse ning Venemaa idaossa. Nii nagu Auschwitz koondab meie ta\u0308helepanu natsiimpeeriumi la\u0308a\u0308neeurooplastest ohvritele, juhib ka Gulag oma kurikuulsate Siberi laagritega meie ta\u0308helepanu ko\u0303rvale No\u0303ukogude tapapoliitika geograafilisest keskmest. Keskendudes Auschwitzile ja Gulagile, me ei ma\u0308rka, et kaheteistku\u0308mneaastasel perioodil 1933\u20131944 hukkus ligikaudu 12 miljonit Natsi-Saksa ja No\u0303ukogude massitapmiste ohvrit u\u0308hes konkreetses Euroopa piirkonnas, mis ja\u0308a\u0308b enam-va\u0308hem ta\u0308napa\u0308eva Valgevene, Ukraina, Poola, Leedu ja La\u0308ti piiridesse. U\u0308ldisemalt vo\u0303ttes \u2013 Auschwitzi ja Gulagi vaadeldes me kaldume mo\u0303tlema neid rajanud riikidest kui su\u0308steemidest, moodsatest tu\u0308ranniatest vo\u0303i totalitaarsetest riikidest. Kuid niisugused ka\u0308sitlused, mis keskenduvad Berliinis ja Moskvas va\u0308ljato\u0308o\u0308tatud ideedele ja poliitikale, kalduvad eirama to\u0303siasja, et massitapmised ise toimusid peamiselt Saksa- ja Venemaa vahelises Euroopa osas, mitte aga Saksa- ja Venemaal endal."}, {"text_idx": "#000264", "text": "Euroopa massitapmiste geograafiline, moraalne ja poliitiline keskpaik on idapoolne Euroopa, enneko\u0303ike Valgevene, Ukraina, Poola ja Balti riigid \u2013 maad, mida mo\u0303lemad rez\u030ciimid allutasid pidevatele metsikustele. Ukraina ja Valgevene inimesed, eelko\u0303ige \u2013 aga mitte ainult \u2013 juudid, kannatasid ko\u0303ige rohkem, sest need maad kuulusid kohutavatel kolmeku\u0308mnendatel No\u0303ukogude Liitu ning kannatasid ko\u0303ige hullemini ka Saksa repressioonide ka\u0308es 1940. aastatel. Kui Euroopa oli Mark Mazoweri so\u0303nul pime kontinent, siis Ukraina ja Valgevene olid pimeduse su\u0308dameks."}, {"text_idx": "#000265", "text": "Objektiivsena vo\u0303etav ajalooline arvepidamine, na\u0308iteks massitapmisaktsioonide ohvrite kokkulugemine, vo\u0303iks aidata kaasa teatava kadunud ajaloolise tasakaalutunde taastamisele. Sakslaste kannatused Hitleri valitsuse ja so\u0303ja ajal olid ku\u0308ll hirmua\u0308ratavalt laialdased, kuid massitapmiste ajaloo keskmes need ei figureeri. Isegi kui lisada Punaarmee eest po\u0303genemisel, 1945\u20131947 Poolast ja Ts\u030cehhoslovakkiast deporteerimisel ning linnade su\u0308u\u0308tepommitamiste ka\u0308igus hukkunud etnilised sakslased, ja\u0308a\u0308b riigivo\u0303imude poolt tapetud Saksa tsiviilelanike koguarv vo\u0303rreldamatult va\u0308ikeseks (vt allolevat kasti)."}, {"text_idx": "#000266", "text": "Umbes 12 miljonist sakslasest, kes so\u0303ja lo\u0303pul Ida-Euroopast po\u0303genesid vo\u0303i va\u0308lja aeti, pa\u0308rines suur enamus Ts\u030cehhoslovakkiast (3,5 miljonit) vo\u0303i Poolast (7,8 miljonit). Enamik viimastest pa\u0308rines maa-aladelt, mille liitlased olid lu\u0308u\u0308asaanud Reichilt a\u0308ra vo\u0303tnud ja Poolale andnud. Neist 12 miljonist umbes pool po\u0303genes ja umbes pool deporteeriti \u2013 kuigi selget vahet on vo\u0303imatu teha, sest mo\u0303ned po\u0303genikud tulid hiljem tagasi ja deporteeriti seeja\u0308rel aasta lo\u0303pul ja 1945. aasta algul po\u0303genes Punaarmee eest umbes kuus miljonit sakslast; just sel ajal suri enamik 600 000 hukkunud saksa po\u0303genikust. Paljud neist olid inimesed, kes ja\u0308id lihtsalt armeede vahele lo\u0303ksu; mo\u0303ned tapeti sihilikult No\u0303ukogude so\u0303durite poolt vo\u0303i surid No\u0303ukogude laagrites. Mo\u0303rvu sooritasid ka ts\u030cehhid ja poolakad. Hitler jagab vastutust nende surmade eest, sest Saksa vo\u0303imud ei suutnud korraldada aegsat evakueerimist."}, {"text_idx": "#000267", "text": "Sakslaste so\u0303jaja\u0308rgsed deporteerimised, mis olid Hitleri so\u0303ja otsene tagaja\u0308rg, kujutasid endast Ts\u030cehhoslovakkia-Poola-No\u0303ukogude-Briti-Ameerika projekti. So\u0303ja ajal va\u0308ljendasid okupeeritud Poola ja Ts\u030cehhoslovakkia pagulasjuhid soovi, et nende riikide so\u0303jaja\u0308rgne saksa elanikkond oleks va\u0308ikene, ning liitlased olid no\u0303us, et saksa populatsioonid tuleks pa\u0308rast vo\u0303itu u\u0308mber kolida. Winston Churchill soovitas \u201cplatsi puhastamist\u201d ja Liitlaste Kontrollno\u0303ukogu koostas ametliku plaani kuue miljoni sakslase u\u0308mberasustamiseks."}, {"text_idx": "#000268", "text": "Ts\u030cehhoslovakkia (mittekommunistlikul) valitsusel oli sakslaste va\u0308ljasaatmiseks Stalini, aga ka Churchilli ja Roosevelti no\u0303usolek. Poola oli NSVL-i vo\u0303imu all, kuid mis tahes Poola valitsus oleks sakslased niikuinii va\u0308lja saatnud. Poola kommunistid aktsepteerisid Stalini ettepaneku, et Poola piir tuleks nihutada va\u0308ga kaugele la\u0308a\u0308nde, mis ta\u0308hendas veel rohkemate sakslaste va\u0308ljasaatmist, kui Poola poliitikud ise oleksid algul soovinud. (See ta\u0308hendas ka poolakate deporteerimist so\u0303jaeelse Poola idaosast, mille olid annekteerinud sovetid. Neist va\u0308ljasaadetud poolakatest umbes miljon asus elama aladele, kust sakslased olid va\u0308lja saadetud.)"}, {"text_idx": "#000269", "text": "1945. aasta maist detsembrini ajasid Poola ja Ts\u030cehhoslovakkia vo\u0303imud umbes kaks miljonit sakslast oma piiride taha. 1946. aasta jaanuarist ja\u0308tkasid Poola ja Ts\u030cehhos\u00adlovakkia vo\u0303imud sakslaste lahkuma sundimist, samal ajal kui Briti, No\u0303ukogude ja Ameerika va\u0308ed korraldasid nende vastuvo\u0303ttu oma okupatsioonitsoonides Saksamaal. 1946 ja 1947 vo\u0303tsid sovetid oma tsoonis vastu pisut rohkem kui kaks miljonit sakslast, britid umbes 1,2 miljonit ja ameeriklased ligi 1,4 miljonit. Pa\u0308rast seda ja\u0308tkusid deporteerimised juba aeglasemas tempos."}, {"text_idx": "#000270", "text": "Kuigi va\u0308ljasaatmised kujutasid endast na\u0308idet kollektiivsest su\u0308u\u0308dimo\u0303istmisest ja nendega kaasnes vo\u0303igas kohtlemine, oli saksa tsiviilisikute suremus \u2013 umbes 600 000 kaheteistku\u0308mnest miljonist \u2013 suhteliselt madal vo\u0303rreldes teiste siin ka\u0308sitletud su\u0308ndmustega. Need sakslased langesid nende nimel peetud kohutava so\u0303ja lo\u0303pul lo\u0303ksu ning ja\u0308id siis jalgu liitlaste u\u0308ksmeelsetele piiride muutmise ja deporteerimise kavadele, aga nad ei langenud ohvriks kalkuleeritud stalinistlikule tapapoliitikale, mis olnuks vo\u0303rreldav Suure terroriga vo\u0303i na\u0308ljaha\u0308daga."}, {"text_idx": "#000271", "text": "Saksa kodanike seast langesid otsese tapapoliitika peamisteks ohvriteks 70 000 \u201ceutanaasia\u201d patsienti ja 165 000 Saksa juuti. Stalini peamisteks sakslastest ohvriteks olid Punaarmee poolt va\u0308gistatud naised ja No\u0303ukogude Liidus kinnipeetud so\u0303javangid. Umbes 363 000 saksa vangi suri No\u0303ukogude Liidus na\u0308lja ja haiguste ka\u0308tte, nagu arvatavasti ka 200 000 ungarlast. Nu\u0308u\u0308d, kus massimeedia ta\u0308helepanu on ko\u0308itnud sakslaste vastupanu Hitlerile, tasuks meenutada, et mo\u0303ned 1944. aasta juulis Hitleri tapmist kavandanud vandeno\u0303ulased olid tegutsenud massimo\u0303rvapoliitika keskmes: na\u0308iteks Arthur Nebe, kes juhtis holokausti esimese laine ajal 1941 Valgevene tapava\u0308ljadel Einsatzgruppe B-d, vo\u0303i Eduard Wagner, Wehrmacht\u2019i varustusu\u0308lem, kes kirjutas oma naisele reipa kirja vajadusest ja\u0308tta miljonid na\u0308lgivad leningradlased ilma toiduta."}, {"text_idx": "#000272", "text": "Raske on unustada Anna Ahmatova va\u0308rssi \u201carmas Vene mullale verekene ik\u00adka\u201d. Kuid Vene ma\u0308rterlus ja heroism, mida nu\u0308u\u0308d la\u0308rmakalt kuulutab Putin, tuleb asetada laiemale ajalootaustale. No\u0303ukogude venelased, nagu teised No\u0303ukogude Liidu kodanikud, langesid to\u0303epoolest stalinistliku poliitika ohvriks; kuid neil oli ma\u0308rksa va\u0308iksem to\u0303ena\u0308osus surma saada kui No\u0303ukogude ukrainlastel, No\u0303ukogude poolakatel vo\u0303i teiste rahvusva\u0308hemuste liikmetel. Teise maailmaso\u0303ja ajal laiendati mitmeid terroriaktsioone Ida-Poolasse ja Balti riikidesse, territooriumidele, mille No\u0303ukogude Liit oli a\u0308sja endale haaranud. Ko\u0303ige tuntum juhtum on 22 000 Poola kodaniku mahalaskmine 1940. aastal Kato\u0303nis ja veel neljas paigas; ku\u0308mned tuhanded poolakad ja baltlased surid vahetult pa\u0308rast ku\u0308u\u0308ditamist Kasahstani vo\u0303i Siberisse. So\u0303ja ajal tapsid sakslased palju No\u0303ukogude venelasi, aga proportsionaalselt oli neid ma\u0308rksa va\u0308hem kui valgevenelasi vo\u0303i ukrainlasi, juutidest ra\u0308a\u0308kimata. No\u0303ukogude tsiviilelanike kaotusi hinnatakse umbes 15 miljonile. Venemaal langes so\u0303ja ajal sakslaste ohvriks umbes u\u0308ks kaheku\u0308mne viiest tsiviilelanikust, vo\u0303rreldes u\u0308hega ku\u0308mnest Ukrainas (vo\u0303i Poolas) vo\u0303i umbes iga viiendaga Valgevenes."}, {"text_idx": "#000273", "text": "Valgevene ja Ukraina olid enamiku so\u0303jaajast okupeeritud, niiha\u0308sti Saksa kui No\u0303ukogude so\u0303java\u0308gi marssis kaks korda u\u0308le nende territooriumi, kord peale tungides, kord taganedes. Saksa armeed ei okupeerinud kunagi rohkem kui va\u0308ikest osa pa\u0308ris Venemaast ja sedagi lu\u0308hemat aega. Isegi kui vo\u0303tta arvesse Leningradi blokaad ja Stalingradi ha\u0308vitamine, olid ohvrid venelastest tsiviilelanike hulgas ma\u0308rksa va\u0308iksemad kui valgevenelaste, ukrainlaste ja juutide seas. Venemaa liialdatud va\u0308ited oma ohvrite arvu kohta ka\u0308sitlevad Valgevenet ja Ukrainat Venemaa osana ning juute, valgevenelasi ja ukrainlasi venelastena: see aga ta\u0308hendab ma\u0308rtrisurmade imperialismi, avalikult ohvritele pretendeerides pretendeeritakse vaikimisi territooriumidele. To\u0303ena\u0308oliselt hakkab seda rida ajama president Dmitri Medvedevi poolt ametisse nimetatud uus ajalookomitee, mille eesma\u0308rk on vastu seista Venemaa mineviku \u201cvo\u0303ltsimisele\u201d. Praegu Venemaal arutluse all oleva seaduse ja\u0308rgi oleksid ka\u0308esolevas lo\u0303igus avaldatud mo\u0303tted kriminaalkuritegu."}, {"text_idx": "#000274", "text": "Ukraina poliitikud seisavad vastu Venemaa pu\u0308u\u0308dlusele u\u0308hiseid kannatusi monopoliseerida ja nad reageerivad La\u0308a\u0308ne-Euroopa stereotu\u0308u\u0308pidele ukrainlastest kui holokausti kaasosalistest, esitades omaenda kannatuste lugu: et miljonid ukrainlased na\u0308ljutati Stalini poolt tahtlikult surnuks. President Viktor Jus\u030cts\u030cenko teeb oma riigile ra\u0308nga karuteene, nimetades hukkunute arvuks 10 miljonit ja suurendades sellega tapetud ukrainlaste arvu kolm korda; aga on to\u0303si, et 1932.\u20131933. aasta Ukraina na\u0308ljaha\u0308da oli sihiteadlike poliitiliste otsuste tagaja\u0308rg, mis tappis umbes kolm miljonit inimest. Kui holokaust va\u0308lja arvata, siis olid kollektiviseerimise na\u0308ljaha\u0308dad 20. sajandi Euroopa suurim poliitiline katastroof. Ometigi ja\u0308i kollektiviseerimine No\u0303ukogude arengumudeli keskseks osaks, mida hiljem ettearvatavate tulemustega kopeeris Hiina kommunistlik rez\u030ciim : ku\u0308mned miljonid na\u0308ljasurmad Mao \u201csuure hu\u0308ppe\u201d tagaja\u0308rjel."}, {"text_idx": "#000275", "text": "Stalinil ja Hitleril oli u\u0308hine kinnismo\u0303te Ukrainast kui toiduallikast. Mo\u0303lemad soovisid Ukraina viljaaita valitseda ja ekspluateerida ning mo\u0303lemad po\u0303hjustasid poliitilisi na\u0308ljaha\u0308dasid: Stalin maal tervikuna, Hitler linnades ja so\u0303javangilaagrites. Mo\u0303ned ukraina vangid, kes pidid nendes laagrites 1941. aastal na\u0308lga kannatama, olid u\u0308le elanud 1933. aasta na\u0308ljaha\u0308da. Juhtumisi on Saksa na\u0308ljutamispoliitika osaliselt su\u0308u\u0308di ka arusaamas, nagu olnuksid ukrainlased innukad kaasosalised holokaustis. Ko\u0303ige kurikuulsamad Ukraina kollaborandid olid Treblinka, Be\u0142zeci ja Sobibo\u0301ri surmarajatiste valvurid. Harva aga meenutatakse seda, et sakslased va\u0308rbasid oma esmase to\u0308o\u0308jo\u0303u omaenda so\u0303javangilaagritest, vangilangenud No\u0303ukogude so\u0303durite hulgast. Nad pa\u0308a\u0308stsid mo\u0303ne inimese massina\u0308ljast, u\u0308hest suurest roimast idas, et teha neist kollaborandid teises roimas, holokaustis."}, {"text_idx": "#000276", "text": "Poola ajalugu on u\u0308ks lo\u0303putu segaduste allikas. 1939. ja 1941. aasta va\u0308ltel ei ru\u0308nnanud ja okupeerinud Poolat mitte ainult u\u0308ks, vaid kaks totalitaarset riiki, sest tollased liitlased, Natsi-Saksamaa ja No\u0303ukogude Liit, ekspluateerisid sel ajal Poola territooriumi ja ha\u0308vitasid suure osa poola intelligentsist. Poola pealinn ei olnud mitte u\u0308ksnes u\u0308he, vaid kahe ta\u0308htsama Saksa vo\u0303i\u00ad\u00ad\u00admu vastase u\u0308lesto\u0303usu toimumispaik Teise maailmaso\u0303ja ajal: Varssavi juutide getou\u0308lesto\u0303us 1943, mille ja\u0308rel geto tehti maatasa; ja Poola Armia Krajowa Varssavi u\u0308lesto\u0303us 1944, mille ja\u0308rel ha\u0308vitati u\u0308leja\u0308a\u0308nud linn. Need kaks keskset na\u0308idet vastupanust ja massitapmisest aeti Saksa mas\u00adsimeedias segi 1994., 1999. ja 2004. aasta augustis \u2013 1944. aasta Varssavi u\u0308lesto\u0303usu aastapa\u0308evadel \u2013, ning nii la\u0308heb see arvatavasti ka 2009. aasta augustis."}, {"text_idx": "#000277", "text": "Kui mo\u0303ni Euroopa riik tundub ta\u0308nases Euroopas kohatuna, hoopis teise aega takerdununa, siis on selleks Aleksandr Lukas\u030cenka diktatuuri all elav Valgevene. Kuigi Lukas\u030cenka eelistab eirata No\u0303ukogude tapava\u0308lju oma riigis, kavandades kiirteed u\u0308le Kuropato\u0303 u\u0308hishaudade, ma\u0308letab ta mo\u0303nes suhtes Euroopa ajalugu paremini kui tema kriitikud. No\u0303ukogude so\u0303javange na\u0308ljutades, juute maha lastes ja gaasitades, partisanidevastastes aktsioonides tsiviilisikuid tappes muutsid Saksa va\u0308ed Valgevene 1941\u20131944 maailma ko\u0303ige eluohtlikumaks paigaks. Teise maailmaso\u0303ja ajal tapeti vo\u0303i asustati sunniviisiliselt u\u0308m\u00adber pool No\u0303ukogude Valgevene elanikest: midagi sellesarnast ei saa va\u0308ita u\u0308hegi teise Euroopa riigi kohta."}, {"text_idx": "#000278", "text": "Ma\u0308lestused sellest kogemusest, mida praegune diktatuur kultiveerib, aitavad seletada valgevenelaste umbusku La\u0308a\u0308nest tulevate algatuste vastu. Kuid la\u0308a\u0308neeurooplased on u\u0308ldiselt u\u0308llatunud, kuuldes, et Valgevene oli niiha\u0308sti Euroopa massimo\u0303rvade epitsenter kui ka baas natsivastastele partisanidele, kes andsid liitlaste vo\u0303itu tegeliku panuse. On jahmatav, et niisugune maa on Euroopa ma\u0308lus ta\u0308ielikult ko\u0303rvale to\u0303rjutud. Valgevene puudumine mineviku u\u0308le ka\u0308ivatest diskussioonidest on selgeim ma\u0308rk ma\u0308lu ja ajaloo erinevusest."}, {"text_idx": "#000279", "text": "Sama ha\u0308iriv on ka majandusliku aspekti ignoreerimine. Kuigi massitapmiste ajalool on tihe seos majandusliku arvestusega, to\u0303rjub ma\u0308lu ko\u0303ike seda, mis laseks mo\u0303rvadel paista ratsionaalsena. Nii Natsi-Saksamaa kui ka No\u0303ukogude Liit valisid majandusliku eneseku\u0308llasuse tee: Saksamaa soovis tasakaalustada to\u0308o\u0308stust agraarutoopiaga idas; NSVL soovis u\u0308letada agraarmaa mahaja\u0308a\u0308must kiire industrialiseerimise ja urbaniseerimisega. Mo\u0303lemad rez\u030ciimid taotlesid autarkiat suures impeeriumis, soovides Ida-Euroopa oma vo\u0303imule allutada. Mo\u0303lemad na\u0308gid Poola riiki ajaloo ha\u0308lbena; mo\u0303lemad pidasid endale eluta\u0308htsaks Ukrainat ja selle rammusat mulda. Nad ma\u0308a\u0308ratlesid oma plaanide vaenlastena erinevaid gruppe, kuigi Saksa kavale tappa iga juut ei leidu selle totaalsuses vastet No\u0303ukogude Liidu kavades. Oluline on aga see, et massitapmisi o\u0303igustanud ideoloogia oli u\u0308htaegu ka majandusarengu visioon. Nappide ressursside, isea\u0308ranis toiduvarude maailmas u\u0308hendasid mo\u0303lemad rez\u030ciimid massimo\u0303rvad ja majandusliku planeerimise."}, {"text_idx": "#000281", "text": "Kui massitapmised u\u0308ldse annavad meile mingi u\u0308ldisema poliitilise o\u0303ppetunni, siis on selleks vajadus olla umbusklik nn privilegeeritud arengu idee suhtes \u2013 riikide katsete vastu teostada majanduslikku ekspansiooni vormis, mis ma\u0308a\u0308ratleb ka selle ohvrid ning motiveerib jo\u0303ukust suremuse abil. Ei saa va\u0308listada vo\u0303imalust, et u\u0308he grupi mo\u0303rvamine on kasulik teisele vo\u0303i va\u0308hemalt paistab sellisena. Tegu on poliitikavormiga, mida Euroopa on tegelikkuses na\u0308inud ja mille tunnistajaks ta vo\u0303ib uuesti saada. Ainus piisav vastus oleks niisugune eetiline pu\u0308hendumine indiviidile, milles indiviid loeks pigem elavana kui surnuna ning sedalaadi skeemid osutuksid mo\u0303eldamatuks."}, {"text_idx": "#000282", "text": "Ta\u0308napa\u0308eva Euroopa on ta\u0308helepanuva\u0308a\u0308rne selle poolest, et jo\u0303ukus on siin liitunud sotsiaalse o\u0303igluse ja inimo\u0303igustega. Vo\u0303ib-olla rohkem kui u\u0308kski teine maailmaosa on see va\u0308hemalt praegusel ajal immuunne niisuguste kalkide majanduskasvu taotlemise viiside vastu. Kuid nu\u0308u\u0308dsel ajal, kui ajalugu on tarvis rohkem kui kunagi varem, on ma\u0308lu kummalisel kombel mo\u0303nikord ajaloost kaugele ko\u0303rvale kaldunud. Euroopa la\u0308himinevik vo\u0303ib sarnaneda u\u0308leja\u0308a\u0308nud maailma la\u0308hitulevikuga. See on veel u\u0308ks lisapo\u0303hjus arvepidamine korda seada."}, {"text_idx": "#000283", "text": "Inglise keelest to\u0303lkinud Ma\u0308rt Va\u0308ljataga"}, {"text_idx": "#000285", "text": "Byron on o\u0308elnud: \u201cMu meelest oleks suur teesklus iseennast mitte tsiteerida.\u201d Seeto\u0303ttu tsiteeriksingi seda, mida kirjutasin Londoni City kohta ka\u0308ivas essees pa\u0308rast Northern Rocki panga fiaskot: \u201cKui meie seadusi ei laiendata nii, et nad suudaksid kontrollida uudseid u\u0308livo\u0303imsaid, u\u0308likeerulisi ja potentsiaalselt u\u0308liriskantseid investeerimisinstrumente, siis u\u0308hel pa\u0308eval po\u0303hjustavad need globaal-su\u0308steemsete mo\u0303o\u0303t\u00admetega katastroofi.\u201d1"}, {"text_idx": "#000286", "text": "Ennustus oli ku\u0308ll o\u0303ige, aga grammatiline aeg oli vale. Katastroof oli juba toimunud, ainult ta polnud end veel turgudel va\u0308lja ma\u0308nginud. Praegu ta siis teeb seda. Retsept on hakanud juba selgeks saama, aga vo\u0303ib-olla va\u0308a\u0308rib veel kord lahtikirjutamist. USA rahandusasutused hakkasid laenu andma kehva laenamistaustaga klientidele. Iseenesest polnud selles midagi halba, seda oleks saanud vo\u0303tta isegi na\u0308itena kapitalismist selle ko\u0303ige healoomulisemalt looval kujul \u2013 varatud majaostjad soovivad laenu, rahandusasutused soovivad ko\u0303rget intressi maksvaid laenuvo\u0303tjaid \u2013 ja enna\u0308e, ilmale tuleb uus majaomanike klass! Paraku ka\u0308is laenu andmine sageli mo\u0303tlematult, ko\u0303ikudes kuritegelikkuse piiril; pildikesi sellest, kuivo\u0303rd kaootiliseks ja metsiku la\u0308a\u0308ne taoliseks asi kujunes, annab endise Texase kinnisvaralaenumaakleri Richard Bitneri raamat \u201cRa\u0308mpslaenuandja pihtimused\u201d2."}, {"text_idx": "#000287", "text": "Leiutist, mis vo\u0303imaldas laenu andmisel no\u0303nda hoolimatu olla, nimetatakse \u201cva\u0308a\u0308rt\u00adpaberistamiseks\u201d: laenud liideti kokku ja mu\u0308u\u0308di vo\u0303lapakettidena teistele asutustele edasi. Nii muutus algne laenuandja u\u0308ksko\u0303ikseks selle vastu, kas laen ka tagasi makstakse \u2013 ta oli vo\u0303la niikuinii kellelegi teisele edasi mu\u0308u\u0308nud ega pidanud enam muretsema. Seeja\u0308rel mu\u0308u\u0308di neid vo\u0303lapakette ja\u0308rjest edasi kohutavalt keeruliste ja peente finantsinstrumentidena ning nendes ongi kapitaliturgude globaalse ummistuse juur. Need omavahel seotud ja kattuvad laenud on niivo\u0303rd keerulised, et keegi ei tea, kelle kanda on milline alusvo\u0303lg, ja pealegi ei tea keegi, mida need varad va\u0308a\u0308rt on. (Kui sa omad kellegi teise vo\u0303lga, siis see la\u0308heb arvesse aktivana). Tavaline mehhanism aktivate va\u0308a\u0308rtuse hindamiseks on turg: nad on va\u0308a\u0308rt just nii palju, kui nende eest ollakse valmis maksma. Et aga hetkel keegi ei osta, siis pole kellelgi aimu, mida \u2013 kui u\u0308ldse midagi \u2013 need va\u0308a\u0308rt on. Kuna raamatupidamispraktika no\u0303uab aktivate u\u0308mberhindamist vastavalt turuhinnale, siis peab see to\u0303siasi kajastuma firmade bilansis \u2013 seeto\u0303ttu muutusid bilansid u\u0308hta\u0308kki kohutavaks. Seeto\u0303ttu ei taha pangad enam u\u0308ksteisele raha laenata ja kogu rahandussu\u0308steem on jooksnud kinni: turgudel veel liikuv kapital pa\u0308rineb keskpankadelt, kes on praeguseks turule pumbanud sadu mil\u00adjardeid dollareid, et tekitada mingitki likviidsust."}, {"text_idx": "#000288", "text": "Senine punktitabloo on muljetavaldav. Ma\u0308ng algas Northern Rockiga, esimese Briti pangaga 150 aasta ja\u0308rel, millele hoiustajad hakkasid tormi jooksma. See pank su\u0308ndis hoiulaenuu\u0308hinguna, mis hiljem vo\u0303ttis agressiivsema strateegia: hoiustajate deposiidid moodustasid ainult 27% selle fondidest, u\u0308leja\u0308a\u0308nu tuli aga lu\u0308hiajalistest laenudest, mida vo\u0303eti vastavalt vajadusele rahvusvahelistelt rahaturgudelt. Turgude umbe joostes taotles Rock ha\u0308dafinantseerimist keskpangalt, mis reageeris liiga aeglaselt ja tekitas sellega hoiustajate ja\u0308rjekorrad. Pa\u0308rast valitsusepoolseid ko\u0303hklusi viis see lo\u0303puks 17. veebruaril panga natsionaliseerimiseni."}, {"text_idx": "#000289", "text": "Tuleb ro\u0303hutada, et mitte riskantne laenuandmine ei laostanud Rocki. Mo\u0303ned laenud olid ku\u0308ll riskantsed: u\u0308ks tuttav pankur u\u0308tles mulle, et probleeme tekitasid kinnisvaralaenud 120 protsendile maja va\u0308a\u0308rtusest. (Miks mo\u0303ni terve mo\u0303istusega inimene tahab vo\u0303tta laenu 120% ostetava asja va\u0308a\u0308rtusest? Sellele vo\u0303iks vastata mitut moodi: tahetakse uut kodu u\u0308les vuntsida, kulutada u\u0308leja\u0308a\u0308k uuele autole vo\u0303i siis on ko\u0303ik veendunud hinna ja\u0308tkuvas to\u0303usus. Kuid ikkagi on see po\u0308o\u0308raselt mo\u0303tlematu. Miks u\u0308kski mo\u0303istlik laenuandja selle raha va\u0308lja laenab? Pole aimugi.) Ja kuigi sedalaadi laenud ei tulnud Rockile kasuks, ha\u0308vitas panga pigem siiski so\u0303ltuvus jupsima hakanud rahaturgudest."}, {"text_idx": "#000290", "text": "Ja\u0308rgmine ohver oli USA investeerimispank Bear Stearns, u\u0308lioptimistlik isegi Wall Streeti mo\u0303o\u0303dupuudude ja\u0308rgi ja ra\u0308mpsvo\u0303lgadest u\u0308learu so\u0303ltuv; investorid pagesid, aktsiahind kukkus ja 16. ma\u0308rtsil ostis konkurent J. P. Morgan panga a\u0308ra. Selle turuva\u0308a\u0308rtus oli langenud 20 miljardilt dollarilt 236 miljoni peale. USA valitsus soostus garanteerima panga hu\u0308poteegikohustusi 29 miljardi dollariga \u2013 u\u0308heso\u0303naga valitsus vo\u0303ttis kahtlaste hu\u0308poteekide riski enda peale, et muuta u\u0308leja\u0308a\u0308nud pank mu\u0308u\u0308davaks. Po\u0303hjuseks oli mure, et Bear Stearnsi kollaps vo\u0303ib seada ohtu pangandussu\u0308steemi tervikuna, millele ja\u0308rgneks rahandussu\u0308steemi \u201ckaootiline u\u0308leshargnemine\u201d. \u201cKaootiline u\u0308leshargnemine\u201d on hea fraas. Selle mo\u0303tles va\u0308lja USA Fo\u0308deraalreservi esimees Ben Bernanke, endine professor, kelle uurimisala oli igati kasulikul moel 1920. aastate lo\u0303pu Suur surutis."}, {"text_idx": "#000291", "text": "Seevastu Fannie Maele ja Freddie Macile said halvad laenud otsesemalt saatuslikuks. Need kummalised asutused on/olid hu\u0308briidid, mille kapital pa\u0308rines aktsiona\u0308ridelt, kuid USA valitsuse garantiiga. Asutuste funktsiooniks ei olnud inimestele otse raha laenata, vaid garanteerida teiste asutuste hu\u0308poteeke ning suurendada hu\u0308poteegiturgude likviidsust. Tegu on Valitsuse Ka\u0308endatud Ettevo\u0303tetega [Govern\u00adment Sponsored Enterprises], mille deposiite valitsus ei garanteeri. See to\u0303siasi on kirjas asutamisdokumentides, va\u0308a\u0308rtpaberitel enestel ja peaaegu ko\u0303igis pressiteadetes vo\u0303i dokumentides, mida need asutused va\u0308lja lasid \u2013 ja seda to\u0303siasja ei uskunud keegi, sest oldi kindlad, et kui Fannie ja Freddie peaksid ha\u0308tta sattuma, siis ei ja\u0308a\u0308 valitsusel muud u\u0308le kui nad va\u0308lja aidata. Oletus osutus o\u0303igeks. Pa\u0308rast USA kinnisvarahindade ra\u0308nka langust ja laenuintresside baasma\u0308a\u0308ra ja\u0308rsku to\u0303usu sattusid Freddie ja Fannie, mille hu\u0308poteekidega tagatud va\u0308a\u0308rtpaberid olid va\u0308a\u0308rt \u2013 vo\u0303i tuleks o\u0308elda \u201cva\u0308a\u0308rt\u201d? \u2013 5 triljonit dollarit ja mille vo\u0303lg ulatus 1,6 triljoni dollarini, laostumise a\u0308a\u0308rele ning USA valitsus vo\u0303ttis nad 7. septembril \u201ckonserveerimisele\u201d."}, {"text_idx": "#000292", "text": "See so\u0303na ei suuda varjata to\u0303siasja, et tegu oli rahalises mo\u0303ttes suurima natsionaliseerimisega maailma ajaloos. Kaheksa pa\u0308eva hiljem ja\u0308rgnes maailma ajaloo suurim pankrot, kui investeerimispank Lehman Brothers otsis kaitset \u201c11. peatu\u0308ki\u201d alt. (USA pankrotiseaduse 11. peatu\u0308kk vo\u0303imaldab a\u0308riso\u0303bralikumat pankrotivormi kui teistel maadel ja seda on vo\u0303rreldud kanala usaldamisega rebase hoolde.) Lehmanil oli muljetavaldav 613 miljardi dollari suurune vo\u0303lakoorem, kuid mo\u0303ned asutuse tegevusharud olid elujo\u0303ulised: laostus Lehmani valdusu\u0308hing, kuid haruettevo\u0303tted o\u0303nnestus maha mu\u0308u\u0308a. Neist peamise, USA investeerimispangandusharu ostis a\u0308ra Barclays 250 miljoni dollariga, hooned ja andmekeskused hinnati 1,5 mil\u00adjardi va\u0308a\u0308riliseks. Oh, ja tehingu ta\u0308htsaks osaks oli ka 2,5 miljardit dollarit preemiana panga New Yorgi to\u0308o\u0308tajatele. Eelmisel aastal olid Lehmani preemiad 5,7 miljardit dollarit."}, {"text_idx": "#000293", "text": "Kui te peaksite imestama, kuidas saab maksta kahe aasta va\u0308ltel u\u0308htekokku 8 200 000 000 dollarit preemiat suurvaimudele, kelle kompanii on la\u0308inud pankrotti, siis mida teile kosta? Preemiate ku\u0308simust peetakse sageli pangandusa\u0308ri tragikoomiliseks a\u0308a\u0308rema\u0308rkuseks, aga vo\u0303ib-olla on see hoopis praeguse olukorra u\u0308ks po\u0303hjusi. La\u0308bi ajaloo on suuri varandusi kokku ajanud need inimesed, kes on otseselt riskinud omaenda varaga. Ta\u0308napa\u0308eval aga ajavad suuri varandusi kokku to\u0308o\u0308tajad, kes ei tee muud kui oma to\u0308o\u0308d: to\u0308o\u0308d, mis pankurite puhul seisneb ka riskimises \u2013 tavaliselt teiste inimeste laenatud rahaga. Teha rohkem raha ja teenida suuremat preemiat (mis on tavaliselt 60% investeerimispankuri palgast) on lihtne: tuleb lihtsalt rohkem riskida. Pa\u0308ikesepool on pa\u0308ikesepool, mis aga puutub varjupoolde, siis u\u0308ha enam na\u0308ib, et pankurite eneste jaoks \u2013 ja kindlasti mitte New Yorgi Lehmani pankurite jaoks \u2013 seda ei eksisteeri. Niisugune olukord aga o\u0303o\u0303nestab \u201cmoraalse riski\u201d printsiipi, mis algselt ajendaski Lehmani pankrotti laskmist \u2013 po\u0303himo\u0303tet, et kompaniid vastutaksid ise oma otsuste tagaja\u0308rgede eest. See printsiip kukub kokku, kui asjaomased isikud ei pea tagaja\u0308rgi omal nahal tundma."}, {"text_idx": "#000294", "text": "Omal ajal ko\u0303neldi, et suured pangad on liiga suured, et po\u0303hja minna, mis ta\u0308hendas seda, et nende pankrotti laskmise risk on liiga suur. Kuid lastes Lehmanil laostuda, andis USA rahandusministeerium mo\u0303ista, et seal, kus vo\u0303imalik, lubab ta turul toimida omasoodu. Turud reageerisid hirmuga. Praeguseks on turgudel saanud juba ka\u0308ibeto\u0303eks, et katastroofi ka\u0308ivitas USA valitsuse valmidus lasta Lehman Brothersil ha\u0308vida, misto\u0303ttu hirm kasvas paanikaks. Pa\u0308eval pa\u0308rast ajaloo suurimat pankrotti toimus ajaloo suurim eraettevo\u0303tte va\u0308ljaaitamine, kui USA valitsus omandas 79,9% kindlustusfirma AIG aktsiatest vastutasuks firmale antud 85 miljardi dollarilise laenu eest. AIG-l oli palju halbu laene ja selgus, et ta oli hinnanud oma hu\u0308poteegiva\u0308a\u0308rtpabereid 1,7\u20132 korda kallimaks kui Lehman omi. Kui juba Lehman laostus, siis pidi AIG olema veelgi kehvemas seisus. Selleks ajaks, kui Fo\u0308deraalreserv oma pa\u0308a\u0308steplaaniga sekkus, oli aktsiahind langenud 95%."}, {"text_idx": "#000295", "text": "Nende varingute kiirus ja muljetavaldav ulatus varjutas uudise, mis oleks muus olukorras olnud rabav: 14. septembril vo\u0303ttis Bank of America u\u0308le Merrill Lynchi, Wall Streeti algupa\u0308rase \u201ckargleva pulli\u201d ma\u0308rgi all tegutsenud panga, mis oli terve aasta kandnud tohutuid kaotusi ra\u0308mpshu\u0308poteekide ja nende derivatiivide pealt. 21. septembril muutsid maailma suurim investeerimispank Goldman Sachs ja Morgan Stanley oma juriidilise staatuse investeerimispangast kommertspangaks. Muutus vo\u0303imaldas neil taotleda abi Fo\u0308deraalreservist vastutasuks karmima valitsusja\u0308relevalve eest. Goldman on krediidipo\u0303ua algfaasis pa\u0308ris ha\u0308sti toime tulnud, sest kuigi tedagi ohustasid kinnisvaratagatisega va\u0308a\u0308rtpaberid, oli ta samas teinud suuri panuseid nende langusele, mis tema kaotusi kompenseeris. Kuid u\u0308ldine pangandusaktsiate vastane trend o\u0303o\u0303nestas ka tema staatust investeerimispangana. See ta\u0308hendab, et viimastel kuudel on New Yorgi viis suurimat investeerimispanka \u2013 Bear Stearns, Merrill Lynch, Lehman Brothers, Goldman Sachs ja Morgan Stanley \u2013 lakanud eksisteerimast investeerimispankadena. 25. septembril toimus Ameerika ajaloo suurim pangakrahh: Washington Mutual andis end pankrotihalduri hoolde pa\u0308rast seda, kui kliendid olid ku\u0308mne pa\u0308evaga vo\u0303tnud va\u0308lja 16,7 miljardit dollarit."}, {"text_idx": "#000296", "text": "Ko\u0303iki neid u\u0308livo\u0303rdeid arvestades pole imestada, et Fo\u0308deraalreserv ja rahandusministeerium (mille eesotsas on Goldman Sachsi endine juht Henry \u2013 Hank \u2013 Paulson) otsustasid sekkuda USA pangandussu\u0308steemi va\u0308ljaaitamisettepanekuga. Asja mo\u0303tteks oli osta kokku toksilised varad, mis vo\u0303iksid pangandussu\u0308steemi mu\u0308rgitada, nii et pangad saaksid hakata uuesti u\u0308ksteisele raha laenama ja su\u0308steem saaks uuesti ka\u0308ivituda. Kahtlemata teadsid nad ette, et plaan ei la\u0308he la\u0308bi ilma parandusteta: see oli ainult kolm leheku\u0308lge pikk ja ainus, mida see Paulsonile ei andnud, oli o\u0303igus nimetada end Jumalkuningas Hank Esimeseks. Pa\u0308rast seda, kui esindajatekoda oli plaani tagasi lu\u0308kanud, jo\u0303udis see 451-leheku\u0308ljeliseks paisununa senatisse ning vo\u0303eti seeja\u0308rel kongressis parandatud kujul vastu. Seadus kujutab endast kummalist dokumenti, mis on ta\u0308is maksuka\u0308rbete ja \u201ckatuseraha\u201d lubadusi ning muid populistlikke z\u030ceste, aga asja uba seisneb Paulsonile antud loas osta kokku sa\u0308a\u0308raseid \u201cprobleemseid aktivaid\u201d, nagu talle meeldib, hinnaga, mida ta sobivaks peab."}, {"text_idx": "#000297", "text": "On pehmelt o\u0308eldes huvitav na\u0308ha, kuidas see va\u0308ljaaitamisplaan to\u0308o\u0308le hakkab. Nii suurte kriiside puhul on tavaliseks mudeliks see, et riik vo\u0303tab u\u0308le probleemsed asutused, ka\u0308ib la\u0308bi nende raamatupidamise, eraldades head aktivad halbadest, ja mu\u0308u\u0308b need siis maha \u2013 ko\u0303igepealt esimese, seeja\u0308rel teise osa. Niiviisi toimiti 1980. aastatel, kui deregulatsioonile ja\u0308rgnenud US Savings and Loansi kollaps viis Resolution Trust Corporationi loomisele, mis pidi laostunud firma aktivaid sorteerima ja maha parseldama \u2013 ja nagu optimistid ei va\u0308si ma\u0308rkimast, jo\u0303udis Resolution Trust lo\u0303puks kasumisse. Va\u0308ljaaitamisplaan aga u\u0308ritab lahendada u\u0308lesande teist osa, vo\u0303tmata ka\u0308sile esimest, sest probleemi ulatus on nii suur, et esimene osa ta\u0308hendaks kogu USA pangandussu\u0308steemi riigistamist. USA panganduse natsionaliseerimine oleks muidugi va\u0308gev pua\u0308nt kammitsemata liberaalse kapitalismi aastaku\u0308mnetele. Praegune plaan kujutab endast sotsialismi rikaste jaoks oma ko\u0303ige puhtamal kujul."}, {"text_idx": "#000298", "text": "Alguses paistis Briti ja Euroopa punktitabloo va\u0308hem suurejooneline. 18. septembril tuli uudis Briti ajaloo suurimast liitumisest, mida kangekaelselt hoiduti nimetamast u\u0308levo\u0303tmiseks: Lloyds pidi ostma HBOS-i, Suurbritannia suurima kinnisvaralaenude andja, millele kuulus 20% turust. Turuosa suurus oligi panga suurim probleem: HBOS oli viimastel aastatel laienenud ning end mo\u0303o\u0303dutundetult koormanud uuemate ja riskantsemate kinnisvaralaenudega, kusjuures hoiustajate rahaga oli ta kapitaliseeritud ko\u0303igest 58% ulatuses, u\u0308leja\u0308a\u0308nud osa kapitalist pa\u0308rines hulgiturgudelt. Suhe oli ku\u0308ll ma\u0308rksa ohutum kui Northern Rocki 27-protsendiline deposiidibaas, aga sellestki ei piisanud, et va\u0308ltida aktsiahinna kollapsit ja lo\u0303puks u\u0308levo\u0303ttu. Lloydsi pakutud hind oli 2,32 naela aktsia pealt \u2013 ettevo\u0303tte eest, mille aktsia mullu oktoobris maksis 10 naela ringis. 28. septembril natsionaliseerisid Luksemburgi, Belgia ja Hollandi valitsus 11,2 miljardi euro eest Fortise panga, suu\u00adrima eraettevo\u0303ttest to\u0308o\u0308andja Belgias, pa\u0308rast seda kui panga aktsiahind oli ja\u0308rsult kukkunud. Bradford and Bingley (veel u\u0308ks kunagine, nu\u0308u\u0308dseks u\u0308histustaatusest loobunud laenuu\u0308histu), millele kuulus suurim osa renditava kinnisvara turust, natsionaliseeriti 29. septembril 41.3 miljardi naela eest ja selle haruvo\u0303rgustik mu\u0308u\u0308di Hispaania Santanderi pangale \u2013 klassikaline kaheosaline mudel, millest oli juttu eespool. 30. septembril natsionaliseeris Islandi valitsus riigi suuruselt kolmanda panga Giltniri va\u0308rskendavalt tagasihoidliku hinnaga \u2013 500 miljoni naela eest. Islandi suuruselt teine pank Landsbanki ja\u0308rgnes sellele 7. oktoobril ja suurim, Kaupthing, 9. oktoobril. Islandi valitsus ei garanteeri va\u0308lismaa hoiustajate raha, mille hulgas on ligi miljard naela Suurbritannia kohalike omavalitsuste vahendeid. Seeto\u0303ttu pidid britid kasutama oma terrorismivastaseid seadusi, et ku\u0308lmutada Landsbanki varad Suurbritannias. Saksa hiiglane Hypo Real Estate aidati 5. oktoobril va\u0308lja 50 miljardi euro eest. Samal ajal poetas Saksa valitsus, et garanteerib ko\u0303ikide hoiustajate raha \u2013 mis oli kummaline, sest just eelmisel pa\u0308eval oli ta kritiseerinud Iiri valitsust ta\u0308pselt samasuguse lubaduse eest. Saksa lubadus halvas kogu Euroopa. Selgus, et Fo\u0308deraalreservi analoogi puudumine, mis suudaks ma\u0308ngijatel pead kokku lu\u0308u\u0308a ja eurotsoonis ja\u0308rjekindla rahanduspoliitika maksma panna, on Euroopa Liidule tohutu strateegiline probleem."}, {"text_idx": "#000299", "text": "Juba niigi ha\u0308dised turud ja eriti pangandusaktsiad la\u0308ksid vabalangusesse. 7. oktoobril kaotasid nii HBOS kui Lloyds 40% oma va\u0308a\u0308rtusest. Vo\u0303imalik tundus ta\u0308ielik kollaps. 8. oktoobri varahommikul teatas Briti valitsus, et no\u0303uab kaheksalt suurimalt pangalt kapitaliseerituse astme suurendamist, ja pakkus neile selleks raha \u201ceelisaktsiate\u201d vastu. Need on \u201cviimasena sisse, esimesena va\u0308lja\u201d-tu\u0308u\u0308pi osakud, mis ei anna ha\u0308a\u0308leo\u0303igust ega ole seotud aktsiahinnaga. Selle sammu eesma\u0308rgiks on va\u0308ltida su\u0308steemi kokkuvarisemist ning selle nimel on valitsus pakkunud veel 200 mil\u00adjardit naela lu\u0308hiajalisteks laenudeks: sedalaadi laenudeks, mida pangad kunagi pikemalt mo\u0303tlemata u\u0308ksteisele andsid ja mille puudumine on praeguse hangumise u\u0308ks peapo\u0303hjusi. Valitsus pakub ka 250 miljardit naela pankadevaheliste laenude tagamiseks. Tegu on osalise natsionaliseerimisega ja suurima summaga Suurbritannia pangandussu\u0308steemi rahustamiseks. Samal ajal alandasid kuus keskpanka \u2013 USA, Suurbritannia, Euroopa Liidu, Rootsi, S\u030cveitsi ja Kanada oma \u2013 intressima\u0308a\u0308rasid 0,5% ja Hiina keskpank 0,27%."}, {"text_idx": "#000300", "text": "Kas see plaan hakkab to\u0308o\u0308le? Loodame. Nende ridade kirjutamise ajal ei ole u\u0308kski valitsus tegutsenud sama su\u0308stemaatiliselt ja so\u0308akalt nagu Briti valitsus, mis tegeleb u\u0308htaegu kapitaliseerimisega (sellega, kui palju on pankades raha), likviidsusega (pankade vo\u0303imega ja tahtega u\u0308ksteisele laenata) ja intressima\u0308a\u0308radega (et aidata majandust u\u0308ldiselt). Detailid on seni veel puudulikud: kinnitused pankurite tasude ja muu sa\u0308a\u0308rase kohta on va\u0308ga udused. Ra\u00adhandusministeeriumil ja valitsusel on selge lootus, et need hiiglaslikud uued sammud toovad turud tagasi mo\u0303istusele ja vo\u0303imaldavad meil ta\u0308ieliku depressiooni asemel kogeda vanamoelisemat majanduslangust."}, {"text_idx": "#000301", "text": "U\u0308ks struktuurseid probleeme, mis meid sa\u0308a\u0308rasesse kitsikusse on ajanud, on see, et meie suurpangad ei ole lihtsalt suured, vaid lausa hiiglaslikud: neljal suurimal pangal on kapitali igau\u0308hel rohkem kui triljon naela. Kui viis suurimat kokku liita, siis on summa neli korda suurem kui Suur\u00adbritannia RKT. Meie (u\u0308leja\u0308a\u0308nud) pangad ei ole USA pankadega vo\u0303rreldaval ma\u0308a\u0308ral kurikuulsate toksiliste vo\u0303lgade meelevallas, aga kui kapitaliturud ei toimi, siis on normaalne panganduselu vo\u0303imatu. Pealegi on laenukapitali osakaal pankades liiga suur. Pankade suurus ja vo\u0303o\u0303rkapitali liiga ko\u0303rge osakaal viiski Islandi pangad po\u0303hja. Juunis oli Barclaysi aktivate suhe omakapitalisse 61,3 u\u0308he vastu. To\u0303lkigem see omaenda finantside keelde, mis ta\u0308hendab, et te vo\u0303iksite paisutada oma tegelikku omandit, laenates sellest kuusku\u0308mmend korda rohkem. (Mina vo\u0303iksin osta saare. Kuidas teiega on?) Laenukapitali osakaalu kahandamine tundub mo\u0303istlik ja seda ta ka on, aga praegu viiks see laenukapitali hangumiseni, mis po\u0303hjustaks pangandussu\u0308steemi ja kogu majanduse kinnijooksmise. Vo\u0303o\u0303rkapitali osakaalu ma\u0308a\u0308r on u\u0308ks neid asju, mis tuleb reguleerijail ka\u0308sile vo\u0303tta siis, kui kriis peaks kunagi mo\u0308o\u0308duma; me ei tohi enam kunagi lasta pankadel nii kaugele kontrolli alt va\u0308ljuda. Algul tuleks kehtestada range piir pankade vo\u0303lgnevuse ja nende omakapitali suhtele ning tagada pankade \u201caktivate\u201d ma\u0308rksa suurem la\u0308bipaistvus."}, {"text_idx": "#000302", "text": "U\u0308heso\u0303naga \u2013 me oleme na\u0308inud reguleerimata hiigelbuumi, mille ko\u0303ik vo\u0303idud la\u0308ksid otse eraka\u0308tesse, ja sellele ja\u0308rgnes hiigellangus, mille kaotused kannab u\u0308hiskond. Tegelikult ei soovi finantssu\u0308steemi niisugust toimimist mitte keegi. See on u\u0308htmoodi vastik niiha\u0308sti vabaturu eestko\u0303nelejate kui ka sotsiaaldemokraatide ja selgelt vasakpoolsete silmis. Aga alternatiivseid mudeleid ei paista kusagilt: seal, kust kunagi la\u0308htus vasakva\u0308ljakutse, haigutab nu\u0308u\u0308d ideoloogiline ja teoreetiline vaakum. Kapitalismil puudub globaalne antagonist just nu\u0308u\u0308d, kus seda oleks ko\u0303ige rohkem tarvis \u2013 kas vo\u0303i ainult selleks, et klaarida mo\u0303tlemist ja va\u0308a\u0308rtusi ning etendada kahjuro\u0303o\u0303mukoori, mis praegusel hetkel oleks igati asjakohane. Ma etendaksin seda ise, kui ei oleks nii ehmunud."}, {"text_idx": "#000303", "text": "Pankurid, kes teel u\u0308lesma\u0308ge andusid ta\u0308ielikult oma ahnusele ning tekitasid riske, anduvad nu\u0308u\u0308d teel allama\u0308ge sama ta\u0308ielikult hirmule ning nakatavad sellega kogu su\u0308steemi. Aga probleem polnud ainult pankades. Kriisi u\u0308le ka\u0308ivas avalikus mo\u0303ttevahetuses oleks vaja kedagi, kes na\u0308itaks, et meie ise tegime seda endale, sest lasksime oma valitsustel seda teha, sest olime ahned ja lollid. Ega ainult pankurid andunud ahnusele, lu\u0308hina\u0308gelikkusele ja fantaasiamajandusele. Lisaks u\u0308lejo\u0303uka\u0308ivatele kinnisvaralaenudele kuulub brittidele ka pool kogu Euroopa krediitkaardivo\u0303last. See on hirmus fakt ja kuigi oleks kena veeretada kogu su\u0308u\u0308 pankadele, kes laenuvo\u0303tmise nii lihtsaks tegid, tuleb samas su\u0308u\u0308distada ka Briti u\u0308ldsust. Meid hakkasid lummama meie majahinnad, tundsime end rikkamana, kui olime, laenasime raha, mida meil polnud, kulutasime seda tu\u0308hja-ta\u0308hja peale, ja nu\u0308u\u0308d, kus tee on po\u0308o\u0308rdunud langusse \u2013 nagu see juhtuma pidigi \u2013, tahame su\u0308u\u0308distada kedagi teist. Noh, kuradile see \u201ckesse tegi\u201d! Pankurid on su\u0308u\u0308di, aga me ise oleme ka. Lo\u0303ppude lo\u0303puks oleme just meie need, kes peavad selle ko\u0303ik kinni maksma."}, {"text_idx": "#000304", "text": "Muid ja\u0308reldusi sellest ha\u0308mmastavast kriisist on veel vara teha. See, mis sureb ja peab surema, on mu\u0308stiline usk turgude jo\u0303usse, mis on viimased aastaku\u0308mned do\u00admineerinud la\u0308a\u0308nemaailma poliitilises ja majanduslikus mo\u0303tlemises. Turud on nii ilmselgelt, nii karjuvalt a\u0308pardunud, et me ei saa minna tagasi kammitsemata liberaalse kapitalismi idee kui talismani, s\u030cablooni vo\u0303i no\u0303iavitsa juurde. Naiivne panganduslembus, millest ma kirjutasin ka\u0308esoleva aasta alguses, on kadunud, loodetavasti ja\u0308a\u0308valt. Kahjuks ei ole meil edasiminekuks muud mudelit kui kasvul po\u0303hineva liberaalse kapitalismi rangemini reguleeritud vorm. Tulevik toob sekkuvama reguleerimise ja proaktiivsema vahelesegamise. Vo\u0303ib-olla su\u0308nnib (sest peab su\u0308ndima) uus Bretton Woodsi kokkulepe, mis hakkab kontrollima globaalseid kapitalivooge. Tundub ku\u0308ll, et sellest ei piisa, aga kuna meil mingeid paremaid ideid sellest, kuidas maailm toimima peaks, ei ole, siis peame sellegagi leppima. Kinnitagem turvavo\u0308o\u0308d, haarakem oksekotid pihku ning hingakem su\u0308gavalt ja kibedalt sisse, paludes, et maandumine tuleks sujuv."}, {"text_idx": "#000309", "text": "Mo\u0303ned krediidikriisiaegsed pessimistlikumad kommentaatorid, mina kaasa arvatud, u\u0308tlesid, et kollapsi ja\u0308relmo\u0303jud ja\u0308a\u0308vad meie majanduslikus ja poliitilises elus domineerima va\u0308hemalt ku\u0308mneks aastaks. Mida ma ei oodanud \u2013 ja mida minu teada ei oodanud keegi \u2013, oli see, et ku\u0308mme aastat mo\u0308o\u0308dub nii ruttu. 2008. aasta algul oli Gordon Brown veel U\u0308hendkuningriigi peaminister, George W. Bush oli U\u0308hendriikide president, ainult poliitikaspetsid olid midagi kuulnud u\u0308hest noorest senaatorist Illinois\u2019 osariigist, Nicolas Sarkozy oli Prantsusmaa president, Hu Jintao Hiina Kommunistliku Partei peasekreta\u0308r, Ken Livingstone Londoni linnapea, MySpace oli suurim sotsiaalvo\u0303rgustik ja UK keskpanga intressima\u0308a\u0308r oli 5,5%."}, {"text_idx": "#000310", "text": "Mo\u0303nikord on va\u0308idetud, et Leicester City meeskonna s\u030cansse jo\u0303uda jalgpalli ko\u0303rgliigasse hinnati kihlvedude ajaloos ko\u0303ige enam mo\u0308o\u0308da: u\u0308ks 5000 vastu. Vo\u0303rdluseks olgu o\u0308eldud, et Loch Nessi koletise avastamise s\u030cansse hinnatakse kummaliselt ko\u0303rgeks: u\u0308ks 500 vastu (u\u0308ks 5000 vastu pakub William Hilli kihlveokontor s\u030cansiks, et Barack Obama hakkab ma\u0308ngima Inglise kriketivo\u0303istkonnas. Ma ei soovitaks selle vastu kihla vedada.) Ometigi vahekord 1: 5000 kahvatuks pakkumise ko\u0303rval, mille vo\u0303inuks 2008. aastal tuua ennustus tulevikumaailmast, kus Donald Trump on president, Theresa May peaminister, Suurbritannia on ha\u0308a\u0308letanud Euroopa Liidust lahkumise poolt ja Jeremy Corbynist on saanud To\u0308o\u0308partei juht \u2013 mis paljude To\u0308o\u0308partei poliitika la\u0308hivaatlejate silmis on tegelikult veel ko\u0303ige ebato\u0303ena\u0308olisem su\u0308ndmus selles loendis. Va\u0308idan, et ko\u0303iki neid na\u0308htusi seletavaks u\u0308histeguriks on krediidikriis ja eriti sellele ja\u0308rgnenud suur majanduslangus."}, {"text_idx": "#000311", "text": "Vo\u0303ib-olla oleks ko\u0303ige o\u0303igem alustada ku\u0308simusest, mis juhtus. Vastamine no\u0303uab teataval ma\u0308a\u0308ral kujutlusto\u0308o\u0308d, sest kuigi ku\u0308mne aasta tagune aeg na\u0308ib veel nii la\u0308hedal, on mo\u0303ned maailma tajumise alusparameetrid nihkunud. 2008. aasta vaimumaastiku ta\u0308htsaim komponent oli eliitide seas laialt levinud tunne, et asjad kulgevad kenasti. Mitte ku\u0308ll igau\u0308he jaoks igal pool, aga kogusummas: u\u0308ha rohkematel inimestel la\u0308heb pigem paremini kui halvemini. Nii rikas kui ka vaene maailm olid mo\u0303o\u0303detavalt, statistiliselt minemas rikkamaks. Enamik elukvaliteedi na\u0308itajatest, millest vo\u0303ib-olla ko\u0303ige ta\u0308htsam on pikaealisus, oli paranemas. Elasime la\u0308bi Suure Mo\u0303o\u0303dukuse ajaja\u0308rku, milles poliitikakujundajad olid viimaks avastanud viisi, kuidas kasvatada majandust tempos, mis ei viiks u\u0308lekuumenemisele ega tooks seeto\u0303ttu kaasa mullide paisumise ja lo\u0303hkemise tsu\u0308kleid, mis olid olnud kapitalismi ma\u0308a\u0308ratlevaks tunnuseks to\u0308o\u0308stusrevolutsioonist alates. Kriitikud olid ammu va\u0308itnud, et kapitalismil on kaasasu\u0308ndinud tendents niisuguste tsu\u0308klite poole \u2013 see oli Marxi kriitika keskne aspekt \u2013, kuid poliitikakujundajad va\u0308itsid nu\u0308u\u0308d, et on selle probleemi lahendanud. Gordon Browni so\u0303nul: \u201eMe paneme paika uue majandusraamistuse, et tagada pikaajaline majandusstabiilsus ja teha lo\u0303pp hukatuslikele paisumise ja lo\u0303hkemise tsu\u0308klitele.\u201c Ta u\u0308tles seda 1997. aastal, kui To\u0308o\u0308partei esmakordselt valitsusse sai, ja kordas seda ka oma viimases eelarveko\u0303nes rahandusministrina ku\u0308mme aastat hiljem: \u201eMe ei po\u0308o\u0308rdu enam kunagi tagasi endiste paisumis- ja lo\u0303hkemistsu\u0308klite juurde.\u201c"}, {"text_idx": "#000312", "text": "Ma ei tsiteeri seda Gordon Browni kallal norimiseks, vaid seepa\u0308rast, et selline vaateviis oli La\u0308a\u0308ne poliitikakujundajate seas va\u0308ga laialt levinud. Intellektuaalne raamistus, mis tekitas sa\u0308a\u0308rase u\u0308lema\u0308a\u0308rase eneseusu, tulenes makroo\u0308konoomika suundumustest. Makroo\u0308konomistid arvasid, et teavad ko\u0303ike \u2013 vo\u0303i kui ka mitte ko\u0303ike, siis va\u0308hemalt ko\u0303ige ta\u0308htsamat. Ameerika Majandusteaduse Assotsiatsiooni presidendiko\u0303nes 2003. aastal u\u0308tles Nobeli preemia laureaat ja u\u0308ks maailma prominentsemaid makroo\u0308konomiste Robert Lucas otseso\u0303nu: \u201eMakroo\u0308konoomika su\u0308ndis 1940. aastatel omaette alana osalt intellektuaalse vastusena suurele surutisele. Makroo\u0308konoomika ta\u0308histas tollal teadmiste ja ekspertiisi kogumit, millest loodeti, et see hoiab a\u0308ra sa\u0308a\u0308rase majanduskatastroofi kordumise. Minu tees ka\u0308esolevas loengus va\u0308idab, et makroo\u0308konoomika sellises algses ta\u0308henduses on olnud o\u0303nnestumine: selle keskne probleem \u2013 surutise a\u0308rahoidmine \u2013 on igas praktilises suhtes lahendatud ja on olnud tegelikult lahendatud juba aastaku\u0308mneid.\u201c"}, {"text_idx": "#000313", "text": "Lahendatud. Juba aastaku\u0308mneid. Selline oli too u\u0308lema\u0308a\u0308rase intellektuaalse eneseusu kliima, milles kriis alguse sai. On o\u0308eldud, et neli ko\u0303ige kulukamat so\u0303na maailmas on \u201eSeekord on asi teisiti\u201c \u2013 me vo\u0303ime nu\u0308u\u0308d ajaloo o\u0303ppetunde ja isegi tervet mo\u0303istust ignoreerida, sest meil on uus paradigma, uus komplekt to\u0308o\u0308riistu ja tehnikaid, uus suur mo\u0303o\u0303dukus. Aga u\u0308ks asju, mis majanduslikult headel aegadel juhtub \u2013 u\u0308ks va\u0308ga selge ajaloo o\u0303ppetund, mida korduvalt ignoreeritakse \u2013, on see, et raha la\u0308heb liiga odavaks. Su\u0308steemi siseneb liiga palju krediiti ja liiga suur hulk raha hakkab otsima investeerimisvo\u0303imalusi. Moodsas maailmas on selline raha la\u0308inud kuumemaks \u2013 kiiremini liikuvaks ja globaalsemaks \u2013 kui kunagi varem. Veel ku\u0308mmekond aastat tagasi investeeriti suur osa sellest rahast u\u0308hte uude seksikasse vo\u0303imalusse, nutikasse finantsinstrumenti, mis lubas maagiliselt suure tootlusega, kuid ta\u0308iesti riskivabu investeeringuid riskantsete kinnisvaralaenude kogumitesse. Korrapa\u0308ratu krediiditaustaga vaestele, kellel varem polnud omandit olnud, anti kalleid hu\u0308poteeklaene, et nad saaksid endale esimese kodu osta, ja need laenud seoti siis kokku va\u0308a\u0308rtpaberiteks, mida mu\u0308u\u0308di innukatele investoritele u\u0308le terve maailma koos garantiiga, et leidlikud finantsinsenerid on sooritanud ko\u0303rge tootluse ja ta\u0308ieliku ohutuse vo\u0303lutriki. Investeerimise kontekstis ko\u0303lab see nagu va\u0308ide, et on leiutatud antigravitatsiooni seade vo\u0303i igiliikur, sest investeerimise raudreegli ja\u0308rgi on riskide ja tulude vahel korrelatsioon. Ainus viis rohkem teenida on rohkem riskida. Aga \u201eseekord oli asi teisiti\u201c."}, {"text_idx": "#000314", "text": "Vo\u0303la ja krediidiga on nii, et enamik aega ei kujuta need konventsionaalse majandusmo\u0303tlemise jaoks endast probleemi. Iga kreedit on deebet, iga deebet on kreedit, varad vastavad alati kohustustele ja su\u0308steemi kogubilanss on alati nullis. Seega pole tegelikult vahet, kui suured need numbrid on, kui palju on su\u0308steemis krediiti vo\u0303i vo\u0303lga, netobilanss on ikka sama. Aga selle tunnetamine on umbes nagu ronida mo\u0308o\u0308da pikka-pikka redelit u\u0308les, teades, et allavaatamine ei ole hea mo\u0303te. Kuid varem vo\u0303i hiljem sa heidad paratamatult pilgu alla ja saad aru, kui kaitsetu sa oled, ning hakkad ennast teistmoodi tundma. Nii juhtus ka krediidikriisi eelo\u0303htul: inimesed hakkasid u\u0308hta\u0308kki ku\u0308sima, kas need varad, need hu\u0308poteekide kogumid (mida selleks ajaks oli edasi mu\u0308u\u0308dud u\u0308le terve finantssu\u0308steemi nii, et kellelgi polnud enam selgust, kellele need tegelikult kuuluvad, nagu paki edasisokutamise ma\u0308ngu toksilises versioonis, kus keegi ei tea, kelle ka\u0308es on pakk ja mida see sisaldab) on ikka va\u0308a\u0308rt seda, mida nad va\u0308ideti olevat. Nad lihtsalt ma\u0308rkasid, kui ko\u0303rgele nad on redelil roninud. Niisiis hakkasid nad alla ronima. Nad hakkasid krediiti tagasi vo\u0303tma. Seepeale leidis aset esimene pangajooks U\u0308hendkuningriigis pa\u0308rast 19. sajandit \u2013 Northern Rocki kollaps 2007. aasta septembris ja panga natsionaliseerimine. Northern Rocki a\u0308rimudel oli ebatavaline selle poolest, et pank laenas oma operatiivseteks vajadusteks raha lu\u0308hiajalistelt finantsturgudelt, selle asemel et tugineda klientide deposiitidele. Kui krediit muutus raskemini ka\u0308ttesaadavaks, polnud seda allikat enam vo\u0303tta. Ja u\u0308hta\u0308kki polnud enam ka Northern Rocki."}, {"text_idx": "#000315", "text": "See oli esimene su\u0308mptom globaalsest kriisist, mis jo\u0303udis ja\u0308rgmisele tasandile Bear Stearnsi va\u0308ga sarnase kollapsiga 2008. aasta ma\u0308rtsis ning millele ja\u0308rgnes globaalse finantssu\u0308steemi pa\u0308riselt kuristiku a\u0308a\u0308reni viinud krahh \u2013 Lehman Brothersi kokkukukkumine 15. septembril. Kuna Lehmans oli olnud tuhandete su\u0308steemi igast nurgast pa\u0308rit finantsinstrumentide kliiringukoda ja teabehoidla, siis ei teadnud u\u0308hta\u0308kki keegi, kes vo\u0303lgneb kellele mida, kes on kaitsetu milliste riskide eest \u2013 ning seega ka, millised institutsioonid kukuvad to\u0303ena\u0308oliselt ja\u0308rgmisena kokku. Ja see on hetk, mil globaalne krediidipakkumine kokku kuivab. Tollal kuulsin ma pankurite ka\u0308est, et toimumas on midagi sellist, mis peaks olema vo\u0303imatu, nagu kogu maakera oleks tabanud samaaegne mo\u0303o\u0303n. Kriise oli la\u0308bi tehtud varemgi \u2013 1987. aasta ja\u0308rsk krahh, to\u0303usvate turgude kriisid ja Vene kriis 1990. aastatel, -i mull \u2013 aga ko\u0303igil neil puhkudel oli kapital po\u0303genenud u\u0308hest kohast teise. Keegi polnud la\u0308bi elanud ega pidanud vo\u0303imalikukski olukorda, milles kogu krediit justkui u\u0308heaegselt igalt poolt kaoks, ning kogu su\u0308steem vankus kuristiku a\u0308a\u0308rel. 2008. aasta oktoobri esimene na\u0308dalavahetus oli punkt, kus globaalse finantssu\u0308steemi tipud uskusid to\u0303siselt \u2013 kui kasutada George W. Bushi so\u0303nu \u2013, et see \u201etorm neelab ko\u0303ik alla\u201c. Royal Bank of Scotlandi, mis oli bilansi poolest kord olnud maailma suurim pank, lahutas kokkukukkumisest ko\u0303igest mo\u0303ni tund. Ja kokkukukkumise all pean ma silmas seda, et sularahaautomaadid oleksid lo\u0303petanud to\u0308o\u0308 ning maksejo\u0303uetus oleks levinud RBS-ist teistesse pankadesse \u2013 ning u\u0308kski hing ei tea, kuidas see oleks va\u0308lja na\u0308inud vo\u0303i kuidas lo\u0303ppenud."}, {"text_idx": "#000316", "text": "Otsene majanduslik tagaja\u0308rg oli pankade pa\u0308a\u0308stmine. Ma ei tea, kas filosoofiliselt on vo\u0303imalik olukord, et u\u0308ks tegevus on u\u0308htaegu ha\u0308davajalik ja katastroofiline, aga pankade pa\u0308a\u0308stmised oma loomult just sellised olid. Nad olid ha\u0308davajalikud, nagu ma arvasin toona ja arvan ka nu\u0308u\u0308d, sest tegu oli to\u0303epoolest finantssu\u0308steemi jaoks eksistentsiaalse kriisiga ja me ei tea, millised oleksid olnud tagaja\u0308rjed meie u\u0308hiskondadele, kui su\u0308steem oleks kokku vajunud. Aga need osutusid ka katastroofiks, mille ta\u0308he all me ikka veel elame. Pa\u0308a\u0308stmiste esimene ja ko\u0303ige mo\u0303jukam tagaja\u0308rg oli see, et arenenud maailma valitsused otsustasid igal pool poliitilistel po\u0303hjustel, et ainus viis oma rahanduses korda luua on vo\u0303tta tarvitusele kasinusmeetmed. Finantskriis to\u0303i kaasa krediidi kokkukuivamise, mis omakorda viis majanduse kahanemisele, mis omakorda viis valitsuste maksutulude va\u0308henemisele \u2013 ning u\u0308hta\u0308kki hakkasid valitsused vaatama oma kasvavat aastadefitsiiti ja dramaatiliselt kasvavat valitsusvo\u0303lga. No\u0303nda me saimegi endale kasinuse, mis ta\u0308hendas, et elu la\u0308ks raskemaks ku\u0308ll paljudel inimestel, aga \u2013 ja siin tulevad to\u0303eliselt ilmsiks pa\u0308a\u0308stmiste negatiivsed tagaja\u0308rjed \u2013 mitte pankadel ega finantssu\u0308steemil. Rahvale tundus, et kriisi po\u0303hjustajad pa\u0308a\u0308sevad karistamatult, ja esimeses la\u0308henduses \u2013 kui kasutada teadlaste fraasi \u2013 oli see enam-va\u0308hem o\u0303ige."}, {"text_idx": "#000317", "text": "Pealegi ei vo\u0303etud mitte kedagi finantssu\u0308steemi ko\u0303rgematelt tasanditelt edukalt vastutusele. Vo\u0303rreldagu seda 1980. aastate hoiuste ja laenude skandaaliga, mis po\u0303hiolemuselt seisnes USA hu\u0308poteegiasutuste hiiglaslikus lo\u0303hkiminekus. Sel puhul alustati juurdlust 1100 finantsjuhi vastu. Vahepeal aga oli kasvanud rahanduse hegemoonia poliitsu\u0308steemis, mis andis finantstegelastele vo\u0303imaluse lihtsalt u\u0308mber kirjutada reeglid selle koha, mis on ja mis pole legaalne. Kogudes informatsiooni oma kriisiteemalise raamatu \u201eWhoops!\u201c (2010) tarvis, leidsin ma hea na\u0308ite Baltimore\u2019ist. Inimesed, kes tahtsid esmakordselt maja osta, po\u0308o\u0308rdusid kinnisvarakontorisse, kus o\u0308eldi: \u201eVabandage, teate, me ku\u0308ll u\u0308tlesime, et saame pakkuda kuueprotsendilist laenu, aga pangas oli mingi segadus, misto\u0303ttu siin seisab nu\u0308u\u0308d numbrina 12 protsenti. Aga me teame ku\u0308ll, et te tahate va\u0308ga oma maja ta\u0308na ka\u0308tte saada, eks ole \u2013 te ju tahate siit minema jalutada juba uue maja omanikuna? \u2013 aga kuna paberipatakas on pa\u0308ris paks, soovitaksin ma lepingule kohe alla kirjutada ja me ajame selle laenuasja hiljem joonde, see pole probleem.\u201c See oli otsene vale: laen oli fikseeritud ja muutmatu, leping oli o\u0303iguslikult siduv, kuid Marylandi o\u0303iguses on printsiibiks caveat emptor, misto\u0303ttu hu\u0308poteegimaakler vo\u0303ib valetada palju tahab, sest oma huvide kaitsmise koorem lasub teisel osapoolel. Tagaja\u0308rg oli see, et ainuu\u0308ksi Baltimore\u2019is kaotasid ku\u0308mned tuhanded inimesed oma kodu. Heategevusasutustel, millega ma ra\u0308a\u0308kisin, polnud aimugi, kus paljud neist inimestest nu\u0308u\u0308dseks olid: mo\u0303ned magasid oma autos, mo\u0303ned olid kolinud tagasi linnast va\u0308lja, kust nad olid tulnud, mo\u0303ned olid lihtsalt haihtunud. Ja kogu see kiskjalik laenuandmine oli olnud ta\u0308iesti legaalne."}, {"text_idx": "#000318", "text": "See karistamatus \u2013 tunne, et neil su\u0308ndmustel on ku\u0308ll tagaja\u0308rjed meie, aga mitte nende inimeste jaoks, kes kriisi po\u0303hjustasid \u2013 on olnud viimase ku\u0308mne aasta loo keskmeks. See oli kesksel kohal ka u\u0308ldsuse vihas, mille krahh ja suur majanduslangus esile kutsusid. Ma\u0308letan, et kui kirjutasin 2009. aasta suvel raamatut \u201eWhoops!\u201c, arvasin, et valitsuste poole on veeremas suur pahameeletorm, kui u\u0308ldsus hakkab mo\u0303istma, millise hiigel-augu on talle kaevanud finantssu\u0308steemi kokkuma\u0308ng poliitiliste liidritega. Siis raamat ilmus ja alates 2010. aasta jaanuarist la\u0308bi kevade ja suve pidasin ma sellest igal pool loenguid \u2013 ning igal pool valitses kummaline pahameelepuudus. Na\u0308is, et inimesed on pahviks lo\u0308o\u0308dud ega suuda toimunut uskuda, kuid nad pole kuigi vihased."}, {"text_idx": "#000319", "text": "2010. aasta juulis esinesin ma Galway kunstide festivalil, ruumis, mis, nagu hiljem teada sain, oli kuulus selle poolest, et endine valitsusjuht oli seal Galway vo\u0303iduajamiste aegu vo\u0303tnud vastu sularahau\u0308mbrikuid. Kirjastamisprotsessi selles faasis on su jutt juba tavaliselt viimistletud ta\u0308ppiskunstiks, vo\u0303imalikult peenelt ha\u0308a\u0308lestatud, ja minu s\u030co\u0303u seisnes peamiselt koomilistes ma\u0308rkustes finantssu\u0308steemi hoolimatuse ja rumaluse kohta. Tavaliselt, kui ma oma juttu ajasin, hakkasid inimesed mitmesuguste pua\u0308ntide peale naerma, aga nu\u0308u\u0308d valitses ruumis ta\u0308ielik vaikus \u2013 naljad ei jo\u0303udnud u\u0308ldse kohale. Kuid ma tajusin ikkagi, et inimesed kuulavad. See tundus kummaline. Siis algasid ku\u0308simused ja ko\u0303ik need keerlesid selle u\u0308mber, kes on su\u0308u\u0308di, ja ma mo\u0303istsin, et igau\u0308ks ruumis on maruvihane. Ko\u0303ik ku\u0308simused ka\u0308isid selle kohta, kelle viga see krahh oli, keda tuleks karistada, kuidas oli millegi sellise toimumine vo\u0303imalik ja kui ennekuulmatu see on, et su\u0308u\u0308dlased on pa\u0308a\u0308senud puhtalt ja u\u0308leja\u0308a\u0308nud u\u0308hiskond peab kannatama tagaja\u0308rgede all. Ma\u0308letan, kuidas mo\u0303tlesin, et Iirimaa ja U\u0308hendkuningriigi erinevus on selles, et nemad on meist mo\u0303ned kuud ees, aga varsti tabab see ko\u0303ik meidki."}, {"text_idx": "#000320", "text": "Nu\u0308u\u0308d on meil u\u0308ldsuse viha kestnud juba kaheksa aastat. Meenutagem makroo\u0308konomist Robert Lucase ma\u0308rkust, et surutise a\u0308rahoidmise keskne probleem on lahendatud. Millises valguses see paistab nu\u0308u\u0308d? Siin, U\u0308hendkuningriigis na\u0308eb see va\u0308lja nii, et riik on langenud pikimasse reaalsissetulekute kahanemise perioodi kogu talletatud majandusajaloos. \u201eTalletatud majandusajalugu\u201c ta\u0308hendab nii kauget aega, kui kaugele praegused tehnikad meil minna lasevad \u2013 see ta\u0308hendab Napoleoni so\u0303dadeni. Selle na\u0308itaja poolest on olukord hullem kui Napoleoni so\u0303dade ja\u0308rgsetel aastaku\u0308mnetel, hullem kui neile ja\u0308rgnenud kriisides, hullem kui Marxi inspireerinud finantskriisides, hullem kui depressiooni ajal, hullem kui mo\u0303lema maailmaso\u0303ja po\u0303hjustatud languses. See statistika lo\u0308o\u0308b to\u0303eliselt pahviks ning kui te riigi majandusest, sotsioloogiast vo\u0303i poliitikast mitte midagi ei tea ja teile mainitakse ainult seda u\u0308hte fakti \u2013 et reaalsissetulekud on ja\u0308rjest langenud pikemat aega kui kunagi varem \u2013, siis te ootaksite rahva elus to\u0303siseid vapustusi."}, {"text_idx": "#000321", "text": "Sama su\u0308nge to\u0303siasi on ka oodatava eluea stagneerumine, mis on oma ootamatuse poolest isegi s\u030cokeerivam. Surevuse ja\u0308tku-uuringu (Continuous Mortality Investigation) ja\u0308rgi on 45-aastase mehe oodatav eluiga langenud 43-lt eesootavalt aastalt 42-le, 45-aastasel naisel 45,1-lt aastalt 44-le. Ka pensiona\u0308ride oodatav eluiga on langenud. 1960. aastatest alates olime vo\u0303itnud enesele lisaks ku\u0308mme eluaastat, nu\u0308u\u0308d oleme u\u0308he aasta tagasi andnud. Need andmed on va\u0308rsked ja veel ta\u0308ielikult mo\u0303testamata, aga na\u0308ib kaunis selge, et tagasiminek on seotud kasinuspoliitikaga, vo\u0303ib-olla mitte niivo\u0303rd NHS-i (Riikliku Tervishoiuteenistuse) kulutuste kokkuto\u0303mbamisega \u2013 kuigi ilmselt on oma mo\u0303ju avaldanud ka NHS-i pikaaegseim kuluka\u0308rpimine, kui inflatsiooni ja demograafiat arvesse vo\u0303tta \u2013, kuivo\u0303rd kasinuse mo\u0303judega sotsiaalteenustele, mis teenuste puhul nagu Meals on Wheels (toiduabi) vo\u0303i koduvisiidid toimivad varajase eelhoiatuse su\u0308steemina vanemaealiste inimeste haiguste kohta. Selle tagaja\u0308rjel on surevusna\u0308itajad to\u0303usnud \u2013 kasv, mis algas 2011. aastal, pa\u0308rast aastaku\u0308mnete pikkust langust mo\u0303lema partei vo\u0303imu all \u2013, ja just see po\u0303hjustab langust ka oodatavas elueas."}, {"text_idx": "#000322", "text": "Oodatav eluiga langeb ka USA-s \u2013 esimene kauem kui aasta kestnud langus pa\u0308rast 1962.\u20131963. aastat; laste surevus, mida peetakse u\u0308ldiselt u\u0308hiskonna arengu mo\u0303o\u0303dupuuks, kasvab samuti. Oodatava eluea languse peamine po\u0303hjus na\u0308ib olevat opioidide epideemia, mis vo\u0303ttis 2016. aastal 64 000 elu, palju rohkem kui tulirelvad (39 000), autod (40 000) vo\u0303i rinnava\u0308hk (41 000). Samal ajal on tu\u0308u\u0308pilise to\u0308o\u0308lise sissetulek, reaaltunnipalga mediaan enam-va\u0308hem sama mis 1971. aastal. Igau\u0308ks, kes reisiks ajas tagasi 1970. aastate algusse, ja\u0308a\u0308ks ja\u0308nni, kui peaks seal inimestele seletama, kuidas maailmaajaloo rikkaimas ja va\u0308gevaimas riigis, mis on elanud neli ja pool aastaku\u0308mmet ilma pandeemiateta, u\u0308lemaaliste looduso\u0303nnetusteta vo\u0303i maailmaso\u0303dadeta, on firmade kasumid pretsedenditult kasvanud, kuid tavainimeste palk on ja\u0308a\u0308nud samaks. Arvan, et inimesed reageeriksid ha\u0308mmastusega ja tahaksid teada, miks. Nad u\u0308tleksid, et seni on asjad tavalise to\u0308o\u0308lise jaoks ja\u0308rjekindlalt paremaks la\u0308inud, miks peaks see protsess siis peatuma?"}, {"text_idx": "#000323", "text": "Seda ko\u0303ike oleks \u2013 va\u0308hemalt filosoofiliselt \u2013 kergem aktsepteerida, kui pa\u0308rast krahhi oleks tehtud mo\u0303ningaid edusamme pangandussu\u0308steemi ja rahvusvahelise rahanduse reformimiseks. Aga tehtud on va\u0308ga va\u0308he. Jah, a\u0308a\u0308rte peal on mo\u0303ningaid muudatusi la\u0308bi viidud, na\u0308iteks preemiate maksmise viisis. Pa\u0308rast krahhi olid preemiad tulipunktis, sest oli selge, et a) pankurid olid arutult u\u0308le makstud; ja b) neil oli initsiatiiv vo\u0303tta riske, mis kihlvedude o\u0303nnestumise korral to\u0303id kaasa hiigelpreemiaid, kuid eksimise korral korvasime kaotuse meie. Privatiseeritud vo\u0303idud, sotsialiseeritud kaotused. Preemiate su\u0308steemi on seadustega muudetud, uued seadused no\u0303uavad viivitust enne preemiate va\u0308ljamaksmist ning vo\u0303imaldavad nende tagasivo\u0303tmist, kui asjad la\u0308hevad halvasti. Aga hu\u0308vitiste u\u0308ldsuurus pole rahanduses kahanenud. See on na\u0308ide muudatusest, mis pole tegelikult midagi muutnud. U\u0308hendkuningriigi finantssektoris eelmisel aastal va\u0308ljamakstud preemiate kogusumma oli 15 miljardit naela, suurim summa pa\u0308rast 2007. aastat."}, {"text_idx": "#000324", "text": "Ei saa o\u0308elda, et muutusi poleks u\u0308ldse olnud. Asi on ainult selles, et pole selge, kui palju need muutused midagi muudavad. Preemiad on ainult u\u0308ks na\u0308ide. Teine puudutab U\u0308hendkuningriigi pankadelt no\u0303utavaid \u201etulemu\u0308u\u0308re\u201c, mis lahutaksid investeerimispanganduse jaepangandusest \u2013 et eraldada pankade kasiinolikud toimingud rahvusvahelistel turgudel nende hoiupo\u0303rsalikest toimingutest reaalmajanduses. Vahetult kriisi ja\u0308rel no\u0303uti nende kahe funktsiooni ta\u0308ielikku lahutamist, nagu need on ajalooliselt mitmel maal ja mitmel ajal lahus olnudki. Pangad osutasid tugevat vastupanu ja, nagu ikka, said, mis tahtsid. Lahutamise asemel no\u0303utakse nu\u0308u\u0308d keerulist, kohmakat ja va\u0308ga tehnilist sisemiste tulemu\u0308u\u0308ride pu\u0308stitamist hiigelpankade sisse. Kui ma u\u0308tlen hiigelpangad, siis pean silmas to\u0303siasja, et meie nelja suurema panga bilanss on u\u0308htekokku kaks ja pool korda suurem kui U\u0308hendkuningriigi majandus. Mark Carney on osutanud, et meie finantssektori suurus u\u0308letab praegu ku\u0308mnekordselt SKT suuruse, ja ja\u0308rgmise paari aastaku\u0308mne jooksul peaks see kasvama 15 vo\u0303i isegi 20 korda SKT-st suuremaks."}, {"text_idx": "#000325", "text": "Tulemu\u0308u\u0308ride no\u0303uet on juba mitu aastat ette valmistatud ja see jo\u0303ustub 2019. aastast. See muudab su\u0308steemi keerulisemaks ja va\u0308ga selge ajaloo o\u0303ppetund u\u0308tleb, et keerukus annab vo\u0303imalusi reegleid painutada ja seaduseauke a\u0308ra kasutada. U\u0308ks viis moodsa rahanduse kirjeldamiseks olekski o\u0308elda, et tegu on mehhanismiga vo\u0303imaldamaks va\u0308ga nutikatel, va\u0308ga ko\u0303rgepalgalistel ja va\u0308ga ko\u0303rge stiimuliga inimestel kulutada ko\u0303ik pa\u0308evad hommikust o\u0303htuni uute viiside va\u0308ljamo\u0303tlemisele, kuidas reeglitest ko\u0303rvale hiilida. Komplekssus to\u0308o\u0308tab nende kasuks. Mis puutub ku\u0308simusse, kas tulemu\u0308u\u0308rid muudavad finantssu\u0308steemi ohutumaks, siis vastus on, et ega me seda pa\u0308riselt ei tea. Nagu on ma\u0308rkinud rahandusajaloolane David Marsh: ainus viis tulemu\u0308u\u0308ri korralikuks testimiseks on tulekahju."}, {"text_idx": "#000326", "text": "Minu arvates on tulemu\u0308u\u0308r u\u0308ks ka\u0308estlastud vo\u0303imalus. See ka\u0308ib ka paljude va\u0308ikeste komplitseeritud reeglite kohta, mida on kavandatud pankade ja finantssu\u0308steemi ohutuse to\u0303stmiseks. Pankurid kaeblevad nende u\u0308le palju, mis u\u0308ldsuse seisukohalt vo\u0303iks ju olla hea ma\u0308rk, aga pole selge, kas need muudavad su\u0308steemi ka tegelikult ohutumaks, vo\u0303rreldes palju lihtsama ja ja\u0308medama mehhanismiga \u2013 pankade omakapitali suurendamisega. Praegusel ajal opereerivad pangad peaaegu ta\u0308ielikult vo\u0303imendusega, see ta\u0308hendab laenuks saadud rahaga. Kui nad kaotavad raha, siis kaotavad nad peamiselt teiste inimeste raha. Kui pankade omakapitali no\u0303uet seadusega to\u0303sta ja kui lubatava vo\u0303imenduse maht sellega langeb, siis teeks see pangad ohutumaks toore jo\u0303uga: nad peaksid kaotama rohkem omaenda raha, enne kui saaksid hakata kaotama kellegi teise oma. Uued reeglid on sundinud panku omakapitali suurendama, kuid selle arvestamise su\u0308steemide keerukus on lausa kurikuulus ning igal juhul on paranemine parimal juhul mo\u0303o\u0303detav kraadides, mitte suurusja\u0308rguga. Omakapitali suurendamise plaani on ko\u0303ige rangemalt propageerinud Stanfordi majandusteadlane Anat Admati ja pangad to\u0303esti vihkavad seda ideed. See va\u0308hendaks nende kasumit, mis omakorda ta\u0308hendab, et pankuritele makstaks palju va\u0308hem ja su\u0308steem muutuks absoluutselt kindlasti u\u0308ldsuse jaoks palju ohutumaks. Aga sellist suunda me vo\u0303tnud ei ole, eriti mitte USA-s, kus Trump ja vabariiklaste kongress teevad ko\u0303ik selleks, et kogu krahhija\u0308rgset seadusandlust paberikorvi saata."}, {"text_idx": "#000327", "text": "Mo\u0303nel juhul pole tegu niivo\u0303rd muutusega, mis midagi ei muuda, vaid vana hea mittemuutusega. Vo\u0303tkem kurikuulus probleem \u2013 pangad, mis on nurjumiseks liiga suured. See teema on praegu selgelt teravam kui enne viimast krahhi. Elluja\u0308a\u0308nud pangad neelasid nurjunud pangad alla, mille tulemusel on nad praegu suuremad, ning probleem, et nad on nurjumiseks liiga suured, on la\u0308inud ainult hullemaks. Seadus sunnib panku koostama nn testamente, millega nad ma\u0308a\u0308ratleksid oma pankrotikorralduse juhul, kui saabub maksejo\u0303uetus, nagu see ku\u0308mne aasta eest juhtus. Mina sellistesse garantiidesse ei usu. Nende pankade bilansid on mo\u0303nel juhul sama suured nagu asukohamaa SKT \u2013 na\u0308iteks HSBC Suurbritannias vo\u0303i to\u0303sises ha\u0308das Deutsche Bank Saksamaal \u2013, ja su\u0308steem ei suuda nii suurt pankrotti lihtsalt va\u0308lja kannatada. Ennem seab Saksamaa sisse kohustusliku avaliku nudismi kui et laseb Deutsche Bankil kokku kukkuda."}, {"text_idx": "#000328", "text": "Muudes valdkondades me liigume territooriumil, mida Donald Rumsfeld oleks nimetanud \u201etuntud tundmatusteks\u201c. Peamine na\u0308ide on varipangandus. Varipangandus tegeleb samade asjadega mis pangadki \u2013 raha laenamine, hoiustamine, u\u0308lekanded, maksed, krediidi andmine \u2013, ainult et ko\u0303ike seda teevad asutused, millel ametlikku panganduslitsentsi pole. Mo\u0303teldagu krediitkaardikompaniidele, kindlustusseltsidele, firmadele, mille abil raha va\u0308lismaale saata, PayPalile. Rahanduses on u\u0308lisuuri asutusi, mis laenavad raha edasi-tagasi, et hoida panku maksejo\u0303ulisena \u2013 seda protsessi tuntakse repo-turu nime all. Ko\u0303ik need tegevused u\u0308htekokku moodustavad varipangandussu\u0308steemi. Ha\u0308da on selles, et see su\u0308steem on ma\u0308rksa va\u0308hem reguleeritud kui ametlikud pangad ja keegi ei tea kindlalt, kui suur see on. Finantsstabiilsuse No\u0303ukogu, rahvusvaheline organ, mille funktsioon paistab va\u0308lja nimestki, hindab oma raportis varisu\u0308steemi suuruseks 160 triljonit USD. See on kaks korda suurem kui kogu maakera SKT. See on suurem kui kogu kommertspangandussektor. Varipangandus oli u\u0308ks peamisi kanaleid, mida mo\u0308o\u0308da ku\u0308mne aasta tagune krahh levis ja vo\u0303imendus, ning see on praegu va\u0308hemalt sama suur ja la\u0308bipaistmatu nagu tollal."}, {"text_idx": "#000329", "text": "See toob mind nu\u0308u\u0308disaegsete finantsturgude peamise ja minu meelest ko\u0303ige halvemini mo\u0303istetud tunnuseni. Mentaalne pilt turust on eksitav \u2013 see metafoor viitab justkui u\u0308hele paigale, kus inimesed saavad kauplemiseks kokku, kus tehingud on avalikud ja la\u0308bipaistvad ning mingi keskvo\u0303imu kontrolli all. See vo\u0303im vo\u0303ib olla ametlik ja valitsusega seotud vo\u0303i seisneda lihtsalt asjakohastes kollektiivsetes normides. Mo\u0303ningane informatsiooni asu\u0308mmeetria on paratamatu \u2013 mu\u0308u\u0308jad teavad tavaliselt rohkem kui ostjad \u2013, aga po\u0303himo\u0303tteliselt saad sa seda, mida na\u0308ed, ja toimib ka teatav ja\u0308relevalve. Ta\u0308nased finantsturud aga sellised ei ole. Nad pole koondunud u\u0308hte kohta. Paljudel juhtudel seisneb turg lihtsalt andmekeskusesse kokkujooksvates kaablites ning teistes, ko\u0303rgsagedusega kauplemisele spetsialiseerunud riskifondidele kuuluvates kaablites, mis jooksevad samasse arvutisse, pluss \u201eesirinna\u201c-kauplemises, mis lo\u0303ikab profiiti teiste inimeste tegevustelt turul, kasutades a\u0308ra sekundimiljondikes mo\u0303o\u0303detavaid ajavahesid.[1] Selline mo\u0308irgav, kisendav, kakofooniline koobas, kus kauplejad vahivad ekraane ja ho\u0303ikavad va\u0308lja hindu, on lihtsalt u\u0308ks kuliss (so\u0303na otseses mo\u0303ttes: New Yorgi bo\u0308rs on u\u0308he sellise sa\u0308ilitanud puhtalt visuaali jaoks). Kogu to\u0303eline tegevus ka\u0308ib andmekeskustes ega oma va\u0308himatki sarnasust turuga mingis u\u0308ldiselt omaksvo\u0303etud mo\u0303ttes. Paljudes valdkondades ka\u0308ib u\u0308lekaalukas enamus tehingutest \u201eu\u0308le leti\u201c (over the counter \u2013 OTC), mis ta\u0308hendab, et neid sooritatakse otse huvitatud poolte vahel. Va\u0308he sellest, et seal puudub igasugune to\u0303eline ja\u0308relevalve agentuuri na\u0308ol, mis tehingutel silma peal hoiaks, asi ka\u0308ib tegelikult nii, et mitte keegi teine ei saa teada, milles tehing on seisnenud. Finantsderivatiivide \u201eu\u0308leletiturg\u201c on niisiis veel u\u0308ks tuntud tundmatu: me vo\u0303ime selle suurust ku\u0308ll oletada, aga ta\u0308pselt ei tea keegi. Rahvusvaheliste Arvelduste Pank ehk Baselis asuv keskpankade keskpank annab kaks korda aastas hinnangu u\u0308leletituru suurusele. Ko\u0303ige hiljutisem arv oli 532 triljonit USD."}, {"text_idx": "#000330", "text": "Niisiis sealmaal me oma turgudega nu\u0308u\u0308d oleme: muutused, mis midagi ei muuda, preemiaregulatsioonide ja tulemu\u0308u\u0308ride kujul; muutumatus vo\u0303i muutus halvemuse poole komplekssuse, varipanganduse ja nurjumiseks liiga suurte pankade osas; ning su\u0308steemis sisalduv risk pole sugugi kahanenud."}, {"text_idx": "#000331", "text": "Oleme tagasi karistamatuse teema juures. Nende jaoks, kes tegutsevad viletsuse aastaku\u0308mne po\u0303hjustanud su\u0308steemi sees, ei ole midagi muutunud. U\u0308leja\u0308a\u0308nud on saanud endale kaela viletsuse aastaku\u0308mne, mida on vo\u0303imendanud kasinuspoliitika. Olgu o\u0308eldud, et peavoolu makroo\u0308konomistid kasinuspoliitikat ei soovitanud, vaid ennustasid, et see viib majanduskasvu seiskumise vo\u0303i languseni, nagu ka juhtus. Seevastu poliitikud vo\u0303tsid kriisi kui poliitilist murdepunkti \u2013 fraas, mida kuulsin u\u0308helt konservatiivide poliitikult eravestluses 2009. aastal, kui avalikkus polnud veel taibanudki, mis teda ees ootab \u2013 ning kasutasid a\u0308ra vo\u0303imalust kahandada valitsuskulutusi ja ka\u0308rpida riiki."}, {"text_idx": "#000332", "text": "Kasinuse koorem langeb suurema raskusega vaestele kui jo\u0303ukamatele; pealegi on tegu va\u0308gagi kallutatud terminiga, mis vo\u0303tab u\u0308he isikliku vooruse ning esitab seda abstraktse printsiibina, millega suunata riigi kulutusi. Maksumaksjate u\u0308lemisele 1 protsendile, kes maksab 27% kogu tulumaksust, ta\u0308hendab kasinus paremat lo\u0303pptulemust, sest nad peavad va\u0308hem maksu maksma. Sa sa\u0308a\u0308stad oma maksuarve pealt nii palju, et vo\u0303id minna u\u0308le prosecco\u2019lt s\u030campanjale vo\u0303i, kui sa oled juba s\u030campanjajooja, siis peenemale margile. Nendele, kes elavad prekaarsetes tingimustes, vo\u0303ivad pisikesedki muutused riigi kulutustes anda otseseid ja olulisi isiklikke tagaja\u0308rgi. U\u0308hendkuningriigis on neid tagaja\u0308rgi veel ra\u0308ngemaks teinud niisugused sammud nagu na\u0308iteks sanktsioonide kehtestamine, mis u\u0308he karistamisviisina peavad kinni niigi haavatavate inimeste toetusi \u2013 tegu on enesele vastura\u0308a\u0308kiva poliitikaga, mille julmust on vo\u0303imatu u\u0308le hinnata."}, {"text_idx": "#000333", "text": "Nii jo\u0303uame teemani, mis vo\u0303tab krahhija\u0308rgse aastaku\u0308mne ko\u0303ige paremini kokku: selleks on ebavo\u0303rdsus. Selle teema uurijate silmis oleks osutamine ebavo\u0303rdsusele otsekui u\u0308heleainsale asjale kuidagi rohmakas. Sissetulekute ebavo\u0303rdsus ei ole sama mis jo\u0303ukuse ebavo\u0303rdsus, mis pole sama mis vo\u0303imaluste ebavo\u0303rdsus, mis pole sama mis tulemuste ebavo\u0303rdsus, mis pole sama mis tervise ebavo\u0303rdsus vo\u0303i vo\u0303imule ligipa\u0308a\u0308su ebavo\u0303rdsus. Kuid teatavas mo\u0303ttes on ebavo\u0303rdsuse-termini rahvalik tarvitus, mis ei tarvitse ku\u0308ll filosoofiliselt vo\u0303i politoloogiliselt ta\u0308pne olla, ko\u0303ige asjakohasem, kui mo\u0303telda viimasele aastaku\u0308mnele, sest kui inimesed kurdavad ebavo\u0303rdsuse u\u0308le, siis kurdavad nad ko\u0303ige nimetatu u\u0308le: ko\u0303ikide ebavo\u0303rdsuse eri alamtu\u0308u\u0308pide u\u0308le u\u0308heskoos."}, {"text_idx": "#000334", "text": "Tunne, et insaiderite ehk u\u0308he protsendi jaoks kehtivad teistsugused reeglid, on globaalne. U\u0308ksko\u0303ik kuhu minna, on inimestel mo\u0303ttes see laienev lo\u0303he su\u0308steemi tipus olijate ja u\u0308leja\u0308a\u0308nute vahel. Muidugi on vo\u0303imalik, et tegu on pigem perspektiivitrikiga vo\u0303i teadlikkuse to\u0303usu fenomeniga kui uue reaalsusega \u2013 et meie u\u0308hiskonnad on alati niisugused olnud ja eliidid on elanud alati fundamentaalselt teistsuguses reaalsuses, ainult et nu\u0308u\u0308d, pa\u0308rast ku\u0308mmet rasket aastat, me na\u0308eme seda selgemini. Oletan, et sellise analu\u0308u\u0308si oleks va\u0308lja pakkunud Marx."}, {"text_idx": "#000335", "text": "U\u0308he protsendi probleem on igal pool enam-va\u0308hem sama, aga globaalsel ebavo\u0303rdsusfenomenil on erinevaid lokaalseid varjundeid. Hiinas lo\u0303hestavad need mured linna ja maad, uut jo\u0303ukat keskklassi ja migrantto\u0308o\u0308liste brutaalselt rasket elu. Suurt osa Euroopast la\u0308bivad lo\u0303hed u\u0308helt poolt vanemate insaiderite, keda kaitsevad helded sotsiaaleraldised ja garanteeritud kindlad to\u0308o\u0308kohad, ning teisalt noorema prekariaadi vahel, kes seisab ma\u0308rksa ebakindlama tuleviku ees. USA-s pulbitseb suur viha lu\u0308hikese ma\u0308luga, ennast ta\u0308is ja na\u0308iliselt ko\u0303igutamatute finants- ja tehnoloogiaeliitide vastu, kes la\u0308hevad ja\u0308rjest rikkamaks, samal ajal kui tavalised elustandardid pu\u0308sivad absoluutses mo\u0303ttes u\u0308hetasastena ja relatiivses mo\u0303ttes dramaatiliselt langevad. Ja igal pool, rohkem kui kunagi varem ajaloos u\u0308mbritsevad inimesi pildid niisugusest elust, mida neile o\u0308eldakse, et nad peavad tahtma, kuigi nad teavad, et ei saa seda endale lubada."}, {"text_idx": "#000336", "text": "Kasinuse ja finantseliitide karistamatuse ko\u0303rval on kolmas kasvava ebavo\u0303rdsuse po\u0303hjustaja monetaarpoliitika kvantitatiivse lo\u0303dvendamise (quantitative easing) kujul. QE, nagu seda nimetatakse, ta\u0308hendab seda, et valitsus ostab tagasi omaenda vo\u0303lakirju va\u0308rskelt vermitud elektroonilise rahaga. See on umbes nii, nagu sa vo\u0303iksid sisse logida oma internetipanga kontole ja tru\u0308kkida sinna uue bilansi ning kasutada seda siis selleks, et maksta a\u0308ra oma krediitkaardi arved. Valitsused on kasutanud sellist tehnikat omaenda vo\u0303lakirjade tagasiostmiseks. Mo\u0303te on selles, et vo\u0303lakirjade endised omanikud saaksid nu\u0308u\u0308d u\u0308hta\u0308kki kogu selle sularaha oma kontole ning tunneksid kohustust see kuidagi to\u0308o\u0308le panna ja a\u0308ra kulutada, et siis keegi teine saaks selle sularaha endale, et see a\u0308ra kulutada. Nagu Merryn Somerset Webb hiljuti Financial Timesis kirjutas: sularaha on nagu kuum kartul, mis rikaste indiviidide ja institutsioonide vahet edasi-tagasi ka\u0308ib ja selle ka\u0308igus majandustegevust su\u0308nnitab."}, {"text_idx": "#000338", "text": "Napoleon on o\u0308elnud, et inimese mo\u0303istmiseks tuleb mo\u0303ista, milline na\u0308gi maailm va\u0308lja siis, kui ta oli kaheku\u0308mnene. Arvan, et selles on oma iva. Kui mina olin kaheku\u0308mnene, oli aasta 1982, Ku\u0308lma so\u0303ja ja Thatcheri/Reagani aastate keskpaik. Intressima\u0308a\u0308rad olid kindlalt kahekohalised, inflatsioon u\u0308le 8 protsendi, to\u0308o\u0308tuid oli u\u0308le kolme miljoni ja me arvasime, et maailm vo\u0303ib iga hetk lo\u0303ppeda tuumaholokaustiga. Samal ajal oli kapitalismi aluseelduseks moraalne u\u0308leolek oma alternatiividest. Proua Thatcher oli filosoofiline konservatiiv, kellele Hayeki ja Friedmani ideed olid u\u0308limad: kapitalism on alternatiividest praktiliselt parem, kuid see on tihedalt seotud faktiga, et ta on ka moraalselt parem. See va\u0308ide ulatub otsaga tagasi Adam Smithi ja \u201eRiikide rikkuse\u201c kolmanda raamatuni. Teatavas mo\u0303ttes on see kogu tema arutluska\u0308igu kulminatsioon: \u201e... kaubandus ja to\u0308o\u0308stus [to\u0303id] ja\u0308rkja\u0308rgult endaga kaasa korra ja parema valitsemise, ning koos nendega u\u0308ksikisikute vabaduse ja julgeoleku \u2013 maa elanike jaoks, kes enne seda olid elanud peaaegu pideva so\u0303ja seisukorras naabritega ja orjalikus so\u0303ltuvuses oma u\u0308likutest. See asjaolu, ehkki sellest on ko\u0303ige va\u0308hem juttu olnud, oli kaugelt ko\u0303ige olulisem ko\u0303igist tagaja\u0308rgedest.\u201c[2] Seega majandusteaduse ristiisa ja\u0308rgi oli kaubanduse \u201ekaugelt ko\u0303ige olulisem\u201c tagaja\u0308rg selle healoomuline mo\u0303ju laiemale u\u0308hiskonnale."}, {"text_idx": "#000339", "text": "Tean ku\u0308ll, et mitmus so\u0303nast \u201eanekdoot\u201c ei ole \u201eandmed\u201c, aga mul on tunne, et selles osas on toimunud mingi nihe. Paistab, et viimastel aastaku\u0308mnetel on eliidid la\u0308inud kapitalismi moraalselt o\u0303igustamiselt u\u0308le selle kaitsmisele realismi argumendiga. Nad u\u0308tlevad: maailma asjad lihtsalt ka\u0308ivad nii. Selline on moodsate turgude reaalsus. Meil on tarvis konkurentsivo\u0303imelist majandust. Me konkureerime Hiinaga, me konkureerime Indiaga, meil on na\u0308ljased rivaalid ja peab olema realist selles osas, kui ra\u0308ngalt tuleb to\u0308o\u0308tada, kui palju me saame endale palka maksta, kui heldeid heaoluriike me vo\u0303ime endale lubada, ning vaatama silma faktidele, mis hakkab juhtuma to\u0308o\u0308dega, mida praegu teeb kohalik to\u0308o\u0308jo\u0303ud, kuid mida saab rahvusvaheliselt to\u0308o\u0308jo\u0303ult odavamalt sisse osta. Need ei ole enam moraalsed o\u0303igustused. Kapitalismi eetiline kaitsmine on liiga ta\u0308htis asi, et sellest nagu muuseas lahti o\u0308elda. U\u0308hiskonna moraalseks baasiks, eetilise identiteedi tundeks ei saa lihtsalt olla: \u201eNiimoodi maailma asjad ka\u0308ivad, leppige sellega.\u201c"}, {"text_idx": "#000340", "text": "Ra\u0308a\u0308kides nooremate inimestega, nendega, kelle napoleonlik moment langes kriisija\u0308rgsesse aega, ma\u0308rkan ma, et mo\u0303te kapitalismi moraalsest u\u0308leolekust kutsub esile midagi silmade po\u0308o\u0308ritamise ja o\u0303o\u0303nsa naeru vahepealset. Nende vaadet kapitalismile on kujundanud kasinus, kasvav ebavo\u0303rdsus, finants- ja tehnoloogiasuurfirmade karistamatus ja ko\u0303igutamatus ning laialt levinud spektaakel, kuidas firmade kasumid ja u\u0308les so\u0308o\u0308stev aktsiaturg ka\u0308ivad koos reaalpalga langusega ning sellise uue kasvava na\u0308htusega nagu to\u0308o\u0308tajate vaesus. Viimane on va\u0308ga ta\u0308htis. Aastaku\u0308mneid oli meil po\u0303hieeldus selline, et kui sa to\u0308o\u0308l ei ka\u0308i, siis riik ku\u0308ll toetab sind, aga sa oled vaene. Kui sa ka\u0308id to\u0308o\u0308l, siis sa vaene ei ole. Enam see nii ei ole: enamik sotsiaalabi saajaid ka\u0308ib ka to\u0308o\u0308l, kuid selle eest lihtsalt ei maksta piisavalt, et a\u0308ra elada. See on kunagise sotsiaalse lepingu fundamentaalne rikkumine. Seda on ka to\u0303siasi, et noorte elatustase ei to\u0303use to\u0303ena\u0308oliselt niisama ko\u0303rgele kui nende vanematel. Mo\u0303te sellest teeb vanematele sama palju haiget nagu nende lastele."}, {"text_idx": "#000341", "text": "Tunne, et su\u0308steemiga on midagi ma\u0308da, on viinud poliitiliste kriisideni u\u0308le terve arenenud maailma. Isiklikust vaatepunktist viimasele ku\u0308mnele aastale tagasi vaadates vo\u0303in o\u0308elda, et aimasin sellest ette nii mo\u0303ndagi, ja mo\u0303ndagi ei aimanud ka. Ennustasin viha ja majanduslikult raskete aegade aastaku\u0308mmet ja arvasin u\u0308ldiselt, et elu la\u0308heb karmimaks. Arvasin ka, et vo\u0303idakse jo\u0303uda uude kriisi. Aga ma eksisin kriisi loomuses. Eelko\u0303ige ma arvasin, et to\u0303ena\u0308oliselt kasvab sellest va\u0308lja finantskriis, mitte poliitiline kriis: teine finantskriis, mis kandub edasi poliitikasse. Selle asemel on juhtunud hoopis Brexit, Trump ja mitmesugused jahmatavad valimistulemused Itaalias, Ungaris, Poolas, Ts\u030cehhi Vabariigis ja mujal."}, {"text_idx": "#000342", "text": "Osa juhtunust saab illustreerida u\u0308he Briti Telecomi reklaamiga 1980. aastatest. Maureen Lipman helistab lapselapsele, et o\u0303nnitleda teda eksamitulemuste puhul. Ta on ku\u0308psetanud valmis koogi ja kaunistab seda, ent tardub paigale, kui poiss teatab, et kukkus la\u0308bi. Vanaema ku\u0308sib, milles ta siis la\u0308bi kukkus, ja lapselaps vastab, et ko\u0303iges: matas, inglise keeles, fu\u0308u\u0308sikas, geograafias, saksa keeles, puuto\u0308o\u0308s, kunstis. Aga siis ta mainib, et sai la\u0308bi keraamikas ja sotsioloogias, ning Lipman hu\u0308u\u0308ab: \u201eTa sai la\u0308bi oloogias ja ise u\u0308tleb, et po\u0303rus? Sa tegid a\u0308ra oloogia \u2013 sa oled ju teadlane!\u201c"}, {"text_idx": "#000343", "text": "Kahtlustan, et mina tegin panuse valele oloogiale. Sotsioloogia oleks olnud viimase ku\u0308mne aasta mo\u0303istmiseks sobivam sotsiaalteadus kui o\u0308konoomia. Kolm doominokivi kukkusid pikali. Esimene oli majanduslik. Selle ta\u0308hendust kogeti viisidel, mida suudaks ko\u0303ige paremini to\u0303lgendada sotsioloogia. Ja\u0308relmid ma\u0308ngiti va\u0308lja poliitikas. Sotsioloogiliselt muutis kriis teravamaks need murdejooned, mis la\u0308bistavad ta\u0308napa\u0308eva u\u0308hiskondi \u2013 linna ja maa, vanade ja noorte, kosmopoliitide ja natsionalistide, insaiderite ja autsaiderite vahel. Selle otseseks tulemuseks on meil populismi ja\u0308rsk to\u0303us u\u0308le arenenud maailma ning etableerunud, eriti vasak-tsentristlike parteide toetuse silmatorkav kokkuvarisemine."}, {"text_idx": "#000344", "text": "Elektoraadid po\u0308o\u0308rdusid erilise tigedusega parteide vastu, mis u\u0308ldjoontes pakkusid majandusteadusliku konsensuse pehmemat varianti: pehmemate servadega vabaturukapitalismi. Valijad justkui u\u0308tleksid nendele parteidele: mille eest te tegelikult seisate? See pole paha ku\u0308simus ja vastamisega na\u0308evad ra\u0308nka vaeva ko\u0303ik, alates Suurbritannia To\u0308o\u0308parteist kuni Saksa SPD-ni, Prantsuse sotsialistideni ja USA demokraatideni. Ta\u0308helepanu va\u0308a\u0308rib veel u\u0308ks na\u0308htus: elektoraadid po\u0308o\u0308rduvad va\u0308ga noorte liidrite poole: 43-aastane Kanadas, 37-aastane Uus-Meremaal, 39-aastane Prantsusmaal, 31-aastane Austrias. Nende vahel on ideoloogilisi erinevusi, aga u\u0308hisjoon on see, et nad ko\u0303ik olid kujundlikult o\u0308eldes ma\u0308hkmetes, kui meid tabasid kriis ja suur majanduslangus, seega ei saa neid kindlasti selles su\u0308u\u0308distada. Nii Prantsusmaa kui ka USA valisid endale presidendi, kes ei olnud kunagi valitavatele ametikohtadele kandideerinud."}, {"text_idx": "#000345", "text": "U\u0308heso\u0303naga, ko\u0303ik on u\u0308ks ha\u0308da ja viletsus. Kuid pidage! Teisest vaatepunktist on viimased ku\u0308mne aastat olnud tohutu edulugu. Krahhi ajal elas 19% maailma rahvastikust U\u0308RO definitsiooni ja\u0308rgi absoluutses vaesuses, mis ta\u0308hendab va\u0308iksemat sissetulekut kui 1,90 USD pa\u0308evas. Praeguseks on nende arv alla 9%. Teisiso\u0303nu, absoluutses vaesuses elavate inimeste arv on kahanenud rohkem kui poole vo\u0303rra, samal ajal kui jo\u0303uka maailma elatustase on ja\u0308a\u0308nud samaks vo\u0303i langenud. Kapitalismi kaitsja saab osutada sellele statistikale ja u\u0308telda, et see annab ta\u0308ieliku vastuse ku\u0308simusele, kas kapitalismil saab veel olla mingeid moraalseid pretensioone. Viimasel aastaku\u0308mnel on sajad miljonid inimesed pa\u0308a\u0308senud absoluutsest vaesusest, va\u0308ga vaeste olukord on globaalselt paranenud niiha\u0308sti suht- kui absoluutarvudes, ja see on pretsedenditu majandussaavutus."}, {"text_idx": "#000346", "text": "Majandusteadlasel, kes on selles valdkonnas rohkem a\u0308ra teinud kui keegi teine, Branko Milanovic\u0301il on u\u0308ks imeline graafik, mis illustreerib elutulemusi arenenud ja arengumaailmas. See graafik on tema suurepa\u0308rase raamatu \u201eGlobaalne ebavo\u0303rdsus: Uus la\u0308henemine globaliseerumisajastule\u201c (\u201eGlobal Inequality: A New Approach for the Age of Globalisation\u201c, 2016) teljeks. Seda nimetatakse elevandiko\u0303veraks, sest see na\u0308eb va\u0308lja nagu elevant: joon kulgeb vasakult paremale nagu elevandi selg, laskub siis alla na\u0308o poole ja to\u0303useb ja\u0308lle u\u0308les, jo\u0303udes londi tippu. Enamik inimesi punktide A ja B vahel on arenenud maailma to\u0308o\u0308tavad ja keskklassid. Teisiso\u0303nu, globaalsete vaeste eluja\u0308rg on viimasel ku\u0308mnendil ja\u0308rjekindlalt paranenud, samal ajal kui endine globaalne keskklass, kellest enamik elab arenenud maailmas, on kogenud suhtelist allaka\u0308iku. Eliidil pa\u0308ris tipus la\u0308heb muidugi paremini kui kunagi varem."}, {"text_idx": "#000347", "text": "Mis siis, kui arenenud maailma valitsused po\u0308o\u0308rduksid oma elektoraatide poole ja u\u0308tleksid otse, et kaup ongi selline? Selle kaelama\u0308a\u0308rimine vo\u0303iks ka\u0308ia umbes nii: Me elame globaalses konkurentsisu\u0308steemis, maailmas on miljardeid lootusetult vaeseid ja et nende elustandardid paraneksid, peavad meie omad suhtelises plaanis langema. Vo\u0303ib-olla me peaksime seda aktsepteerima moraalsetel alustel: me oleme ju olnud ku\u0308llalt rikkad ku\u0308llalt kaua, et jagada nu\u0308u\u0308d oma jo\u0303ukuse mo\u0303ningaid vilju oma o\u0303dede ja vendadega. Aiman, mida selle peale vastataks: Hea ku\u0308ll, tore, aga katsuge lahti saada londist. Sest kui meie elame la\u0308bi suhtelist langust, siis miks ei peaks seda tegema ka rikkad \u2013 miks ei peaks ka u\u0308he protsendi ka\u0308si ka\u0308ima pisut halvemini, nii nagu meil?"}, {"text_idx": "#000348", "text": "Frustreeriv on see, et niisuguse idee praktilis-poliitilised ja\u0308reldused on kaunis selged. Arenenud maailmas la\u0308heb tarvis poliitikaid, millega kahandada ebavo\u0303rdsust tipus. Mo\u0303nikord o\u0308eldakse, et selliseid poliitikaid on va\u0308ga keeruline kavandada. Mina seda ei usu. Me ra\u0308a\u0308gime sa\u0308a\u0308rasest u\u0308mberjagamisma\u0308a\u0308rast, mis sarnaneks Teise maailmaso\u0303ja ja\u0308rgsete aastaku\u0308mnetega, ning poliitikatest, mis teeksid lo\u0303pu rahvusvaheliste rikaste hasartsele ajaviitele peita oma varasid maksustamise eest. See oli u\u0308ks Thomas Piketty raamatu \u201eKapital\u201c tulipunkte, ja po\u0303hjendatult. Ma\u0308rkisin eespool, et varad ja kohustused ja\u0308a\u0308vad alati tasakaalu \u2013 nii nad on juba loodud, raamatupidamislikult vo\u0303rdsetena. Aga kui vaadata globaalset rikkust, siis ei pea see enam paika. Globaalse bilansi uuringud on ja\u0308rjekindlalt na\u0308idanud kohustuste u\u0308lekaalu varadega vo\u0303rreldes. Ainus viis, kuidas see saaks mo\u0303ttekas olla, oleks olukord, kus maailm oleks vo\u0303lgu mingile va\u0308lisjo\u0303ule, na\u0308iteks veenuslastele vo\u0303i imperaator Palpatine\u2019ile. Kuna see nii ei ole, to\u0303useb lihtne ku\u0308simus: Kus kogu see kuradi raha siis on? Piketty o\u0303pilane Gabriel Zucman on kirjutanud va\u0308geva raamatu \u201eRiikide peidetud rikkus\u201c (\u201eThe Hidden Wealth of Nations\u201c, 2015), mis pakub vastust: rikkad on selle peitnud maksuparadiisidesse. Vastavalt hinnangutele, mida Zucman ise peab konservatiivseteks, ulatub peidetud raha hulk 8,7 triljoni dollarini, mis on oluline osa kogu planeedi rikkusest. Na\u0308ib, nagu oleksid rikkad oma maksude tasumise osas u\u0308leja\u0308a\u0308nud inimkonnast va\u0308lja astunud. Rahvusvahelist maksudest ko\u0303rvalehoidmist peatada on raske, sest see no\u0303uab rahvusvahelist koordineerimist, aga terve mo\u0303istus u\u0308tleb, et see ei saa olla midagi vo\u0303imatut. Efektiivsed o\u0303iguslikud instrumendid, millega panna piir maksudest ko\u0303rvalehoidmisele offshore-kontode abil, on uskumatult lihtsad ja neid annaks rakendada u\u0308le o\u0308o\u0308, nagu USA just a\u0308sja na\u0308itas oma ru\u0308nnakus Putini rez\u030ciimiga seotud oligarhide vastu. Tarvitseb ainult seadusega keelata pankadel sooritada tehinguid territooriumidega, mis ei allu maksustamise la\u0308bipaistvuse reeglitele. See paneks need paigad otsekohe kinni. Siis oleks veel tarvis varade la\u0308bipaistvat registrit, usaldusfondide (milliseid muide Prantsusmaal asutada ei tohigi ning milleta Prantsuse majandus on va\u0308ga ha\u0308sti hakkama saanud) kontrolli alla vo\u0303tmist \u2013 ja to\u0308o\u0308 ongi tehtud. See on poliitiliselt raske, aga praktilises mo\u0303ttes on asi u\u0308pris sirgjooneline. Poliitiliselt rasked, kuid praktiliselt mitte nii va\u0308ga, oleksid ka aktsioonid, mis aitaksid u\u0308hiskonna neid osi, mis ja\u0308a\u0308vad automatiseerimise ja globaliseerimise korral kaotajateks. Milanovic\u0301 eelistaks \u201etoetuste\u201c (endowments) vo\u0303rdsustamist \u2013 see on majandustermin, mis antud kontekstis viitab varade ja hariduse vo\u0303rdsustamisele. Kui muutused toovad kasu majandusele tervikuna, siis on tarvis, et nad tooksid kasu majanduses igau\u0308hele \u2013 millest ja\u0308reldub, et valitsused peaksid keskenduma haridusele, eluaegsele o\u0303petamisele ning u\u0308mberjaotamisele maksude ja soodustuste su\u0308steemi kaudu. Alternatiiviks on lasta vanamoodi edasi ning lubada lo\u0303hedel laieneda, kuni u\u0308hiskond laguneb koost."}, {"text_idx": "#000353", "text": "Ilmunud Vikerkaares 2012, nr 4\u20135"}, {"text_idx": "#000354", "text": "Pu\u0308u\u0308des teha oletusi selle kohta, mida Marx oleks ta\u0308napa\u0308eva maailmast arvanud, tuleb ko\u0303igepealt ro\u0303hutada, et Marx ei olnud empirist. Ta ei arvanud, et to\u0303eni oleks vo\u0303imalik jo\u0303uda, noppides kogemusest raashaaval andmeid \u2013 \u201candmepunkte\u201d, nagu u\u0308tlevad teadlased \u2013 ja seeja\u0308rel seades kogutud fragmentidest kokku mingi pildi tegelikkusest. Kuna peamiselt just sellega enamik meist enda arvates tegeleb, siis la\u0308heb Marx siin oluliselt lahku nn tervest mo\u0303istusest \u2013 seda mo\u0303istet ei sallinud Marx sugugi, na\u0308hes selles vahendit, millega mingi konkreetne poliitiline kord vo\u0303i klass teeb oma reaalsuseto\u0303lgendusest na\u0308iliselt neutraalse ideede su\u0308steemi, mida siis vo\u0303etakse etteantud loodusliku korra pa\u0308he. Kuna empirism vo\u0303tab oma andmeid olemasolevast asjade korrast, siis kaldub ta loomu poolest aktsepteerima to\u0303siasjadena seiku, mis annavad tunnistust vaid eelarvamustest ja ideoloogilistest survejo\u0303ududest. Marxi arvates kinnitab empirism alati status quo\u2019d. Eriti vastumeelt oleks talle olnud ta\u0308napa\u0308eva komme tugineda va\u0308itluses \u201cfaktidele\u201d, justkui oleksid need neutraalsed reaalsuse osad, mis ei kanna va\u0308himatki ma\u0308rki ajaloost, to\u0303lgendustest, ideoloogilisest erapoolikusest ega oma tekkekontekstist."}, {"text_idx": "#000355", "text": "Mina seevastu olen empirist. Mitte niivo\u0303rd sellepa\u0308rast, et peaksin Marxi arvamust su\u0308gavamate ideoloogiliste jo\u0303udude moonutava mo\u0303ju kohta eksituseks, vaid sellepa\u0308rast, et minu arvates ei saa nende jo\u0303udude mo\u0303just vaba vaatepunkti olemas ollagi, ja seepa\u0308rast on meie kohus teha oma parim sellega, mida me na\u0308ha vo\u0303ime, eriti aga mitte ko\u0303rvale hoiduda ebamugavatele ja/vo\u0303i vastuolulistele andmetele na\u0308kku vaatamast. Niisiis erineb Marx ise po\u0303hjalikult sellest, kuidas mina Marxist ko\u0303nelen \u2013 Marx pidanuks minu ka\u0308sitlusviisi filosoofiliselt ja poliitiliselt ta\u0308iesti valeks."}, {"text_idx": "#000357", "text": "Valitud lausete po\u0303hjal ei saa ja\u0308tta ja\u0308reldamata, et Marx oli tavatult ettena\u0308gelik. Tema arusaamine kapitalismi olemusest, liikumisteest ja -suunast oli to\u0303epoolest ha\u0308mmastav. Siin to\u0303useb eriliselt esile kolm aspekti: tunnustus, mida Marx avaldab kapitalismi tootlikule vo\u0303imekusele, mis u\u0308letab kaugelt ko\u0303ik teised poliitilis-majanduslikud su\u0308steemid, mida me eales na\u0308inud oleme; sellega kaasnev u\u0308hiskondliku korra u\u0308mberkujundamine; ning kapitalismi olemuslik kalduvus kriisidele, to\u0303usu ja ha\u0308vingu tsu\u0308klitele."}, {"text_idx": "#000358", "text": "Pean aga u\u0308les tunnistama, et ma ei tsiteerinud neid lauseid ta\u0308pselt niisugustena, nagu Marx nad kirja pani: seal, kus mina kirjutasin \u201ckapitalism\u201d, seisis Marxil \u201ckodanlus\u201d. Marx ra\u0308a\u0308kis klassist ja selle huve teenivast su\u0308steemist, aga mina panin selle ko\u0303lama nii, nagu oleks ta ra\u0308a\u0308kinud ainult su\u0308steemist. Marxil so\u0303na \u201ckapitalism\u201d ei ole. \u201cDas Kapitali\u201d esimeses, lo\u0303petatud osas ei esine seda terminit kordagi. (Kontrollisin ja\u0308rele: otsing leidis selle so\u0303na kolmes kohas, kuid neis ko\u0303igis oli sellega na\u0308htavasti valesti to\u0303lgitud saksakeelset mitmust Kapitals; saksakeelses originaalis ei mainita Kapitalismus\u2019t kordagi.) Kuna u\u0308ldiselt peetakse Marxi o\u0303igusega suurimaks kapitalismi kriitikuks, siis va\u0308a\u0308rib see va\u0308ljaja\u0308tt ma\u0308rkimist. Tema eelisterminid olid \u201cpoliitiline o\u0308konoomia\u201d ja \u201ckodanlik poliitiline o\u0308konoomia\u201d, mis tema vaateviisi ja\u0308rgi ho\u0303lmas ko\u0303ike alates omandio\u0303igusest kuni inimo\u0303igusteni meie ta\u0308napa\u0308evases mo\u0303ttes ja sealt kuni so\u0303ltumatu, autonoomse indiviidi mo\u0303isteni. Arvan, et Marx ei kasutanud so\u0303na \u201ckapitalism\u201d sellepa\u0308rast, et muidu oleks vo\u0303idud ja\u0308reldada, nagu oleks kapitalism vaid u\u0308ks mitmest omavahel vo\u0303istlevast su\u0308steemist, ja seda Marx ei uskunud. Ta ei arvanud, et kapitalismist on vo\u0303imalik edasi liikuda po\u0303hjaliku po\u0308o\u0308rdeta olemasolevas u\u0308hiskondlikus, poliitilises ja filosoofilises korras."}, {"text_idx": "#000359", "text": "Tal oli o\u0303igus \u2013 alternatiive ei ole tekkinud. Majandusteadusest kui distsipliinist on tegelikult saanud kapitalismi uuriv teadus. Neid kahte peetakse u\u0308heks ja samaks alaks. Kui kapitalismi hegemooniat majandusteaduses peaks iial tabama mo\u0303ni to\u0303sine ja pu\u0308siv teoreetiline ru\u0308nnak \u2013 pa\u0308rast seda to\u0303sist ja pu\u0308sivat ru\u0308nnakut, mis la\u0308htus kunagistest \u201creaalselt eksisteerivatest sotsialismidest\u201d \u2013, siis vo\u0303iks arvata, et mo\u0303ni selline oleks va\u0308lja ilmunud pa\u0308rast maailma majandussu\u0308steemi peaaegu saatuslikku varingut 2008. aastal. Kuid me pole na\u0308inud midagi enamat kui ettepanekuid paranduslikeks nokitsusteks olemasoleva su\u0308steemi kallal, mis teeksid ta veidi va\u0308hem riskantseks. Praegu valitseb meil see koletislik hu\u0308briid, riigikapitalism \u2013 kunagi armastas Briti Sotsialistlik To\u0308o\u0308lispartei selle terminiga kirjeldada No\u0303ukogude Liitu, kuid alles mo\u0303ne na\u0308dala eest vo\u0303is seda so\u0303na na\u0308ha The Economisti esikaanel, kus sellega iseloomustati praegust majanduslikku olukorda suuremas osas maailmast. See on paroodiline majanduskord, milles u\u0308hiskond kannab ko\u0303ik riskid ja finantssektor saab endale ko\u0303ik hu\u0308ved; see on erakordselt puhtal kujul seesama kord, mida nimetati sotsialismiks rikastele. Kuid \u201csotsialism rikastele\u201d oli mo\u0303eldud naljana. To\u0303de on aga see, et praegu to\u0308o\u0308tab u\u0308lemaailmne majandussu\u0308steem to\u0303epoolest niiviisi."}, {"text_idx": "#000360", "text": "Finantssu\u0308steem oma praegusel kujul on La\u0308a\u0308ne demokraatiale eksistentsiaalseks ohuks, mis u\u0308letab kaugelt igasuguse terrorismiohu. Terrorism ei ole kunagi suutnud u\u0308htki demokraatiat rivist va\u0308lja lu\u0308u\u0308a, ent kui pangaautomaadid lakkaksid korraga raha va\u0308lja andmast, siis satuksid praeguseks va\u0308lja kujunenud demokraatlikud riigid kokkuvarisemisohtu. Ometi ka\u0308ituvad valitsused nii, nagu ei saaks nad sinna kuigi palju parata. Neil on seaduslik voli meid va\u0308eteenistusse kutsuda ja so\u0303dima saata, kuid majanduskorra po\u0303hialustega ei suuda nad midagi ette vo\u0303tta. Seega vo\u0303ib arvata, et hetkel, mil Marx otsustas va\u0308ltida so\u0303na \u201ckapitalism\u201d, sest ta ei na\u0308inud sellele olemasoleva u\u0308hiskondliku korra piires alternatiivi, funktsioneeris tema kristallkuul eriti suure lahutusvo\u0303imega."}, {"text_idx": "#000361", "text": "Marx paneb suurt ro\u0303hku ku\u0308simusele, kust tuleb va\u0308a\u0308rtus, kuidas vahetatakse kaupu ja mis on raha. Seda va\u0308ga lihtsat ku\u0308simust ei olnud kunagi varem nii selgesti pu\u0308stitatud; see on ka niisugune ku\u0308simus, mida professionaalsel vo\u0303i institutsionaalsel tasandil enam ei esitata, sest ko\u0303ik peavad praegust olukorda niivo\u0303rd endastmo\u0303istetavaks. Kuid see on va\u0308ga po\u0303himo\u0303tteline ja ta\u0308htis ku\u0308simus, o\u0303ieti kaks ku\u0308simust: mis on raha ja millest tuleb selle va\u0308a\u0308rtus?"}, {"text_idx": "#000362", "text": "Marxil on sel teemal sadu leheku\u0308lgi, tema teoste kommentaarides ja analu\u0308u\u0308sides ku\u0308mneid tuhandeid, seega saan ma siin anda tema vaadetest vaid karikatuursuseni lu\u0308hendatud ja lihtsustatud kokkuvo\u0303tte. Marxi mudel to\u0308o\u0308tab ligikaudu nii: konkurentsisurve lo\u0308o\u0308b to\u0308o\u0308jo\u0303u hinna alla, nii et to\u0308o\u0308lised palgatakse miinimumhinna eest \u2013 neile makstakse alati parajasti nii palju, et nad suudavad endal to\u0308o\u0308vo\u0303imet sees hoida, aga mitte rohkem. Siis mu\u0308u\u0308b to\u0308o\u0308andja oma kauba mitte selle hinnaga, mida maksis selle valmistamine, vaid parima hinnaga, mida ta saada suudab. Ka sellele hinnale mo\u0303jub konkurentsisurve, seepa\u0308rast la\u0308heb see ajapikku samuti alla. Esialgu aga on hind, millega to\u0308o\u0308line oma to\u0308o\u0308jo\u0303udu mu\u0308u\u0308b, ja hind, millega to\u0308o\u0308andja oma kaupa mu\u0308u\u0308a saab, erinevad; see hinnavahe, mida Marx nimetas lisava\u0308a\u0308rtuseks, koguneb rahana to\u0308o\u0308andja ka\u0308tte. Marxi ja\u0308rgi rajaneb kapitalism u\u0308leni lisava\u0308a\u0308rtusel: igasugune va\u0308a\u0308rtus kapitalismis on to\u0308o\u0308ga loodud lisava\u0308a\u0308rtus. Sellest koosnebki asja hind. Marx so\u0303nastas seda nii: \u201cHind on kaubas asjastatud to\u0308o\u0308 rahanimi.\u201d[2] Seda ku\u0308simust uurides loob ta mudeli, mis vo\u0303imaldab meil vaadata su\u0308gavale maailma struktuuri sisse ja ma\u0308rgata, kuidas meid ko\u0303ikjal u\u0308mbritsevates asjades peitub to\u0308o\u0308. Ta toob asjades ja suhetes sisalduva to\u0308o\u0308 pa\u0308evavalgele."}, {"text_idx": "#000363", "text": "Lisava\u0308a\u0308rtuse teooria selgitab Marxi jaoks ka kapitalismi loomuomast kalduvust kriisidele. To\u0308o\u0308andjale nagu to\u0308o\u0308liselegi mo\u0303jub konkurentsisurve; asjade hinda, mida ta mu\u0308u\u0308b, suruvad uued turule tulijad kogu aeg alla. U\u0308ks tavaline vo\u0303te sellest u\u0308lesaamiseks on vo\u0303tta to\u0308o\u0308liste jo\u0303udluse suurendamiseks kasutusele masinad. To\u0308o\u0308andja pu\u0308u\u0308ab to\u0308o\u0308listest rohkem va\u0308lja pigistada, palgates rohkemate asjade tegemiseks va\u0308hem inimesi. Kuid pu\u0308u\u0308d tootmise efektiivsust suurendada vo\u0303ib ka va\u0308a\u0308rtust ha\u0308vitada, tihti sellega, et toodetakse liiga palju kaupa ebapiisava kasumiga; see po\u0303hjustab konkureerivate kaupade u\u0308leja\u0308a\u0308gi, mis po\u0303hjustab turu krahhi, mis po\u0303hjustab kapitali suuremo\u0303o\u0303dulise ha\u0308vimise, mis po\u0303hjustab uue tsu\u0308kli alguse. Siin ilmneb taas Marxi mo\u0303tteviisi elegantsus \u2013 lisava\u0308a\u0308rtusteooria viib otseselt ja otseso\u0303nu ennustuseni, et kapitalismiga kaasnevad alati kriisid, to\u0303usu ja ha\u0308vingu tsu\u0308klid."}, {"text_idx": "#000364", "text": "Marxi mo\u0303tteka\u0308ikudega seoses tekib ka ilmseid raskusi. U\u0308ks neist on see, et nii paljud kaubad on ta\u0308napa\u0308eva maailmas (digitaalsuse mo\u0303ttes) virtuaalsed, et neisse akumuleerunud to\u0308o\u0308d ei ole kerge na\u0308ha. Na\u0308iteks on David Harvey loengud \u201cKapitalist\u201d \u2013 mis on parim sissejuhatus Marxi po\u0303hiteose tundmao\u0303ppimiseks \u2013 suure va\u0308a\u0308rtusega, samas aga on nad internetis tasuta saadaval. Nii et kui te ostate nad endale raamatu kujul \u2013 sest lugedes saab informatsiooni palju kiiremini ka\u0308tte kui kuulates \u2014, siis kuulub lisava\u0308a\u0308rtus, mille suurendamiseks te oma panuse annate, peamiselt teile endale."}, {"text_idx": "#000365", "text": "Arusaam sellest, kuidas asjades sisaldub to\u0308o\u0308 ja kuidas asjade va\u0308a\u0308rtus tuleneb neisse tarretunud to\u0308o\u0308st, osutub digimaailmas ootamatult vo\u0303imsaks seletusvahendiks. Vo\u0303tame Facebooki. U\u0308heks Facebooki edu aluseks on to\u0303ik, et inimesed tunnevad, et neil ja nende lastel on seal ohutu aega veeta, et Facebook on koht, kuhu minnakse teiste inimestega suhtlema, kuid mis ei ole olemuselt riskantne vo\u0303i ra\u0308pane \u2013 see tunne kipub tehniliste uuendustega tihti kaasa tulema, na\u0308iteks oli see nii VHS-iga algul, kui see turule ilmus. Kuid muljet, et Facebook on \u201chu\u0308gieeniline\u201d \u2013 see on vist parim so\u0303na \u2013, loovad ja hoiavad ku\u0308mnete tuhandete viletsapalgaliste to\u0308o\u0308tundide hinnaga firmad, mida Facebook palkab vo\u0303rgust su\u0308ndsusetuid pilte va\u0308lja kammima ja mille arengumaalastest to\u0308o\u0308tajatele makstakse \u2013 u\u0308he Marokost pa\u0308rit mehe andmetel, kelle kurtmist on ajakirjandus kajastanud \u2013 u\u0308ks dollar tunnis. See on suurepa\u0308rane na\u0308ide lisava\u0308a\u0308rtusest: suur hulk madalapalgalist lihtto\u0308o\u0308d loomas hu\u0308gieenilist image\u2019it firmale, mis sel aastal bo\u0308rsile tulles loodab olla va\u0308a\u0308rt 100 miljardit dollarit."}, {"text_idx": "#000367", "text": "Mullu ilmus National Geographicus seitsmemiljardenda inimese su\u0308nni ta\u0308histamiseks lugu \u201cmaailma ko\u0303ige tu\u0308u\u0308pilisemast inimesest\u201d. Ainus seik selle inimese juures, mis kindlasti mingeid vaidlusi ei tekita, on tema paremaka\u0308elisus. (Olgugi ka\u0308elisuse teema neutraalne, on asi ise siiski u\u0308sna huvitav. Vasakuka\u0308elisi on keskmiselt umbes 10%, kuid vasakuka\u0308elisus na\u0308ib olevat sagedasem u\u0308hiskondades, kus on rohkem va\u0308givalda. Keegi ei tea, miks see nii on, kuid selles ei ole ka midagi u\u0308llatavat, sest teada ei ole seegi, miks u\u0308ldse osa inimesi su\u0308nnib vasakuka\u0308elisena.) See, et tu\u0308u\u0308piline inimene on mees, on suhteliselt uus na\u0308htus. Poeglapsi su\u0308nnib ikka rohkem kui tu\u0308tarlapsi \u2013 suhe on 103\u2013106 poeglast 100 tu\u0308tarlapse kohta \u2013, sest poistel on va\u0308ikelapseeas suurem suremus ja selleks, et sugupoolte suhe oleks tasakaalus, peabki neid su\u0308ndima rohkem. Kuid ta\u0308napa\u0308eva meditsiin on enamikus maailmast va\u0308ikelaste suremust ja\u0308rsult va\u0308hendanud, nii et nu\u0308u\u0308d hakkab sugupoolte erinev su\u0308ndimus mo\u0303jutama teisi demograafilisi gruppe, kus on ajalooliselt olnud rohkem naisi kui mehi, sest naised elavad kauem (po\u0303hjus on ja\u0308llegi teadmata). Sellele lisandub ka u\u0308ks palju su\u0308ngem asjaolu: jo\u0303ukuse ja tehniliste vo\u0303imaluste kasv on kaasa toonud tohutu erinevuse sugupoolte su\u0308ndimuses, mille po\u0303hjuseks saab olla ainult tu\u0308tarde valikuline abortimine. Eriti just paljudes Aasia piirkondades on meeste ja naiste arvu suhe kasvanud kaugelt u\u0308le bioloogiliselt vo\u0303imaliku. Hiinas ja Indias on see suhe loendusandmetel umbes 120:100. 2020. aastaks on Hiinas va\u0308hem kui 19-aastaste elanike seas poisse 30\u201340 miljoni vo\u0303rra rohkem kui tu\u0308drukuid. Et seda arvu na\u0308itlikumaks teha, mainime, et 40 miljonit on just sessamas vanusegrupis poiste koguhulk Ameerika U\u0308hendriikides. Seega on Hiinas kaheksa aasta pa\u0308rast oodatavasti terve Ameerika U\u0308hendriikide noormeestest elanikkonna suurune hulk mehi, kellele on ma\u0308a\u0308ratud ja\u0308a\u0308dagi vallaliseks. Eriti su\u0308nge on seejuures see, et \u201cpojaeelistus\u201d, nagu seda na\u0308htust kuivalt nimetatakse, suureneb koos sissetuleku kasvuga ja moderniseerumisega, ja on seega suurenenud ja\u0308rsult. See ta\u0308hendab aga ku\u0308mneid miljoneid puuduvaid tu\u0308tarlapsi."}, {"text_idx": "#000368", "text": "Niisiis, ko\u0303ige tu\u0308u\u0308pilisem inimene on mees. Ta teenib aastas va\u0308hem kui 9500 eurot. Tal on mobiiltelefon, kuid puudub pangakonto. See sobib Marxi mudeliga kapitalismist: tu\u0308u\u0308pilisel inimesel ei ole pangakontot, sest tu\u0308u\u0308piline to\u0308o\u0308taja on proletaarlane, kel ei ole panka midagi hoiustada; tal ei ole kapitali ja ta peab mu\u0308u\u0308ma oma to\u0308o\u0308jo\u0303udu parima hinna eest, mida tal saada o\u0303nnestub. Ta on 28 aastat vana \u2013 see on maailma elanikkonna mediaanvanus. Ja kui eeldada, et maailma ko\u0303ige tu\u0308u\u0308pilisem inimene kuulub maailma ko\u0303ige arvukamasse etnilisse ru\u0308hma, siis ja\u0308relikult on ta hiinlane. Niisiis, see 2012. aasta esindusinimene on 28-aastane, pangakontota, kuid mobiiltelefoniga hiinlasest mees, kes teenib va\u0308hem kui 9500 eurot aastas. Arvake a\u0308ra, kui palju ta\u0308pselt neid kriteeriume rahuldavaid inimesi praegu maailmas on? U\u0308heksa miljonit. Me vo\u0303ime talle nimegi va\u0308lja pakkuda \u2013 selleks on maailma levinuim eesnimi Li. Li-nimelisi inimesi on sama palju kui inimesi Suur-britannias ja Prantsusmaal kokku."}, {"text_idx": "#000369", "text": "Ma usun, et Marx ei oleks na\u0308inud selles pildis midagi, mis tema mudelit ko\u0303igutaks \u2013 to\u0303si, so\u0303na \u201cmudel\u201d ei oleks talle meeldinud. Ta na\u0308gi ette, et kujuneb va\u0308lja proletariaat, kes teeb a\u0308ra suurema osa maailmas tehtavast to\u0308o\u0308st, ja kodanlus, kes nende vaeva viljad kokkuvo\u0303ttes endale saab. Asjaolu, et proletariaat asub arengumaades ja on seega justkui La\u0308a\u0308ne kodanluse pilgu eest ko\u0303rvale lu\u0308katud \u2013 selle kohta o\u0308eldakse mo\u0303nikord \u201cva\u0308lisproletariaat\u201d \u2013 ei kummuta seda pilti sugugi. Uurigem seda protsessi maailma ko\u0303ige suurema va\u0308a\u0308rtusega firma na\u0308itel, milleks on hetkel Apple. Apple\u2019i viimane kvartal oli ko\u0303ige suurema kasumiga kvartal ko\u0303igi maailma firmade ajaloos \u2013 mu\u0308u\u0308di 46 miljardi dollari eest kaupa ja teeniti 13 miljardit dollarit kasumit. Apple\u2019i suurimate mu\u0308u\u0308giarvudega tooted on valmistatud tehastes, mis kuuluvad Hiina firmale Foxconn. (Foxconni toodete seas on Amazon Kindle, Microsoft Xbox, Sony PS3 ja veel sajad tooted, mille esipaneelil seisavad teiste firmade nimed; ei oleks suur liialdus o\u0308elda, et Foxconn valmistab ko\u0303iki maailma elektroonikaseadmeid.) Stardipalk on 2 dollarit tunnis, to\u0308o\u0308tajad elavad kuue vo\u0303i kaheksa voodiga u\u0308hiselamutubades, mille u\u0308u\u0308r on 16 dollarit kuus; tehas Chengdus, kus valmistatakse iPade, to\u0308o\u0308tab 24 tundi o\u0308o\u0308pa\u0308evas ja to\u0308o\u0308tajaid on 120 000 \u2013 mo\u0303telge, Exeteri-suurune tehas, ja see ei olegi veel Foxconni suurim tehas \u2013 suurim asub Shenzenis ja seal on 230 000 to\u0308o\u0308tajat, kes to\u0308o\u0308tavad kuus pa\u0308eva na\u0308dalas ja 12 tundi pa\u0308evas. Kui puhkes skandaal enesetappude pa\u0308rast, juhtis firma ta\u0308helepanu sellele, et Foxconni to\u0308o\u0308tajate seas on enesetappude sagedus va\u0308iksem kui Hiinas keskmiselt ja et Foxconn u\u0308tleb iga pa\u0308ev a\u0308ra tuhandetele to\u0308o\u0308letahtjatele. Mo\u0303lemad va\u0308ited vastavad to\u0303ele. Just see ongi vapustav. To\u0308o\u0308olud on Foxconnis sama head vo\u0303i paremad kui enamikul samataolistel tootmisto\u0308o\u0308kohtadel Hiinas, kus valmistatakse enamik maailma kaupadest, ja Hiina to\u0308o\u0308lised kalduvad u\u0308ldiselt eelistama sellist eluviisi alternatiividele maal. Ja see ko\u0303ik leiab aset \u2013 olukorra iroonia on siin nii suur, et selle haaramiseks ei leidu peaaegu so\u0303nugi \u2013 maailma suurimas ja vo\u0303imsaimas nime poolest kommunistlikus riigis. Nende to\u0308o\u0308tajate olukorda ei saa minu arvates samastada 19. sajandi vabrikuto\u0308o\u0308liste omaga, kuid see sobib u\u0308sna ta\u0308pselt Marxi mudelisse, kus vo\u0303o\u0303randunud proletariaadist imetakse va\u0308lja nende to\u0308o\u0308 ja muudetakse teiste inimeste kasumiks. Meie 28-aastast ha\u0308rra Lid vo\u0303ib ho\u0303lpsasti kujutleda to\u0308o\u0308tavat u\u0308hes neist tehaseist."}, {"text_idx": "#000370", "text": "Marxi ennustus meie praegusest olukorrast hakkab raskustele po\u0303rkuma, kui su\u0308veneda detailidesse. Kui vaadata maailma laias laastus, siis on suur osa tema ennustustest ta\u0308ide la\u0308inud. On olemas jo\u0303ukas kodanlus, mis on u\u0308lemaailmne, kuid mis La\u0308a\u0308ne maailmas moodustab elanikkonna enamiku, ning proletaarne to\u0308o\u0308jo\u0303ud, kes paikneb suuremalt jaolt Aasias. To\u0303eks on saanud ka regulaarsed majanduskriisid, rikkuse kasvav koondumine juba niigi rikaste ka\u0308tesse ning ja\u0308rjest suurenev surve u\u0308lemaailmsele kodanlusele, mis on ilmne ko\u0303ikjal \u2013 pitsitus, millest me oleme nii palju lugenud. On jo\u0303utud u\u0308ldisele a\u0308ratundmisele, et turvalisi rahusadamaid ei ole enam olemas, et majanduse muutumise eest ei ole pa\u0308a\u0308su, et kapitalism liigub edasi kiiremini kui inimesed ise liikuda suudavad. Kui te olete keevitaja, kuid teie tu\u0308tar peab to\u0308o\u0308 leidmiseks minema arvutiasjandust o\u0303ppima, siis sellega suudate teie ja suudab u\u0308hiskond arvatavasti kohaneda; aga kui te olete keevitaja ja peate ise poole to\u0308o\u0308elu pealt hakkama tarkvarainseneriks o\u0303ppima, siis see ei ka\u0308i enam hoopiski nii kergesti. Ja ometi just selliseid muudatusi toob kaasa ta\u0308napa\u0308eva to\u0308o\u0308turgude areng. Seda pidaski silmas Marx, na\u0308hes ette maailma, kus \u201cko\u0303ik seisuslik ja kindel haihtub\u201d. Seepa\u0308rast ei ole kuigi raske jo\u0303uda arvamisele, et Marxi ennustused pidasid paika \u201cja\u0308meda pintsli impressionismi\u201d tasandil."}, {"text_idx": "#000371", "text": "Marxi maailmakirjelduse ko\u0303ige ilmsem viga puudutab klasse. Mingi klassikaliselt marxilik proletariaat on to\u0303epoolest u\u0308le maailma levinud. Kuid Marxi ennustuste ja\u0308rgi pidi sellest saama u\u0308ha tsentraliseerunum ja organiseerunum jo\u0303ud \u2013 just sellega pidigi ta kapitalismile nii ohtlikuks muutuma. Luues tingimused, kus to\u0308o\u0308jo\u0303ud kollektiivselt organiseerub ja koguneb, pidi kapitalism ise ette valmistama oma ha\u0308vingut. Kuid klasside vahel ei ole mingit globaalset organiseerunud konflikti; mingit organiseerunud u\u0308lemaailmset proletariaati ei ole olemas. Ei ole midagi ligila\u0308hedastki. Proletariaat seisab ja\u0308rjekorras, et Foxconnis to\u0308o\u0308d saada, mitte et seal streike korraldada; Hiinat \u2013 kus, vo\u0303ib o\u0308elda, maailmaproletariaat nu\u0308u\u0308d elab \u2013 a\u0308hvardab praegu eelko\u0303ige ebavo\u0303rdsus, mida po\u0303hjustab lo\u0303he linnadesse valguva proletariaadi ja neist mahaja\u0308a\u0308va maaelu vaesuse vahel. Hiinas on ka pinged ranniku ja sisemaa vahel, samuti u\u0308ha to\u0303sisemad probleemid korruptsiooni ja saamatu valitsemisega, millest puhkevad regulaarsed massirahutused \u2013 vo\u0303imudevastased ma\u0308ssud, mida toimub reeglipa\u0308raselt u\u0308le kogu Hiina ja millest La\u0308a\u0308ne tavaajakirjandus peaaegu kunagi ei teata. Kuid u\u0308kski neist na\u0308htustest ei ole seotud klassiga. Arvestades, kui suurt ro\u0303hku pani Marx oma teostes organiseeritud klassivo\u0303itlusele, tuleb ku\u0308ll tunnistada, et siin ei ole tema ennustused ta\u0308ide la\u0308inud."}, {"text_idx": "#000372", "text": "Miks see nii on? Arvan, et selleks on peamiselt kaks po\u0303hjust. Esiteks, Marx ei na\u0308inud ette seda, mida ei na\u0308inud ette ka keegi teine ja mida mu arvates ei olnudki vo\u0303imalik ette na\u0308ha, nimelt kapitalismivormide tulevast mitmekesisust. Me ko\u0303neleme kapitalismist, nagu oleks see mingi u\u0308ks asi, kuid kapitalismil on palju erinevaid teisendeid, mille taga on eri mudelid. Ta\u0308napa\u0308evane heaoluriik, mis hoolitseb oma kodanike eluaseme, hariduse, toiduse ja tervishoiu eest ha\u0308llist hauani, on uuendus, mis vaidlustab Marxi kapitalismianalu\u0308u\u0308si po\u0303hialust; usun, et heaoluriiki terasemalt vaadeldes tekkinuks temaski kahtlus, et see vo\u0303ib ta analu\u0308u\u0308si alusteni o\u0303o\u0303nestada, sest see erineb nii tugevasti Marxi eluajal toiminud kapitalismist, mida ta tulevikku ekstrapoleeris. Vo\u0303ib-olla ta va\u0308idaks, et Briti u\u0308hiskond tervikuna on muutunud u\u0308lemaailmse kodanluse osaks ja et proletariaat paikneb nu\u0308u\u0308d teistel maadel; see on mo\u0303eldav argument, kuid arvestades ebavo\u0303rdsust, mis on meie u\u0308hiskonnas olemas ja kasvamas, ei ole seda kerge kaitsta. Kuid Skandinaavia heaolukapitalism erineb va\u0308ga riiklikult juhitavast Hiina kapitalismist, mis omakorda on peaaegu ta\u0308iesti erinev Ameerika U\u0308hendriikide sauve qui peut[3] vabaturukapitalismist, mis taas erineb rahvusmeelsest ja tugeva sotsiaalse kallakuga Prantsuse kapitalismist, mis ei sarnane sugugi selle veidra hu\u0308briidiga, mis on meil siin U\u0308hendkuningriigis, mille valitsused on ta\u0308ielikult andunud vabale turule, ent kus ometi on ka heaolu ja hoolekande valdkondi, mida nad ei ole so\u0308andanud puutuda. Singapuris, u\u0308hel ko\u0303ige varjamatumal vabaturumaal, mis tuleb turgude liberaalsuse uuringutes alatasa esikohale vo\u0303i esimeste sekka, kuulub suurem osa maast riigile ning rahva valdav enamik elab kommunaalelamutes. Singapur on vabade turgude, aga ka munitsipaalkorterite maailmapealinn. On olemas va\u0308ga mitmesugust kapitalismi ja ei ole kindel, kas neid ko\u0303iki annab haarata analu\u0308u\u0308siga, mis ka\u0308sitleb neid u\u0308heainsa na\u0308htusena."}, {"text_idx": "#000373", "text": "See ilmneb muu hulgas selles, kui mitmekesised ja keerukad on meie huvid selles su\u0308steemis. Veebruaris to\u0303steti Foxconnis ko\u0303igil to\u0308o\u0308tajatel po\u0303hipalka u\u0308leo\u0308o\u0308 25 protsendi vo\u0303rra. Po\u0303hjuseks ei olnud hoopiski mo\u0303ni to\u0308o\u0308tajate organisatoorne vo\u0303i meeleavalduslik suursaavutus, vaid New York Timesi artikkel sealsetest to\u0308o\u0308oludest. La\u0308a\u0308ne eetiline surve on Shenzeni tehaseto\u0308o\u0308liste olukorra parandamises u\u0308ks ko\u0303ige mo\u0303jukamaid jo\u0303ude. Teine na\u0308ide, mida teatakse ha\u0308sti meditsiinimaailmas, kuid mitte mujal, puudutab ivermektiini, onkotsertsiaasi-vastast ravimit,[4] mille to\u0308o\u0308tas va\u0308lja Ameerika U\u0308hendriikide firma Merck. (Ravimi la\u0308hteu\u0308hend avastati u\u0308helt Jaapanis asuvalt golfiva\u0308ljakult vo\u0303etud pinnaseproovidest.) Ravim to\u0308o\u0308tati suuri kulusid kandes va\u0308lja 1987. aastal ja seeja\u0308rel hakati seda tasuta ja alaliselt levitama; tulemuseks oli see, et sadu tuhandeid inimesi pa\u0308a\u0308ses pimedaksja\u0308a\u0308misest ja veel palju enam na\u0308ljasurmast, sest nu\u0308u\u0308d saadi vo\u0303tta po\u0303llumajanduslikku kasutusse 25 miljonit hektarit seni ko\u0303lbmatut maad. Seda juhtumit annaks ehk ha\u0308dapa\u0308rast Marxi mudelisse suruda, kui kujutada seda reklaamitrikina, kuid minu arvates selline la\u0308henemisviis ei peaks paika kas vo\u0303i sellepa\u0308rast, et La\u0308a\u0308nes ei ole sellest peaaegu keegi kuulnudki."}, {"text_idx": "#000374", "text": "Midagi niisugust Marx ette ei ennustanud ja siia puutub veel u\u0308ks asjaolu, mida ei oleks saanudki ette na\u0308ha \u2013 nimelt meie huvide ja rollide mitmekesisus ta\u0308napa\u0308eva kapitalismis. Marx ko\u0303neles inimeste vo\u0303i pigem klasside jagunemisest to\u0308o\u0308listeks ja tootmisvahendite omanikeks, ning tunnistas mo\u0303ningal ma\u0308a\u0308ral ka to\u0303ika, et me oleme nende rollide \u201ckandjad\u201d ja et eri puhkudel vo\u0303ivad avalduda nende rollide eri aspektid, mille tulemusena vo\u0303ib proletaarlane u\u0308histest klassihuvidest hoolimata sattuda konkureerima teiste proletaarlaste vastu. Tegelikult on ta\u0308napa\u0308eva inimese mina veelgi killustunum ja vastuolulisem. Paljude to\u0308o\u0308liste pensioniraha on investeeritud firmadesse, mis kasumi saamiseks va\u0308hendavad oma to\u0308o\u0308tajate hulga miinimumini; u\u0308ks vo\u0303lakriisini viinud asjaolusid oli pensionifondide pu\u0308u\u0308d saavutada suuremat stabiilset tootlust, et katta oma kohustusi tulevikus pensionile minevate to\u0308o\u0308liste ees, nii et tihti juhtus, et inimesed kaotasid to\u0308o\u0308koha tehingute to\u0303ttu, mida firma sooritas nendesamade to\u0308o\u0308tajate tuleviku kindlustamise pa\u0308rast. Enamik meist on palgaorjad, heaoluriigist kasusaajad, selle riigi rahastajad, samas aga ka praegused vo\u0303i tulevased pensiona\u0308rid ja va\u0308hemalt sellistena lausa o\u0303pikuna\u0308ide kodanlastest kui tootmisvahendite omanikest. Asjad on keerulised; tugev eetiline surve, mida aeg-ajalt firmadele avaldatakse, annab tunnistust sellest keerukusest ja huvide paljususest. Ha\u0308mmastavalt harva kaitsevad kriitika alla sattunud firmad end lihtsaima ja klassikalises kapitalismis ka ko\u0303ige to\u0303epa\u0308rasema vastusega: kogu meie eetiline roll seisneb aktsiona\u0308ridele kasumi teenimises, inimestele to\u0308o\u0308 andmises ja maksude maksmises. See on ko\u0303ik. U\u0308leja\u0308a\u0308nud asjade eest kandku hoolt valitsus. Aga nad ei u\u0308tle seda kunagi, vo\u0303ib-olla tajudes, et me ko\u0303ik aimame, et meie la\u0308bipo\u0303imuvate ja omavahel vastuokslike huvide to\u0303ttu ei ole maailm nii lihtne."}, {"text_idx": "#000375", "text": "Marxi maailmamudel on ku\u0308ll keeruline, aga ta\u0308napa\u0308eva maailm on keerukam veel. Sellest tuleneb suur surve veel u\u0308hel alal, milles Marx oleks na\u0308inud kinnitust u\u0308hele oma Hegelilt pa\u0308rinevale lemmik-lausele: kvantiteet muudab kvaliteeti. See ta\u0308hendab, et mingeid na\u0308htusi \u2013 antud juhul seda, kuidas kapitalism su\u0308nnitab oma po\u0303hihoovustele, akumulatsioonile ja ekspluateerimisele, vastuastuvaid jo\u0303ude \u2013 saab su\u0308stemaatiliselt seletada niikaua, kui liikumissuund ja\u0308a\u0308b u\u0308ldjoontes samaks. Aga u\u0308kskord saabub punkt, kus sellised na\u0308htused kuhjuvad ega paista enam u\u0308ksikute vastuna\u0308idetena, vaid hoopis fundamentaalse va\u0308ljakutsena kesksetele ideedele. Midagi niisugust on juhtunud ka kapitalismisiseste vastuhoovustega."}, {"text_idx": "#000376", "text": "Vaadelgem elu statistilisi po\u0303hina\u0308itajad \u2013 va\u0308ikelaste suremust ja oodatavat eluiga. 1850. aastal, \u201cKommunistliku partei manifesti\u201d esimese ingliskeelse va\u0308ljaande ilmumisaastal, oli oodatav eluiga Suurbritannias 43 aastat; see on va\u0308hem kui praegune oodatav eluiga Afganistanis, mis on omakorda va\u0308iksem kui u\u0308helgi teisel maal, mida pole tabanud AIDS-i epideemia. Oodatav eluiga U\u0308hendkuningriigis on praeguseks u\u0308le 80 aasta ja kasvab nii kiiresti, et statistiliste andmete alla on mattunud u\u0308ks to\u0303eliselt kummaline asjaolu: naine, kes on praegu 80-aastane, vo\u0303ib elada saja-aastaseks to\u0303ena\u0308osusega 9,2 %, samas kui 20-aastastel naistel on see to\u0303ena\u0308osus 26,6 %. Vo\u0303ib tunduda imelik, et kuusku\u0308mmend aastat nooremal inimesel on sajandivanuseks saamise to\u0303ena\u0308osus kolm korda suurem, kuid just see na\u0308itabki, kui kiire on tegelikult progress. Va\u0308ikelaste suremus \u2013 mida vo\u0303etakse tihti kaudseks aluseks ja\u0308reldustele terve hulga muude asjade kohta (meditsiinilise ja tehnilise arengu tase, u\u0308hiskondlike sidemete tugevus, tervishoiu ka\u0308ttesaadavus vaestele, u\u0308hiskonna hoolimine vo\u0303o\u0303raste vajadusest) \u2013 oleks Marxile suurt huvi pakkunud. Victoria-aegses Suurbritannias suri 150 va\u0308ikelast 1000 su\u0308nnituse kohta. Ta\u0308napa\u0308eva U\u0308hendkuningriigis on va\u0308ikelaste suremus 4,7 igast tuhandest \u2013 edu on 3191-protsendiline. (Paljudes maades on olukord parem kui meil ja suremusarvud va\u0308iksemad; meie oleme maailmas alles 31. kohal. Ko\u0303ige va\u0308iksem \u2013 1,92 surma 1000 su\u0308nni kohta \u2013 on suremus seal, kus ko\u0303ik elavad munitsipaalkorterites.) Maailmas on va\u0308ikelaste suremus 42,09 tuhande su\u0308nnituse kohta \u2013 kolmandik sellest, mis ta oli Suurbritannias Marxi pa\u0308evil. AIDS-i mo\u0303ju sellele na\u0308itajale on tohutu: na\u0308iteks Botswanas on oodatav eluiga 31,6 aastat, ent U\u0308RO andmeil saab sellest pa\u0308rast AIDS-i mo\u0303ju ko\u0303rvaldamist 70,7 aastat."}, {"text_idx": "#000377", "text": "Kust alates hakkavad seesugused andmed Marxi ideedele vastu ra\u0308a\u0308kima? Need andmed maskeerivad olulisi ebavo\u0303rdsusi \u2013 kurikuulsaks na\u0308iteks on see, et kui hakata Londonis Jubilee metrooliini mo\u0308o\u0308da Westminsterist ida poole so\u0303itma, siis kahaneb meeste keskmine eluiga kaheksa jaamavahet ja\u0308rjest u\u0308he aasta vo\u0303rra iga jaama kohal \u2013, ent kui see ko\u0303rvale ja\u0308tta, siis on pilt va\u0308ga laias laastus niisugune, et peaaegu ko\u0303ik elavad kauem ja on parema tervisega. Kui see on to\u0303si, kas saab siis vastata to\u0303ele, et kapitalism suurendab viletsust ko\u0303ikjal ja va\u0308a\u0308ramatult? Kas saab o\u0308elda, et see on destruktiivne su\u0308steem, kui selles elavad inimesed elavad selgelt kauem? Vo\u0303tkem Aastatuhande Arengueesma\u0308rgid, mis kuulutati va\u0308lja alanud sajandi algul ja kus seatakse eesma\u0308rgiks kahandada 2015. aastaks va\u0308ikelaste suremust kolmandikuni ja emade suremust veerandini vo\u0303rreldes 1990. aastaga (la\u0308htepunkti paigutamisega ku\u0308mne aasta vo\u0303rra minevikku on saadud veidi ilusamad arvud), samuti va\u0308hendada pooleni absoluutses vaesuses elavate inimeste arvu ning kahekordistada laste protsenti, kes saavad va\u0308hemalt alghariduse. Kas sellist mo\u0303o\u0303tu saavutustest saab mo\u0308o\u0308da vaadata? Kas su\u0308steemi kohta, mis saab hakkama millegi sellisega, vo\u0303ib o\u0308elda, et ta toob ainult viletsust? Marx u\u0308tles ise, et mo\u0303nel juhul vo\u0303ib kapitalistlik tootmisviis ennast u\u0308letada, na\u0308iteks aktsiaseltside leiutamisega. Rohkem to\u0303endeid sellisest eneseu\u0308letusvo\u0303imest ajanuks Marxi intellektuaalsed mudelid suurde kitsikusse."}, {"text_idx": "#000378", "text": "Ja viimane Marxi mudelit ja u\u0308htlasi tema tulevikupilti vaidlustav asjaolu tuleneb millestki, mida ta ise va\u0308ga selgelt ja prohvetlikult na\u0308gi \u2013 kapitalismi erakordselt suurest tootmisjo\u0303ust. Marx na\u0308gi ette, kuidas kapitalism kujundab u\u0308mber planeedi pinna ja avaldab mo\u0303ju iga inimese elule. Pa\u0308ris tema analu\u0308u\u0308si keskpaigas on aga mo\u0303ra vo\u0303i puudus. Marxi ja\u0308rgi on majanduse ning u\u0308hiskondliku ja poliitilise elu kaks po\u0303hipoolust to\u0308o\u0308 ja loodus. Ta ei pidanud neid millekski staatiliseks; seda, kuidas meie to\u0308o\u0308 kujundab maailma ja meie tehtud maailm omakorda meid, va\u0308ljendas ta ainevahetuse metafooriga. Seega ei seisa need kaks poolust \u2013 to\u0308o\u0308 ja loodus \u2013 paigal. Kuid Marx ei arvestanud u\u0308ht asjaolu \u2013 loodusressursside lo\u0303plikkust. Marx teab, et ei ole olemas meie eeldustest vormimata loodust, kuid ta ei tea seda, mida meie ajal juba teatakse \u2013 seda, et loodus vo\u0303ib otsa saada. See kuulub selliste asjade hulka, mida nimetatakse mo\u0303nikord irooniliseks, kuid mis on pigem traagiline; asja tuum on selles, et kapitalismi tootlik, ekspansionistlik, ressursse tarbiv jo\u0303ud on nii suur, et ta ei saa planetaarsel tasemel kestma ja\u0308a\u0308da. Kogu maailm unistab Esimese Maailma kodanlikust elulaadist ja kogu maailm vo\u0303ib ka televiisorist na\u0308ha, kuidas see va\u0308lja na\u0308eb, kuid see ei ole kogu maailmale ka\u0308ttesaadav, sest me po\u0303letaksime enne ko\u0303ik ressursid la\u0308bi. Kapitalismi suurim kriis ootab meid ees ja seda tingib va\u0308ltimatu to\u0303ik, et loodus on lo\u0303plik."}, {"text_idx": "#000379", "text": "See on punkt, mida marksistid ka\u0308sitlevad enamasti vastumeelselt, ja selleks on ka po\u0303hjust: ressursside probleem ta\u0308napa\u0308eva maailmas, olgu selleks toit, vesi vo\u0303i energia [power] \u2013 vo\u0303im igas mo\u0303ttes \u2013, ei tulene kogupakkumisest, vaid ebavo\u0303rdsest jaotusest. Ko\u0303igi meie jaoks kokku on ko\u0303ike seda enam kui ku\u0308llalt. Marksistlikust traditsioonist la\u0308htuvad kirjamehed ja aktivistid kalduvad ro\u0303hutama seda punkti ja neil on selles o\u0303igus, kuid me peame vaatama na\u0308kku ka faktile, et maailm liigub selle poole, et ko\u0303ik tarbivad ja no\u0303uavad ressursse ja\u0308rjest enam. Ko\u0303ik korraga. See asjaolu on kapitalismi ko\u0303ige hukatuslikum vaenlane. Toome vaid u\u0308he na\u0308ite u\u0308heainsa ressursi kohta. Ameerika U\u0308hendriikides tarbitakse vett keskmiselt 4,5 kuupmeetrit inimese kohta pa\u0308evas. Meie planeedil ei ole nii palju vett, et ko\u0303ik niimoodi elada saaksid."}, {"text_idx": "#000380", "text": "Ku\u0308simus on seega selles, kas kapitalism suudab va\u0308lja arendada uusi vorme, nagu see tal seni on o\u0303nnestunud, ning leida omandi- ja turupo\u0303hiseid mehhanisme, millega juhtida endast mo\u0308o\u0308da kriis, mis na\u0308ib va\u0308ltimatu, vo\u0303i peab asemele tulema mingi ta\u0308iesti teistsugune u\u0308hiskonna- ja majanduskord. Olukorra iroonia on selles, et see kord vo\u0303ib olla mitmes suhtes sarnane sellisega, millest unistas Marx, kuigi tema otsis sinna viivat teed hoopis mujalt. Kui Marx u\u0308tles, et kapitalismi ha\u0308vingu seemned peituvad kapitalismis eneses, siis ei pidanud ta silmas kliimamuutust ega tooraineso\u0303du. Kui teadmine eesootavatest raskustest meid arusaadavalt rusub ja morniks teeb, vo\u0303iksime leida ka lohutust meie teadaolevast kujutlusku\u0308llasest kohanemisvo\u0303imest ja leidlikkusest, mis on toonud meid nii kiiresti nii kaugele \u2013 nii kiiresti ja nii kaugele, et me peame nu\u0308u\u0308d hakkama tempot maha vo\u0303tma, teadmata kuidas. Nagu Marx \u201cKapitali\u201d esimese ko\u0308ite lo\u0303puosas kirjutas: \u201cInimest eristab ko\u0303igist teistest loomadest tema vajaduste piiramatus ja paindlikkus.\u201d Piiramatuid vajadusi na\u0308eme me ko\u0303ikjal enda u\u0308mber ja need ongi toonud meid siia, kus oleme; nu\u0308u\u0308d tuleb hakata ro\u0303hku panema paindlikkusele."}, {"text_idx": "#000381", "text": "Inglise keelest to\u0303lkinud Toomas Rosin"}, {"text_idx": "#000384", "text": "Kuidas sai Bill Gatesist Ameerika ko\u0303ige rikkam mees? Tema rikkust ei anna seletada sellega, nagu toodaks Microsoft head tarkvara konkurentidest odavama hinnaga vo\u0303i \u201cekspluateeriks\u201d oma to\u0308o\u0308tajaid edukamalt (Microsoft maksab intellektuaalse to\u0308o\u0308 tegijaile suhteliselt ko\u0303rget palka). Miljonid inimesed ostavad ikka veel Microsofti tarkvara sellepa\u0308rast, et Microsoft on end maksma pannud peaaegu u\u0308ldkehtiva standardina, praktiliselt monopoliseerides oma valdkonna kui \u201cu\u0308ldise teadmise\u201d [general intellect, allgemeine Wissen] kehastus \u2013 selle terminiga pidas Marx silmas kollektiivset teadmist selle ko\u0303ikides vormides teadusest kuni praktilise oskusteabeni. Gates sisuliselt erastas tu\u0308ki u\u0308ldisest teadmisest ja rikastus sellelt saadavast rendist [s. o ho\u0303lptulust]."}, {"text_idx": "#000385", "text": "U\u0308ldise teadmise erastamise vo\u0303imalikkus oli midagi sellist, mida Marx oma kapitalismi-ka\u0308sitlustes ette ei aimanud (suurel ma\u0308a\u0308ral seeto\u0303ttu, et vaatas mo\u0308o\u0308da selle sotsiaalsest mo\u0303o\u0303tmest). Ometigi on just selles ta\u0308naste intellektuaalomandi u\u0308le peetavate vo\u0303itluste tuum: kui kollektiivsel teadmisel ja sotsiaalsel koosto\u0308o\u0308l po\u0303hineva u\u0308ldise teadmise roll postindustriaalses kapitalismis to\u0303useb, siis kuhjub rikkus ta\u0308iesti ebaproportsionaalselt seda tootva to\u0308o\u0308jo\u0303u ka\u0308tte. Tagaja\u0308rjeks ei ole, nagu Marx na\u0308is ootavat, kapitalismi iseeneslik lagunemine, vaid to\u0308o\u0308jo\u0303u ekspluateerimisest saadava kasumi ja\u0308rkja\u0308rguline asendumine teadmise erastamiselt saadava rendiga."}, {"text_idx": "#000386", "text": "Sama ka\u0308ib loodusvarade kohta, mille ekspluateerimine on u\u0308ks peamisi rendi allikaid maailmas. Ka\u0308ib lakkamatu vo\u0303itlus selle nimel, kes selle rendi endale saab: kas Kolmanda Maailma kodanikud vo\u0303i La\u0308a\u0308ne korporatsioonid. Selgitades, mis vahe on to\u0308o\u0308l (mille kasutamine toodab lisava\u0308a\u0308rtust) ja teistel kaupadel (mille kasutamisel nende va\u0308a\u0308rtus ammendub), toob Marx iroonilisel kombel \u201ctavalise\u201d kauba na\u0308iteks nafta. Igasugune katse seostada nafta hinna to\u0303usu ja langust tootmiskulude to\u0303usu ja langusega vo\u0303i ekspluateeritud to\u0308o\u0308jo\u0303u hinnaga oleks praegusajal mo\u0303ttetu: tootmiskulude osakaal on nafta hinnas tu\u0308hine \u2013 see hind on ju tegelikult rent, mida ressursside omanikud saavad sisse no\u0303uda ta\u0308nu piiratud pakkumisele."}, {"text_idx": "#000387", "text": "Kollektiivse teadmise kasvavast panusest tingitud tootlikkuse to\u0303us muudab ka to\u0308o\u0308puuduse rolli. Kapitalismi edukus (suurem efektiivsus, kasvav tootlikkus jne) po\u0303hjustab to\u0308o\u0308puudust, muutes u\u0308ha enam to\u0308o\u0308lisi kasutuks: see, mis vo\u0303iks olla o\u0303nnistus \u2013 va\u0308iksem vajadus raske to\u0308o\u0308 ja\u0308rele \u2013, muutub needuseks. Teisiso\u0303nu: vo\u0303imalust pu\u0308sito\u0308o\u0308kohal ekspluateeritud saada kogetakse nu\u0308u\u0308d privileegina. U\u0308lemaailmne turg, nagu on o\u0308elnud Fredric Jameson, on \u201cruum, milles kunagi igau\u0308ks oli tootev to\u0308o\u0308line ja milles to\u0308o\u0308jo\u0303u hind on igal pool hakanud to\u0308o\u0308jo\u0303udu ennast su\u0308steemist va\u0308lja to\u0303rjuma\u201d. Ja\u0308tkuvalt globaliseeruvas kapitalismis ei piirdu to\u0308o\u0308tute kategooria enam Marxi \u201cto\u0308o\u0308jo\u0303u reservarmeega\u201d; see sisaldab, nagu ma\u0308rgib Jameson, ka \u201cneid massilisi rahvaru\u0308hmi u\u0308le terve maailma, kes on justkui \u201cajaloost va\u0308lja langenud\u201d, nad on Esimese Maailma kapitalismi moderniseeruvatest projektidest tahtlikult va\u0308lja arvatud ja lootusetute vo\u0303i surmaeelsete juhtumitena maha kantud\u201d: nn nurjunud riigid (Kongo, Somaalia), na\u0308lja ja o\u0308kokatastroofi ohvrid, need, kes on ja\u0308a\u0308nud pseudoarhailiste \u201cetniliste vaenude\u201d lo\u0303ksu, filantroopiast ja valitsusva\u0308listest organisatsioonidest so\u0303ltujad vo\u0303i terrorivastase so\u0303ja sihtma\u0308rgid. Seega on to\u0308o\u0308tute kategooria laienenud ja ho\u0303lmab suuri inimhulki ajutiselt to\u0308o\u0308tutest ja alaliselt to\u0308o\u0308ko\u0303lbmatutest kuni geto- ja slummielanikeni (ko\u0303ikide nendeni, keda Marx ise nimetas \u201clumpenproletariaadiks\u201d) ning viimaks tervete rahvastikuru\u0308hmade ja riikideni, kes on globaalsest kapitalistlikust protsessist va\u0308lja lu\u0308litatud justkui valged laigud vanadel maakaartidel."}, {"text_idx": "#000388", "text": "Mo\u0303ne arvates pakub see uus kapitalismivorm uusi emantsipatsioonivo\u0303imalusi. Va\u0308hemalt selline on Hardti ja Negri tees raamatus \u201cMultitudes\u201d (\u201cRahvahulgad\u201d, 2004), mis pu\u0308u\u0308ab radikaliseerida Marxi arvamust, et kui me lo\u0308o\u0308me kapitalismil pea maha, siis jo\u0303uamegi sotsialismi. Nende silmis oli Marx ajalooliselt piiratud: tema arutlused la\u0308htusid tsentraliseeritud, automatiseeritud ja hierarhiliselt organiseeritud to\u0308o\u0308stusto\u0308o\u0308st, misto\u0303ttu ta mo\u0303istis \u201cu\u0308ldist teadmist\u201d justkui mingit tsentraalset plaanikomiteed; alles ta\u0308napa\u0308eval, \u201cimmateriaalse to\u0308o\u0308\u201d ta\u0308htsustudes, on revolutsiooniline po\u0308o\u0308re muutunud \u201cobjektiivselt vo\u0303imalikuks\u201d. See immateriaalne to\u0308o\u0308 paikneb kahe pooluse vahel, ulatudes intellektuaalsest to\u0308o\u0308st (ideede, tekstide, arvutiprogrammide tootmine) kuni afektiivse to\u0308o\u0308ni (mida teevad arstid, lapsehoidjad ja stjuardessid). Immateriaalne to\u0308o\u0308 on nu\u0308u\u0308disajal hegemooniline samasuguses mo\u0303ttes, nagu Marx kuulutas 19. sajandi kapitalismis hegemooniliseks suurto\u0308o\u0308stuse: see ei domineeri mitte arvudes, vaid ma\u0308ngides emblemaatilist struktuurset vo\u0303tmerolli. Esile on kerkinud tohutu uus valdkond, mida nimetatakse \u201cu\u0308hisvaraks\u201d [commons]: u\u0308histeadmine ja uued kommunikatsiooni- ja koosto\u0308o\u0308vormid. Immateriaalse tootmise saadused ei ole esemed, vaid uued u\u0308hiskondlikud ja umbisikulised suhted; immateriaalne tootmine on biopoliitiline, sotsiaalse elu tootmine."}, {"text_idx": "#000389", "text": "Hardt ja Negri kirjeldavad siin sama protsessi, mida ta\u0308nase \u201cpostmodernse\u201d kapitalismi ideoloogid kiidavad kui u\u0308leminekut materiaalselt tootmiselt su\u0308mboolsele, tsentralistlik-hierarhiliselt loogikalt iseorganiseerumise ja mitmekeskmelise koosto\u0308o\u0308 loogikale. Erinevus on selles, et Hardt ja Negri ja\u0308a\u0308vad ustavaks Marxile; nad pu\u0308u\u0308avad to\u0303estada, et tal oli o\u0303igus: u\u0308ldise teadmise kasv on pikas perspektiivis kapitalismiga u\u0308hitamatu. Postmodernse kapitalismi ideoloogid va\u0308idavad ta\u0308pselt vastupidist: marksismi teooria (ja praktika) ja\u0308a\u0308b tsentraliseeritud riigivo\u0303imu hierarhilise loogika kammitsaisse ega suuda seega ka\u0308sitleda inforevolutsiooni sotsiaalseid mo\u0303jusid. Sellele va\u0308itele leidub empiirilist tuge: see, mis kommunistlikud rez\u030ciimid tegelikult laostas, oli nende vo\u0303imetus kohaneda uue sotsiaalse loogikaga, mida soodustas inforevolutsioon. Nad pu\u0308u\u0308dsid seda revolutsiooni juhtida, teha sellest veel u\u0308he mastaapse tsentraliseeritud riikliku planeerimise projekti. Paradoks on selles, et seda, milles Hardt ja Negri na\u0308evad unikaalset s\u030canssi kapitalismi u\u0308letamiseks, kiidavad inforevolutsiooni ideoloogid kui uutmoodi, \u201cho\u0303o\u0303rdumisvaba\u201d kapitalismi esileto\u0303usu."}, {"text_idx": "#000390", "text": "Hardti ja Negri analu\u0308u\u0308sis on omad no\u0303rgad kohad, mis aitavad meil mo\u0303ista, kuidas on kapitalism suutnud u\u0308le elada muutuse, mis (klassikalise marksismi ja\u0308rgi) pidanuks panema aluse uuele tootmiskorraldusele, mis kapitalismi selja taha ja\u0308tab. Nad alahindavad seda, kui edukalt (va\u0308hemalt lu\u0308hikeses perspektiivis) on ta\u0308nane kapitalism erastanud u\u0308ldise teadmise enese, nagu ka seda, kui suurel ma\u0308a\u0308ral on to\u0308o\u0308lised \u2013 rohkem kui kodanlus \u2013 ise muutumas u\u0308leliigseks (u\u0308ha suurem hulk ei ja\u0308a\u0308 lihtsalt ajutiselt to\u0308o\u0308tuks, vaid langevad struktuursetel po\u0303hjustel to\u0308o\u0308jo\u0303u hulgast va\u0308lja)."}, {"text_idx": "#000391", "text": "Kui ideaalis oli vana kapitalismi tuumaks ettevo\u0303tja, kes investeerib (omaenda vo\u0303i laenatud) raha tootmisse, mida ta korraldab ja juhib, ning lo\u0303ikab seeja\u0308rel investeeringult kasumit, siis nu\u0308u\u0308d on esile kerkimas uus ideaaltu\u0308u\u0308p: see pole enam ettevo\u0303tja, kes on oma kompanii omanik, vaid tippjuht (vo\u0303i juhatus, mille eesotsas seisab tegevdirektor), kes juhib kompaniid, mis kuulub pankadele (mida omakorda juhivad direktorid, kes panka ei oma) vo\u0303i hajutatud investoritele. Selles kapitalismi uues ideaaltu\u0308u\u0308bis on ebafunktsionaalseks muutunud vana kodanlus oma rollis asendunud palgalise juhtkonnaga: uue kodanluse liikmed saavad palka ja isegi kui neile kuulub osalus oma ettevo\u0303ttes, siis on aktsiaid saadud osana hu\u0308vitistest (\u201cpreemiana\u201d \u201cedukuse\u201d eest)."}, {"text_idx": "#000392", "text": "See uus kodanlus omastab endiselt lisava\u0308a\u0308rtuse, kuid (mu\u0308stifitseeritud) vormis, mida on nimetatud \u201cu\u0308lema\u0308a\u0308raseks ehk lisapalgaks\u201d [surplus wage]: neile makstakse ma\u0308rksa enam proletaarsest \u201cminimaalsest palgast\u201d (mis on sageli mu\u0308u\u0308tiline la\u0308htepunkt, mille ainsaks tegelikuks na\u0308iteks ta\u0308nases globaalmajanduses on Hiina vo\u0303i Indoneesia vabrikuto\u0308o\u0308lise na\u0308ljapalk) ja see erinevus tavalistest proletaarlastest ma\u0308a\u0308rabki a\u0308ra nende staatuse. Seega kaldub klassikalises mo\u0303ttes kodanlus kaduma, kapitalistid aga kerkivad uuesti esile palgato\u0308o\u0308liste alamhulgana, direktoritena, kes oma pa\u0308devuse to\u0303ttu on kvalifitseeritud rohkem teenima (misto\u0303ttu pseudoteaduslikul \u201cevalveerimisel\u201d on nii otsustav ta\u0308htsus: see o\u0303igustab lo\u0303hesid). Piirdumata kaugeltki direktoritega, laieneb \u201clisapalka\u201d teenivate to\u0308o\u0308tajate kategooria ko\u0303ikvo\u0303imalikele ekspertidele, administraatoritele, avalikele teenistujatele, arstidele, juristidele, ajakirjanikele, intellektuaalidele ja kunstnikele. Sel \u201clisal\u201d on kaks vormi: rohkem raha (direktoritele jt), aga ka va\u0308hem to\u0308o\u0308d ja rohkem vaba aega (mo\u0303ningatele intellektuaalidele, aga ka riigiadministraatoritele jne)."}, {"text_idx": "#000393", "text": "Evalveerimisprotseduur, millega otsustatakse, millised to\u0308o\u0308tajad saavad \u201clisapalka\u201d, on meelevaldne vo\u0303imu- ja ideoloogiamehhanism, millel puudub to\u0303sine seos tegeliku pa\u0308devusega; \u201clisapalk\u201d ei eksisteeri mitte majanduslikel, vaid poliitilistel po\u0303hjustel: selleks et sa\u0308ilitada u\u0308hiskonna stabiilsuse huvides \u201ckeskklassi\u201d. U\u0308hiskonnahierarhia meelevaldsus ei ole mingi eksitus, vaid asja tuum, milles evalvatsiooni meelevaldsus ma\u0308ngib analoogset rolli turuedu meelevaldsusega. Va\u0308givald ei a\u0308hvarda puhkeda mitte siis, kui u\u0308hiskonnaruumis on liiga palju sattumuslikkust, vaid siis, kui sattumuslikkust pu\u0308u\u0308takse ko\u0303rvaldada. Raamatus \u201cLa Marque du sacre\u0301\u201d (\u201cPu\u0308ha ma\u0308rk\u201d, 2009) na\u0308eb Jean-Pierre Dupuy hierarhiat seisnevana u\u0308hes neljast protseduurist (dispositifs symboliques), mille funktsioon on kaotada u\u0308limussuhte alandavus: hierarhia ise (va\u0308ljastpoolt pealesurutud kord, mis vo\u0303imaldab mul kogeda oma madalamat u\u0308hiskondlikku staatust so\u0303ltumatuna mu sisemisest va\u0308a\u0308rtusest); demu\u0308stifikatsioon (ideoloogiline protseduur, mis na\u0308itab, et u\u0308hiskond ei po\u0303hine meritokraatial, vaid on objektiivsete sotsiaalsete vo\u0303itluste produkt, vo\u0303imaldades mul va\u0308ltida valusat ja\u0308reldust, et kellegi teise u\u0308limus on tema enda teenete ja saavutuste tulemus); sattumuslikkus (samalaadne mehhanism, mille abil me jo\u0303uame arusaamisele, et meie positsioon u\u0308hiskonnaredelil so\u0303ltub looduslikust ja u\u0308hiskondlikust loteriist; veab neil, kes su\u0308nnivad o\u0303igete geenidega rikastesse peredesse); ja komplekssus (ohjamatutel jo\u0303ududel on ennustamatud tagaja\u0308rjed; na\u0308iteks turu na\u0308htamatu ka\u0308si vo\u0303ib viia mind ebao\u0303nnestumisele ja mu naabrit edule, isegi kui ma to\u0308o\u0308tan ma\u0308rksa rohkem ja olen palju intelligentsem). Vastupidiselt esialgsele muljele ei vaidlusta ega ohusta need mehhanismid hierarhiat, vaid teevad selle va\u0308ljakannatatavaks, sest see, \u201cmis vallandab kadedusemo\u0308llu, on idee, et teine on oma vedamist va\u0308a\u0308rt, mitte aga selle vastandidee \u2013 kuigi see on ainus, mida saab avalikult va\u0308ljendada\u201d. Dupuy teeb sellest eeldusest ja\u0308relduse, et suur viga oleks arvata, nagu oleks mo\u0303istlikult o\u0303iglane u\u0308hiskond, mis end ka o\u0303iglasena tajub, kadedusvimmast vaba \u2013 vastupidi, just niisugustes u\u0308hiskondades leiavad need, kes ta\u0308idavad alamaid positsioone, oma riivatud uhkusele va\u0308ljundi va\u0308givaldsetes vihavimmapursetes."}, {"text_idx": "#000394", "text": "See seostub ta\u0308napa\u0308eva Hiina ees seisva ummikuga: Deng Xiaopingi reformide ideaaleesma\u0308rk oli rajada kodanluseta kapitalism (sest kodanlus ju moodustaks uue valitseva klassi); nu\u0308u\u0308d aga hakkab Hiina juhtidele valusalt kohale jo\u0303udma a\u0308ratundmine, et kui kapitalismil puudub kinnistunud hierarhia, mille tagaks kodanluse olemasolu, tekib pu\u0308siva ebastabiilsuse oht. Niisiis millist teed mo\u0308o\u0308da Hiina la\u0308heb? U\u0308ldiselt on kapitalismi ko\u0303ige to\u0303husamateks ma\u0308nedz\u030cerideks osutunud endised kommunistid, sest nende ajalooline vaen kodanluse kui klassi vastu sobib ta\u0308iuslikult nu\u0308u\u0308disaja kapitalismi tendentsiga muutuda ilma kodanluseta direktorikapitalismiks \u2013 mo\u0303lemal juhul, nagu Stalin juba ammu u\u0308tles, \u201ckaadrid otsustavad ko\u0303ik\u201d. (Huvitav erinevus ta\u0308napa\u0308eva Hiina ja Venemaa vahel on see, et Venemaal on u\u0308likoolide o\u0303ppejo\u0303ud naeruva\u0308a\u0308rsuseni alamakstud \u2013 nad kuuluvad juba de facto proletariaati \u2013, samal ajal kui Hiinas vo\u0303imaldatakse neile mo\u0303nusat \u201clisapalka\u201d, mis garanteerib so\u0303nakuulelikkuse.)"}, {"text_idx": "#000395", "text": "\u201cLisapalga\u201d mo\u0303iste heidab ka uut valgust ja\u0308tkuvatele \u201ckapitalismivastastele\u201d protestidele. Kriisiaegadel sunnitakse esimesena pu\u0308ksirihma pingutama palgakodanluse alamastmeid: poliitiline protest on nende ainus vahend, millega va\u0308ltida langemist proletariaadi hulka. Kuigi nende protestid on so\u0303nades suunatud jo\u0303hkra turuloogika vastu, protesteerivad nad tegelikult oma (poliitiliselt) privilegeeritud majandusliku positsiooni ja\u0308rkja\u0308rgulise murenemise vastu. Ayn Rand esitas romaanis \u201cAtlas Shrugged\u201d (1957) fantaasia \u201cloovkapitalistide\u201d streigist ja see on omamoodi pahupidiselt teoks saanud nu\u0308u\u0308dsetes streikides, millest enamikku korraldavad \u201cpalgakodanlased\u201d, keda ajendab hirm kaotada oma \u201clisapalk\u201d. Need ei ole proletaarsed va\u0308ljaastumised, vaid protestid ohu vastu langeda proletaarlaste hulka. Kes so\u0308andab streikida ta\u0308napa\u0308eval, kui pu\u0308sito\u0308o\u0308koht on juba iseenesest privileeg? Mitte tekstiili- jm to\u0308o\u0308stuste (o\u0303igemini nende ja\u0308a\u0308nuste) madalapalgalised to\u0308o\u0308lised, vaid need privilegeeritud, kellel on kindel to\u0308o\u0308koht (o\u0303petajad, u\u0308histranspordi to\u0308o\u0308tajad, politseinikud). See seletab ka u\u0308lio\u0303pilasmeeleavalduste lainet: vo\u0303ib arvata, et nende peamiseks motiiviks on hirm, et ko\u0303rgharidus ei garanteeri enam edasises elus \u201clisapalka\u201d."}, {"text_idx": "#000396", "text": "Samas on selge, et protestide tohutust elavnemisest viimasel aastal \u2013 araabia kevadest kuni La\u0308a\u0308ne-Euroopani, Occupy Wall Streetist kuni Hiinani, Hispaaniast Kreekani \u2013 ei saa mo\u0308o\u0308da minna kui pelgalt palgakodanluse ma\u0308ssust. Iga juhtumit tuleb hinnata selle tegeliku sisu ja\u0308rgi. U\u0308lio\u0303pilasmeeleavaldused u\u0308likoolireformi vastu Suurbritannias erinesid selgelt augustirahutustest, mis kujutasid endast tarbijalikku ha\u0308vituskarnevali, to\u0303elist ko\u0303rvaleja\u0308etute vihapurset. Vo\u0303ib va\u0308ita, et Egiptuse u\u0308lesto\u0303usud algasid osalt palgakodanluse ma\u0308ssuna (haritud noored protestisid va\u0308ljavaadete puudumise to\u0303ttu), aga see oli ko\u0303igest u\u0308ks aspekt suuremast protestist ro\u0303humisrez\u030ciimi vastu. Teisalt ei o\u0303nnestunud neil meeleavaldustel tegelikult mobiliseerida vaeseid to\u0308o\u0308lisi ja talupoegi ning islamistide valimisvo\u0303it annab tunnistust algse ilmaliku protesti kitsast sotsiaalsest baasist. Kreeka on erijuhtum: viimastel ku\u0308mnenditel loodi seal uus palgakodanlus (isea\u0308ranis vohavas riigihalduses) ta\u0308nu Euroopa Liidu finantsabile ja proteste on motiveerinud suurel ma\u0308a\u0308ral selle lo\u0303ppemise oht."}, {"text_idx": "#000397", "text": "Alama palgakodanluse proletariseerumisega ka\u0308ivad teise a\u0308a\u0308rmusena kaasas tippjuhtide ja pankurite irratsionaalselt ko\u0303rged hu\u0308vitised (irratsionaalsed seeto\u0303ttu, et nagu uuringud USA-s on na\u0308idanud, kalduvad need olema po\u0308o\u0308rdvo\u0303rdelised ettevo\u0303tete edukusega). Selle asemel et vo\u0303tta need suundumused moraliseeriva kriitika alla, peaksime neid lugema kui ma\u0308rke sellest, et kapitalistlik su\u0308steem ei ole enam vo\u0303imeline isereguleeruvaks stabiilsuseks \u2013 teisiso\u0303nu see a\u0308hvardab va\u0308ljuda kontrolli alt."}, {"text_idx": "#000399", "text": "Ku\u0308berru\u0308nnakute moos aprillirahutuste kibedal pudrul"}, {"text_idx": "#000400", "text": "Ilmunud Vikerkaares 2008, nr 4\u20135"}, {"text_idx": "#000401", "text": "Pronksso\u0303duri saaga paljudest kasulik/kahjulik-aspektidest ja\u0308i tolmu settides pinnale u\u0308ks, vo\u0303ibolla ainus Eesti jaoks selgelt kasulik su\u0308ndmustejada: ku\u0308berru\u0308nnakud, nende to\u0303rjumise mu\u0308tologiseeritud eepos ja see, kuidas poliitikud selle blufi piiri peal seisva kampaania va\u0308lja ma\u0308ngisid. Ku\u0308berru\u0308nnakud ise on sotsiaal-tehnoloogiline fenomen: suurt ru\u0308nnakut ei saa edukalt korraldada a\u0308kki, ette valmistamata, u\u0308ksiku huvilise poolt. Ru\u0308nnak \u2013 ja samamoodi kaitse \u2013 eeldab la\u0308bipo\u0303imunud, evolutsioneeruvat vo\u0303rgustikku internetist ja sotsiaalsetest sidemetest, kus u\u0308ks ei funktsioneeri ega arene ilma teiseta. Meie silma all \u2013 just praegu \u2013 on toimumas interneti ja u\u0308hiskonna koevolutsioon ning ku\u0308berru\u0308nnakud on u\u0308ks sellesama evolutsiooni teravalt tunnetatavaid aspekte."}, {"text_idx": "#000402", "text": "Suuremas plaanis vaadates oli \u201cmeie\u201d ku\u0308berru\u0308nnak va\u0308ike ta\u0308pe maailmas pidevalt ja igal pool toimuvas so\u0303jas vo\u0303rgukanalite u\u0308mber. Peaaegu alati on motivatsioon majanduslik, meie aprilliru\u0308nnakute eriliseks nu\u0308ansiks oli puhtpoliitiline motiveeritus. Selle ebahariliku nu\u0308ansi dramaatiline rahvusvaheline va\u0308ljama\u0308ngimine Venemaa riikliku ru\u0308nnakuna Eesti riigi vastu oli riskantne ja andis u\u0308ksikuid tagasilo\u0308o\u0308ke, aga lo\u0303ppkokkuvo\u0303ttes osutus poliitiliselt selgelt kasulikuks aktsiooniks."}, {"text_idx": "#000403", "text": "Tekitasime maailmas palju suuremat \u2013 seejuures positiivset \u2013 meediakajastust ja huvi, kui n-o\u0308 harilikud rahutused seda kunagi oleksid suutnud. Pa\u0308ris kindlasti tegid ku\u0308berru\u0308ndajad Eestile suure heateo."}, {"text_idx": "#000404", "text": "Suurim vo\u0303itja oli seejuures pronksso\u0303duri teisaldaja \u2013 kaitseministeerium. Juba mitu aastat oli ka\u0308imas protsess rahvusvahelise ku\u0308berkaitse kompetentsikeskuse rajamiseks, millest edaspidi loodeti kujundada NATO kompetentsi- ja koolituskeskust. Tugi sellise asja tegemiseks oli olemas nii Eesti sees kui NATO ringkondades, kuid mo\u0303lemalt poolt mo\u0303o\u0303dukalt leige. Ru\u0308nnakud ja nende eduka to\u0303rje va\u0308ljama\u0308ngimine to\u0303stsid meid ta\u0308helepanukeskmesse ja kiirendasid kogu protsessi va\u0308ga oluliselt. Suutsime tekitada NATO sees endale mainelise nis\u030ci."}, {"text_idx": "#000405", "text": "Mismoodi ru\u0308nnakuid Venemaalt ta\u0308pselt organiseeriti, ei saa me ilmselt kunagi teada. Ku\u0308berru\u0308nnakud ei vaja iseenesest mingit jo\u0303uorganite-poolset kampaaniat: va\u0308ga edukalt saavad sellega hakkama asjassepu\u0308hendatud tegelased omaenda initsiatiivil. Samas ei tee suurem tugi kunagi paha, ja ko\u0303igil suurvo\u0303imudel on olemas mitmed jo\u0303ustruktuurid seda sorti asjade korraldamiseks. Teisalt kalduvad riiklikud struktuurid siiski oma tegevuse kaugemaid tagaja\u0308rgi kuigivo\u0303rd prognoosima, ku\u0308berru\u0308nnakute a\u0308rakasutamine Eesti kuvandi kergitamiseks aga pidanuks olema ettearvatav."}, {"text_idx": "#000406", "text": "Ku\u0308berru\u0308nnakud on geriljaso\u0303da, kus u\u0308ksikud fanaatikud, eraarmeed, riiklikud toetused, organiseeritud kuritegevus ja puhas eraettevo\u0303tlus kombineeruvad sarnaselt internetiga ad hoc organisatsiooniks, millel ei saagi olla keskset, hierarhilist juhtimist."}, {"text_idx": "#000407", "text": "Eesti va\u0308iksuse to\u0303ttu oli meid kerge vo\u0303rguru\u0308nnakutega ha\u0308irida \u2013 panku, telekomifirmasid, olulisi ametiasutusi ja ajalehti on meil va\u0308he \u2013, aga samal po\u0303hjusel saime end ka suhteliselt kergesti kaitsta. Massilised ru\u0308nded ka\u0308ivitatakse harilikest a\u0308raha\u0308kitud koduarvutitest u\u0308le maailma, ning esmaseks enesekaitseks piisas meie u\u0308ksikute va\u0308lisu\u0308henduste filtreerimisest: telekomifirmade suured ruuterid lihtsalt ei lasknud sihtma\u0308rkidele suunatud andmepakette Eestisse sisse. Va\u0308ljastpoolt Eestit ei saanud enam meie internetipankasid kasutada ja ajalehti lugeda, aga mis siis: su\u0308steemid la\u0308ksid va\u0308hemalt ka\u0308ima. Ja\u0308rgmiste pa\u0308evade ja na\u0308dalate jooksul asuti meie va\u0308ikese tsiviilse kaitseorganisatsiooni CERT juhtimisel niisugust filtreerimist toimetama juba va\u0308ljaspool Eestit asuvates internetiruuterites, kuni lo\u0303puks sai kaotada piirangud va\u0308lismaalt Eestisse liikuvatele internetipakettidele. Kujutame ette analoogilist olukorda Ameerikas: enamik ha\u0308kitud koduarvutitest asub oma riigi piirides, telekomifirmasid, u\u0308hendusteid ja ristmikke on tohutult, mingit lihtsat vo\u0303imalust enamikku ru\u0308ndajatest u\u0308he klo\u0303psuga va\u0308lja lu\u0308- litada ei ole."}, {"text_idx": "#000408", "text": "Meetodeid ku\u0308berru\u0308nnakuteks on palju. Viimastel aastatel domineerib to\u0303sisemate operatsioonide korral ko\u0303ikjal u\u0308ks po\u0303himeetod, nn hajutatud teenuseto\u0303kestus (levinud lu\u0308hendina DDOS \u2013 distributed denial of service). Sisuliselt on idee va\u0308ga lihtne, palju lihtsam kui arvutitesse sisse ha\u0308kkimine: kui tahame mingi veebisaidi to\u0308o\u0308tamist takistada, tuleb selle veebisaidi poole po\u0308o\u0308rduda nii tihti, et ta ei jaksa enam veebilehti va\u0308lja anda ning ta internetikanal on pa\u0308ringuid sedavo\u0303rd ta\u0308is, et harilike mitteru\u0308ndavate kasutajate pa\u0308ringud sinna enam eriti a\u0308ra ei mahu. Analoogia raadiosaate segamisega on ta\u0308iesti olemas: saadame jaama kanalil tugevat mu\u0308ra, keegi ei saa enam jaama kuulata. Internetis on kanal enamasti kahepoolne: kasutaja ku\u0308sib serverilt mingit lehte, ja server siis saadab talle selle lehe. Ei segata mitte serverist va\u0308ljaminevat infot (sest see liigub eri suundades), vaid koormatakse server u\u0308le pa\u0308ringutega. Pa\u0308ringul ja pa\u0308ringul on seejuures suur vahe: harilikult pu\u0308u\u0308takse teha just selliseid kiuslikku sorti pa\u0308ringuid, mis serverit ko\u0303vasti rohkem ha\u0308iriks kui tavakasutus."}, {"text_idx": "#000409", "text": "Peale veebisaitide saab niisuguse ru\u0308nnaku ka\u0308ivitada ka e-posti serverite ja interneti massiliiklust suunavate ruuterite vastu. Viimaste kinnijooksmisel on hoopis to\u0303sisemad tagaja\u0308rjed: igasugune internetiliiklus selle ruuteri kaudu lakkab toimimast, kuni vo\u0303rguadministraatorid liikluse teisi teid pidi u\u0308mber suunavad."}, {"text_idx": "#000410", "text": "Kui ku\u0308berru\u0308nnakute idee iseenesest on lihtne, siis nende tegelikul teostamisel lisandub u\u0308ks palju huvitavam ja pikemas perspektiivis u\u0308lioluline aspekt \u2013 hajutatus (too esimene D so\u0303nas DDOS). Nimelt ei ole u\u0308ksikul arvutil enamasti kunagi vo\u0303imalik nii palju segavaid pa\u0308ringuid va\u0308lja saata, et ta suudaks ha\u0308irida mahuka kanali ku\u0308ljes olevat serverit. Seepa\u0308rast on vaja serverit \u2013 vo\u0303i ruuterit \u2013 ru\u0308nnata korraga va\u0308ga paljudest, enamasti tuhandetest vo\u0303i ku\u0308mnetest tuhandetest arvutitest. Kust neid arvuteid vo\u0303tta? Tuleb sokutada harilikesse koduarvutitesse normaalolekus vaikne ja mitte kedagi ha\u0308iriv pahavara, mida ru\u0308ndaja saab tsentraalselt vo\u0303rgu kaudu juhtida, andes na\u0308iteks korraga ku\u0308mnele tuhandele arvutile ka\u0308su ru\u0308nnata etteantud meetodil konkreetset serverit. Ja koduarvuti asubki ilma omaniku teadmata tegema aktiivselt segavaid pa\u0308ringuid."}, {"text_idx": "#000411", "text": "Selliseid tsentraalselt suunatava pahavaraga nakatatud harilike koduarvutite pilvi nimetatakse botnettideks (ehk robotvo\u0303rkudeks). Suuremad leitud botnetid on sisaldanud koguni u\u0308le miljoni arvuti, mis paiknevad laiali u\u0308le kogu maailma. Umbkaudsetel hinnangutel on praegu ligi viiendik koduarvutitest maailmas mo\u0303ne botneti osaks. Ku\u0308berru\u0308nnakuid tehakse enamasti majanduslikel po\u0303hjustel: kas lihtsalt takistamaks konkurendi a\u0308ri vo\u0303i pressimaks botneti DDOS-ru\u0308nnaku a\u0308hvardusel va\u0308lja raha (see on sage eesma\u0308rk na\u0308iteks ru\u0308nnakute puhul internetipankade vastu ning mo\u0303nedki pangad maailmas on selle tagaja\u0308rjel internetipangandusest loobunud). Botnette ei kasutata muidugi ainult ru\u0308nnakuteks. Sootuks suurem a\u0308ri on spa\u0308mm-meilide saatmine (ca 90% meie postkastidesse tulevatest spa\u0308mm-meilidest on saadetud botnettide kaudu) ja nn click fraud, kus arvutid pannakse mingit reklaamba\u0308nnerit \u201cklikkima\u201d, mis omakorda toob selle ba\u0308nnerisu\u0308steemi haldajale raha sisse. Botnette tarvitatakse ka kodukasutajate krediitkaardinumbrite ja igasugu paroolide massiliseks va\u0308ljanuuskimiseks: ja\u0308llegi on siin ta\u0308htsaks sihtma\u0308rgiks internetipangandus \u2013 see ongi u\u0308ks po\u0303hjusi, miks viimases eelistatakse ikka enam kasutada paroolikalkulaatoreid vo\u0303i protsessoriga ID-kaarte. Last not least, botnetid tegelevad iseenda laiendamisega: botnetis olevad koduarvutid saadavad laiali nakatatud pilte ja muud e-posti, mis sisaldab linke nakatavatele veebilehtedele, ska\u0308nnivad kohalikke vo\u0303rke turvaaukude leidmiseks jne."}, {"text_idx": "#000412", "text": "Koduarvutite nakatamine botnettide loomiseks ja kasvatamiseks on suur a\u0308ri. Loodud botnette mu\u0308u\u0308akse ja renditakse va\u0308lja. Botnetid konkureerivad omavahel, u\u0308ritades teiste omanike pahavara arvutitest va\u0308lja to\u0303rjuda ja oma botnetti laiendada. Botneti aretajad vahetavad, mu\u0308u\u0308vad ja levitavad kasulikke koodijuppe: botnetid ja pahavara arenevad traditsioonilise, geneetikal ja looduslikul valikul po\u0303hineva evolutsiooni vaimus, so\u0303ltudes samas botnetimajanduse inimorganisatsiooni evolutsioonist."}, {"text_idx": "#000413", "text": "Vastumeetmena botnettide aretamisele sokutavad telekomid, pangad ja jo\u0303ustruktuurid \u2013 ka Eestis \u2013 botnetia\u0308ri ringkondadesse oma agente, kes muuhulgas pidevalt ja\u0308lgivad botnetireklaame ja pakkumisi. Pahavara leidmise ja ha\u0308vitamisega otse koduarvutites tegelevad viiruseto\u0303rjeprogrammid, mis samuti evolutsioneeruvad. On loodud ka puhtanisti kaitseotstarbelisi botnette, mis \u2013 koduarvuti omaniku teadmata \u2013 lihtsalt likvideerivad teisi leitud botnette ja levitavad ennast, ilma et plaaniksid kedagi ru\u0308nnata vo\u0303i muud kuritegelikku ette vo\u0303tta."}, {"text_idx": "#000414", "text": "Selline po\u0303nev inimorganisatsiooni ja internetitarkvara u\u0308ksteist toetav koevolutsioon tiheda konkurentsi tingimustes, kus botnetid vo\u0303itlevad nii omavahel kui ka kaitsesu\u0308steemidega, on ainulaadne eeska\u0308tt oma kiiruse ja sellest su\u0308ndivate probleemide eripa\u0308ra poolest. Samasugust laadi koevolutsioon toimub interneti ja muude kommunikatsioonikanalite u\u0308mber ka ko\u0303ige harilikumates, legaalsetes tegevusvaldkondades."}, {"text_idx": "#000415", "text": "Interneti arenguga u\u0308hiskonnas toimuvad muutused na\u0308itavad va\u0308ga selgelt, kuidas u\u0308hiskond on u\u0308ha enam vo\u0303tmas n-o\u0308 omaette suure u\u0308hiskondliku looma piirjooni, kellel on oma huvid ja oma supermo\u0303istus ning arengumootoriks seesama geneetika ja loodusliku valiku koostoime, mis kunagi sundis mo\u0303istuseta ainurakseid u\u0308hinema hulkrakseteks. U\u0308hiskond kui suur loom ei huvitu eriti oma u\u0308ksikute inimainuraksete huvidest ja eesma\u0308rkidest, inimesed ja\u0308lle ei saa eriti aru, mida ja miks u\u0308hiskond tervikuna teeb: meie mo\u0303istus on selleks liiga va\u0308ike, aju liiga pisike ja evolutsiooniliselt piisavalt kohastumata. Ning vo\u0303ibolla ei olegi efektiivse u\u0308hiskondliku looma jaoks vaja kuigi tarku inimesi, hoopis ta\u0308htsam on nendevaheline side ja efektiivne organisatsioon."}, {"text_idx": "#000416", "text": "Viimase paariku\u0308mne aasta jooksul on inimgrupid ja organisatsioonid intiimselt po\u0303imumas arvutite ja vo\u0303rguga: arvutid suudavad ta\u0308ita esialgu lihtsamaid, edaspidi u\u0308ha keerukamaid inimfunktsioone, ja\u0308a\u0308des samas so\u0303ltuvaks oma organisatsiooni inimeste tegevusest. U\u0308hiskondliku looma organismis leidub juba praegu peale inimeste ka va\u0308ikeseid, aga massiliselt levivaid tehisrakke \u2013 arvutid, mobiiltelefonid, autod ja majad \u2013 koos oma internetiu\u0308henduste ja telefonisu\u0308steemide tehisna\u0308rvikiududega. Mida enam meie u\u0308hiskond uusi tehisrakke kasutab, seda ta\u0308htsamaks muutub omavahelises konkurentsis so\u0303da majanduse, teadmiste ja organisatsiooni jaoks ha\u0308davajalike internetina\u0308rvivo\u0303rkude pa\u0308rast."}, {"text_idx": "#000417", "text": "See, kelle u\u0308hiskond majanduslikus so\u0303jas alla ja\u0308a\u0308b, neelatakse tugevama konkurendi poolt alla ning inimesed seeditakse toormaterjalina la\u0308bi, nagu La\u0308a\u0308ne tsivilisatsioon paarisaja aasta jooksul primitiivsete ho\u0303imukultuuride peal juba edukalt on demonstreerinud. Viimane suurem seedimisoperatsioon toimus aga siinsamas ja ainult paarku\u0308mmend aastat tagasi, kui iseorganiseeruvale majandusele ja vabale kommunikatsioonile orienteeritud u\u0308hiskond asus alla neelama pronksso\u0303duri ja\u0308igalt organiseeritud kodumaad. Aprillikuised ku\u0308berru\u0308nnakud on irooniline to\u0303end sellesama u\u0308mberkultuuristamise edukusest."}, {"text_idx": "#000418", "text": "Meenutame suurt o\u0303petlast ja vastuolulist poliitikaeksperti Bernard Lewist (31. mai 1916 \u2013 19. mai 2018). \u201cMo\u0303te, et Jumalal on vaenlasi ja ta vajab inimeste abi oma vaenlaste kindlakstegemiseks ja ko\u0303rvaldamiseks, on raskesti mo\u0303istetav. Ometigi on ka\u0308situs Jumala vaenlastest tuntud eelklassikalises ja klassikalises antiigis, nii Vanas kui Uues Testamendis, samuti Koraanis, ja tal on keskne koht kaasaegse radikaalse islami ideoloogias\u201d"}, {"text_idx": "#000419", "text": "23. veebruaril 1998. aastal avaldas Londonis ilmuv araabia ajaleht Al-Quds al-Arabi \u201cta\u0308ielikul kujul U\u0308lemaailmse Islamirinde u\u0308leskutse pu\u0308haks so\u0303jaks juutide ja ristiso\u0303dijate vastu\u201d. Ajalehe va\u0308itel oli see poliitiline avaldus saabunud neile faksi teel ja sellele olid alla kirjutanud Usama bin Ladin \u2013 Saudi Araabia rahamees, keda U\u0308hendriigid on su\u0308u\u0308distanud pommiplahvatuste organiseerimises oma Ida-Aafrika saatkondades 1998. aasta augustis, \u2013 ning Egiptuse, Pakistani ja Bangladeshi islamistlike relvaru\u0308hmituste juhid. See avaldus \u2013 hunnitu palake so\u0303naosavat, paiguti isegi poeetilist araabia proosat \u2013 toob pa\u0308evavalgele ajalooversiooni, mis on enamikule La\u0308a\u0308ne inimestest harjumatu. Bin Ladini rahulolematuse po\u0303hjused pole paljude jaoks kaugeltki ootuspa\u0308rased."}, {"text_idx": "#000420", "text": "Avaldus algab sissejuhatusega, kus tsiteeritakse mo\u0303nd so\u0303jakamat lo\u0303iku Koraanist ja prohvet Muhamedilt. Ja ja\u0308tkub siis: \u201cSestsaadik kui Jumal pani paika Araabia poolsaare, lo\u0303i ko\u0303rbe ja u\u0308mbritses selle meredega, pole sellele eales osaks saanud niisugust ha\u0308da nagu nu\u0308u\u0308d need ristiso\u0303dijate va\u0308ehulgad, mis on seal laiali levinud nagu rohutirtsuparv, tunglevad selle pinnal, o\u0303givad selle vilju ja ha\u0308vitavad selle haljast taimestikku; nii su\u0308nnib ajal, mil uskmatud rahvad ru\u0308ndavad muslimeid nagu na\u0308ljased lo\u0303unastajad toiduliuda.\u201d"}, {"text_idx": "#000421", "text": "Edasi ra\u0308a\u0308gitakse vajadusest niisugust olukorda enesele teadvustada ja asuda tegutsema selle parandamiseks. To\u0303siasjad, seisab avalduses, on igau\u0308hele teada ja need vo\u0303ib jaotada kolme ru\u0308hma: \u201cEsiteks \u2013 juba rohkem kui seitse aastat okupeerivad U\u0308hendriigid islamimaade pu\u0308himaid paiku, Araabiat, ro\u0308o\u0308vivad selle rikkusi, kamandavad selle valitsejaid, alandavad selle rahvast, ohustavad selle naabreid ja on muutnud oma baasid Poolsaarel lo\u0308o\u0308girusikaks naabruses elavate islamirahvaste vastu."}, {"text_idx": "#000422", "text": "Kui varem ongi mo\u0303ned kahelnud selle okupatsiooni to\u0303elises olemuses, siis nu\u0308u\u0308d on kogu araabia rahvas sellest aru saanud."}, {"text_idx": "#000423", "text": "Selle kohta polegi vaja paremat to\u0303endust kui Ameerika ja\u0308tkuv agressioon Iraagi rahva vastu, mis la\u0308htub Araabiast, ehkki siinsed valitsejad vastustavad oma territooriumi a\u0308rakasutamist niisugustel eesma\u0308rkidel, kuid nad on jo\u0303uetud."}, {"text_idx": "#000424", "text": "Teiseks \u2013 hoolimata ma\u0308a\u0308ratust ha\u0308vitusto\u0308o\u0308st, mis Iraagi rahvale on ristiso\u0303dijate-juutide liidu ka\u0308e la\u0308bi osaks saanud, ja kohutavast hukkunute hulgast, keda on juba u\u0308le miljoni, ko\u0303igest sellest hoolimata pu\u0308u\u0308avad ameeriklased oma o\u0303udset tapato\u0308o\u0308d korrata. Na\u0308ib, et pikast blokaadist, mis ja\u0308rgnes raevukale so\u0303jale, lo\u0303hestus- ja purustusto\u0308o\u0308st neile ei piisa. Ja nii on nad tulnud nu\u0308u\u0308d taas, et ha\u0308vitada lo\u0303plikult seda, mis on sellest rahvast veel ja\u0308rele ja\u0308a\u0308nud, ning alandada tema muslimeist naabreid."}, {"text_idx": "#000425", "text": "Kolmandaks \u2013 ameeriklaste eesma\u0308rgid neis so\u0303jus on usulised ja majanduslikud, kuid nende sihiks on ka aidata juutide riigikesel juhtida ta\u0308helepanu eemale sellelt, et juudid okupeerivad Jeruusalemma ja tapavad seal muslimeid. Ei ole paremat to\u0303endust ko\u0303ige selle kohta kui nende himu purustada Iraak, ko\u0303ige vo\u0303imsam naabruskonna araabia riikidest, ja nende pu\u0308u\u0308e tu\u0308keldada ko\u0303ik regiooni riigid \u2013 Iraak, Saudi Araabia, Egiptus, Sudaan \u2013 ta\u0308htsusetuiks riigikesteks, et siis nende lo\u0303hestatuse ja no\u0303rkuse kaudu tagada Iisraeli elluja\u0308a\u0308mine ja ristiso\u0303dijate hukatusttoova okupatsiooni ja\u0308tkumine araabia mais.\u201d"}, {"text_idx": "#000426", "text": "Tegelikult ta\u0308hendavad need kurito\u0308o\u0308d, o\u0308eldakse avalduses, \u201cameeriklaste selget so\u0303jakuulutust Jumalale, tema Prohvetile ja muslimeile\u201d. La\u0308bi sajandite olevat ulama \u2013 vaimulikkond, kellele islami teoloogia ja seaduste (s\u030cariaadi) vallas kuulub ko\u0303rgeim autoriteet \u2013 sa\u0308a\u0308rases olukorras u\u0308ksmeelselt otsustanud, et kui vaenlased ru\u0308ndavad muslimite maid, saab dz\u030cihaadist iga muslimi isiklik kohus."}, {"text_idx": "#000427", "text": "Ulama mo\u0303istetekeeles vo\u0303ivad usust tulenevad kohustused olla kas kollektiivsed, olles mo\u0303eldud ta\u0308itmiseks kogukonnale kui tervikule, vo\u0303i siis isiklikud, lasudes igal u\u0308ksikul muslimil. Ru\u0308ndeso\u0303jas on dz\u030cihaadi-kohustus kollektiivne ning selle vo\u0303ivad ta\u0308ita vabatahtlikud ja elukutselised so\u0303dalased. Ent kui muslimi kogukond on sunnitud end kaitsma, saab dz\u030cihaadist igau\u0308he individuaalne kohustus."}, {"text_idx": "#000428", "text": "Viidanud veel mitmele islamiautoriteedile, asuvad allakirjutanud oma deklaratsiooni viimase ja ko\u0303ige ta\u0308htsama osa, fatwa ehk otsuse juurde. See ma\u0308a\u0308rab, et: \u201cIga muslim, kel va\u0308hegi vo\u0303imalik, on isiklikult kohustatud tapma ameeriklasi ja nende liitlasi, nii eraisikuid kui so\u0303java\u0308elasi, igal maal, kus see vo\u0303imalik, kuni Aqsa mos\u030cee [Jeruusalemmas] ja Harami mos\u030cee [Mekas] on vabastatud nende haardest ja kuni nende puruks lo\u0308o\u0308dud ja murtud tiibadega so\u0303java\u0308ed pagevad ko\u0303igilt islamimailt ega ole enam suutelised u\u0308htegi muslimit ohustama.\u201d"}, {"text_idx": "#000429", "text": "Tsiteerinud paari asjakohast va\u0308rssi Koraanist, ja\u0308tkab dokument: \u201cJumala loaga kutsume u\u0308les iga muslimit, kes usub Jumalat ja soovib tasumist, vo\u0303tma kuulda Jumala ka\u0308sku ja tapma ameeriklasi ja ro\u0308o\u0308vima nende vara, kus iganes ta neid leiab ja kus iganes saab. Samamoodi kutsume muslimite ulama\u2018t ja valitsejaid ja noorsugu ja so\u0303dureid alustama ru\u0308nnakuid Ameerika saatanava\u0308gede ja nendega liitunud Saatana abiliste vastu.\u201d"}, {"text_idx": "#000430", "text": "Avaldus lo\u0303peb veel mo\u0303ne islami pu\u0308hakirjatsitaadiga."}, {"text_idx": "#000431", "text": "Bin Ladini arusaam, et Laheso\u0303da oli Ameerika agressioon Iraagi vastu, vo\u0303ib paista pisut veider, kuid on islamimaailmas laialt levinud \u2013\u001c ehkki mitte u\u0308ldiselt omaks vo\u0303etud. U\u0308ksko\u0303ik mis usku ususo\u0303dalaste jaoks on o\u0303igus ikka omausuliste poolel ja uskmatud on alati eksiteel, olgu asjaosalised ja nende kokkupo\u0303rkega seonduvad seigad millised tahes."}, {"text_idx": "#000432", "text": "Kolm avalduses loetletud tu\u0308lipiirkonda \u2013 Araabia poolsaar, Iraak ja Jeruusalemm \u2013, on tuttavad igau\u0308hele, kes La\u0308his-Ida su\u0308ndmusi silmas on pidanud. Ootamatum vo\u0303ib aga olla nende ta\u0308htsusja\u0308rjekord ja tundero\u0303hk."}, {"text_idx": "#000433", "text": "On u\u0308ks asjaolu, mida me siin La\u0308a\u0308nes vahel unustama kipume, kuid mis on u\u0308ldteada neile, kes on tuttavad islami ajaloo ja kirjaso\u0303naga: Araabia on muslimitele pu\u0308ha maa par excellence \u2013 Meka, kus Prohvet su\u0308ndis; Mediina, kus ta esimese islamiriigi rajas; ja Hedz\u030cas, mille rahvas oli esimene, kes uue usu u\u0308mber koondus ja selle peamiseks kandjaks sai. Muhamed elas ja suri Araabias, nagu ka neli esimest kaliifi, tema otsest ja\u0308reltulijat islamikogukonna juhi kohal."}, {"text_idx": "#000434", "text": "Pa\u0308rast lu\u0308hikest vahepala Su\u0308u\u0308rias sai seeja\u0308rel islamimaailma keskuseks ja tema suursu\u0308ndmuste toimumiskohaks Iraak, kalifaadi keskus poole aastatuhande jooksul. Muslimite seisukohalt ei saa kunagi lo\u0303plikult loobuda u\u0308hestki tu\u0308kikesest maast, mis eales islami valdustele liidetud, aga Araabia ja Iraak pole oma ta\u0308henduselt ses suhtes u\u0308ldse mitte millegagi vo\u0303rreldavad. Klassikalised araabia ajaloolased jutustavad, et aastal 20 pa\u0308rast hidz\u030crat (Muhamedi minekut Mekast Mediinasse), s.o 641. aastal kristliku ajaarvamise ja\u0308rgi, otsustas kaliif Umar, et juudid ja kristlased tuleb Araabiast eemaldada, ta\u0308itmaks nii korraldust, mille Prohvet oli toonud kuuldavale oma surivoodil: \u201cA\u0308rgu olgu Araabias kaht usku.\u201d Ku\u0308simus puudutas Khaybari oaasi juute po\u0303hjas ja Najrani kristlasi lo\u0303unas. Mo\u0303lemad olid po\u0303lised ja su\u0308gavalt juurdunud kogukonnad, araablased nii oma keelelt, kultuurilt kui eluviisidelt, erinedes u\u0308leja\u0308a\u0308nuist u\u0308ksnes usu poolest."}, {"text_idx": "#000435", "text": "Mo\u0303ned varasemad autoriteedid olid selle u\u0308tluse omistamist Prohvetile vaidlustanud. Kuid u\u0308ldiselt peeti seda autentseks ja Umar viis selle ellu. Selline usuva\u0308hemuste va\u0308ljaajamine on islami ajaloos va\u0308ga harukordne juhtum \u2013 erinevalt keskaja ristiusumaadest, kus juutide ja (Hispaania tagasivallutamise ja\u0308rel) muslimite minemakihutamised olid tavalised ja sagedad. Vo\u0303rreldes vastavate na\u0308htustega Euroopas sisaldas Umari otsus piiranguid ja osutas kaastunnet. See ei ka\u0308inud Lo\u0303una- ja Kagu-Araabia kohta, sest neid ei peetud islami pu\u0308ha maa osaks."}, {"text_idx": "#000436", "text": "Ja erinevalt Hispaaniast ja teistest Euroopa maadest pagendatud juutidest ja muslimeist, kes olid sunnitud otsima varjupaika kust iganes, loovutati Araabia juutidele ja kristlastele teatud kindlad maa-alad, kuhu u\u0308mber asuda: juutidele Su\u0308u\u0308rias ja kristlastele Iraagis. U\u0308mberasustamine ise ei olnud ja\u0308rsk, vaid pigem ja\u0308rkja\u0308rguline, ning on teateid juutide ja kristlaste viibimisest Khaybaris ja Najranis ka veel mo\u0303nda aega pa\u0308rast Umari edikti."}, {"text_idx": "#000437", "text": "Kuid Umari otsus oli lo\u0303plik ja po\u0308o\u0308rdumatu ning sellest ajast peale on Al-Hija\u0304zi pu\u0308ha maa olnud mittemuslimitele keelatud. Vastavalt islami juriidika Hanbali koolkonnale, millest la\u0308htuvad nii saudid kui ka nu\u0308u\u0308dse so\u0303jakuulutuse autorid, on ra\u0308nk su\u0308u\u0308tegu juba seegi, kui mittemuslim oma jala pu\u0308hitsetud pinnale to\u0303stab. Kuningriigi u\u0308leja\u0308a\u0308nudki osades salliti mittemuslimeid u\u0308ksnes kui ajutisi ku\u0308lalisi ning neil ei olnud seal lubatud alalist elamist sisse seada ega oma usukombeid harrastada."}, {"text_idx": "#000438", "text": "Ristiso\u0303dade ajalugu pakub ilmeka na\u0308ite, kui erinev ta\u0308htsus oli islami arusaamades Araabial vo\u0303rreldes muude paikadega. Jeruusalemma vallutamine ristiso\u0303dijate poolt 1099. aastal ta\u0308hendas ristiusumaade triumfi ja katastroofi linna juutidele. Aga araabia historiograafia ja\u0308rgi otsustades a\u0308ratas see su\u0308ndmus regioonis u\u0308pris kasinat huvi. Kohalike muslimite abipalved Damaskusesse ja Bagdadi ja\u0308id vastuseta ning vastrajatud ristiso\u0303dijate riigikesed Antiookiast Jeruusalemmani sobitusid peagi Levandi poliitilistesse ma\u0308ngudesse, mille kristlike ja muslimi valitsejate vahel kujunesid va\u0308lja keerukad liitlas- ja rivaliteedisuhted."}, {"text_idx": "#000439", "text": "Suur vastu-ristiretk, mis lo\u0303puks ristiso\u0303dijad merre paiskas, algas alles ligi sajand hiljem. Selle otseseks ajendiks sai ro\u0308o\u0308vimisega tegeleva ristiso\u0303dijatepealiku Renaud de Cha\u0302tilloni tegevus, kelle valduses oli aastail 1176\u20131187 Keraki kindlus Lo\u0303una-Jordaanias ning kes kasutas seda reaks ru\u0308u\u0308steretkedeks muslimite karavanide ja kaubandusliku la\u0308bika\u0308imise vastu naaberregioonides, kaasa arvatud Hedz\u030cases. Ristiso\u0303dade ajaloo uurijatel on ilmselt o\u0303igus, kui nad arvavad, et Renaud\u2019 motiivid olid peamiselt majanduslikku laadi \u2013 saagiiha. Aga muslimid na\u0308gid tema ro\u0308o\u0308vka\u0308ikudes provokatsiooni, islami pu\u0308hapaikade vastu suunatud va\u0308ljakutset. Rikkudes kokkuleppet Jeruusalemma ristiso\u0303dijast kuninga ja islamiusuliste juhi Saladini vahel, ru\u0308ndas ja ru\u0308u\u0308stas Renaud de Cha\u0302tillon 1182. aastal taas muslimi karavane, sealhulgas u\u0308ht Mekasse suunduvate palvera\u0308ndurite oma. Muslimite vaatekohast aga isegi nurjatum oli see, et ta ohustas ka Araabiat ja sooritas kurikuulsa piraatretke Punasele merele, millega ka\u0308isid kaasas ru\u0308nded muslimite laevaliikluse ja Hedz\u030case sadamate vastu, mis teenindasid Mekat ja Mediinat. Raevunud Saladin kuulutas ristiso\u0303dijate vastu va\u0308lja dz\u030cihaadi."}, {"text_idx": "#000440", "text": "O\u0303igusega u\u0308listati ja imetleti Saladini isegi kristlikus Euroopas tema ru\u0308u\u0308tellikkuse ja suuremeelse u\u0308mberka\u0308imise pa\u0308rast vo\u0303idetud vaenlastega. Renaud de Cha\u0302tillonile tema suuremeelsus ei laienenud. Suur araabia ajaloolane Ibn al-Asir kirjutas, et Saladin o\u0308elnuvat: \u201cKaks korda olen andnud pu\u0308haliku to\u0303otuse ta tappa, kui ta minu ka\u0308tte peaks sattuma; u\u0308kskord siis, kui ta pu\u0308u\u0308dis marssida Meka ja Mediina peale, ja uuesti siis, kui ta a\u0308raandlikult karavani ho\u0303ivas.\u201d Pa\u0308rast oma suurvo\u0303itu, kui vangi oli langenud palju ristiso\u0303dijate valitsejaid ja pealikuid, eraldas Saladin Renaud de Cha\u0302tilloni teistest ja raius tal omaenese ka\u0308ega pea maha."}, {"text_idx": "#000441", "text": "Pa\u0308rast dz\u030cihaadi edu ja Jeruusalemma tagasivo\u0303itmist paistsid Saladin ja ta ja\u0308reltulijad linna vastu huvi kaotavat. 1229. aastal isegi loovutas u\u0308ks neist Jeruusalemma keiser Friedrich II-le osana u\u0308ldisest kompromisskokkuleppest islamiusuliste valitseja ja ristiso\u0303dijate vahel. Muslimid vo\u0303tsid Jeruusalemm uuesti tagasi 1244. aastal, pa\u0308rast seda kui ristiso\u0303dijad olid pu\u0308u\u0308dnud teha sellest ainuu\u0308ksi kristlaste linna. Lo\u0303pptulemusena sai sellest va\u0308ike provintsilinn. Laiem huvi Jeruusalemma vastu ta\u0308rkas taas alles 19. sajandil, ko\u0303igepealt seoses Euroopa suurvo\u0303imude na\u0308a\u0308klustega selle u\u0308le, kellele peaks kuuluma o\u0303igus hooldada ja hallata ristiusu pu\u0308hapaiku, ning seeja\u0308rel juutide uute sissera\u0308nnulainete to\u0303ttu alates 1882. aastast."}, {"text_idx": "#000442", "text": "Araabias tajuti taas uskmatute-ohtu 18. sajandil, kui Euroopa suurvo\u0303imud kinnitasid kanda Lo\u0303una-Aasias ja poolsaare rannikule ilmusid taas kristlaste laevad. Sellest tingitud pahameel oli va\u0308hemalt u\u0308ks algeid usulises uuestisu\u0308nnis, mida Araabias innustas puritaanlik vahhabiitide liikumine ja mille eesotsas seisis Saudide valitsejasugu, nu\u0308u\u0308disaegse Saudi Araabia riigi rajajad. Ajal, mil Kesk-Idas valitsesid Inglismaa ja Prantsusmaa, kehtis nende impeeriumide vo\u0303im Iraagis, Su\u0308u\u0308rias, Palestiinas, Egiptuses ja Sudaanis. Nad na\u0308kitsesid Araabia servaalade kallal, Adenis ja Pa\u0308rsia lahe \u201clepingulistes\u201d s\u030ceigiriikides, kuid olid ku\u0308llalt targad, et hoiduda so\u0303jaliselt sekkumast poolsaare asjadesse ja teha seda poliitiliseltki vo\u0303imalikult va\u0308hesel ma\u0308a\u0308ral."}, {"text_idx": "#000443", "text": "Nafta muutis selle sekkumisastme ta\u0308iesti teistsuguseks ja La\u0308a\u0308ne, eeska\u0308tt ameeriklaste suurenev kohalolu hakkas u\u0308mber kujundama Araabia elu ko\u0303iki aspekte. Kaua aega oli omamoodi usulise karantiini-ala otstarvet ta\u0308itnud Punase mere a\u0308a\u0308rne sadamalinn Jiddah, kus va\u0308lismaa diplomaatidel, konsulaar- ja kaubandusesindajatel oli lubatud elada. Nafta avastamine ja kasutuselevo\u0303tt \u2013 ning selle tagaja\u0308rjel Saudide pealinna Ar-Riya\u0304di paisumine va\u0308ikesest oaasilinnakesest suureks metropoliks \u2013 to\u0303i kaasa va\u0308lismaalaste ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rse sissevoolu. Nende sealolek, mida paljud siiamaani vo\u0303tavad kui pu\u0308haduseteotust, pani mulda kasvavate vimmameeleolude seemned."}, {"text_idx": "#000444", "text": "Niikaua kui va\u0308lismaine sekkumine oli ainuu\u0308ksi majanduslik ja hu\u0308vitus selle eest enam kui ku\u0308llaldane, leevendamaks iga nurinat, vo\u0303is tulnukate kohalolu taluda. Aga viimastel aastatel on mo\u0303lemas asjas aset leidnud muutus. Seoses naftahindade langusega ning rahvaarvu ja va\u0308ljaminekute kasvuga pole hu\u0308vitus enam piisav ning rahulolematuid on rohkem ja nad on ha\u0308a\u0308lekamad. Ega ole ka sekkumine piirdunud enam majandustegevusega. Iraani revolutsioon ja Saddam Husseini so\u0303jad on lisanud va\u0308lismaalaste sekkumisele poliitilise ja so\u0303jalise mo\u0303o\u0303tme ning on andnud mo\u0303ningat usutavust ikka sagedamini kostvatele hu\u0308u\u0308etele: \u201cImperialism!\u201d Kui asjasse on segatud nende pu\u0308ha maa, kalduvad paljud muslimid ma\u0308a\u0308ratlema vo\u0303itlust \u2013 ja vahel ka vaenlast \u2013 usumo\u0303istete keeles, ning na\u0308evad Ameerika va\u0308gedes, mis saadeti vabastama Kuveiti ja kaitsma Saudi Araabiat Saddam Husseini eest, uskmatuid sissetungijaid ja okupante. Sa\u0308a\u0308rast ettekujutust tugevdab see, et Ameerikale kuulub konkurentsitu esikoht uskmatu maailma jo\u0303udude seas."}, {"text_idx": "#000445", "text": "Enamiku ameeriklaste silmis on see so\u0303jakuulutus travestia, mis Ameerika kohalolu Araabias ja\u0308medalt moonutab. Neil tuleks teada, et paljude \u2013 vo\u0303ib-olla enamiku \u2013 muslimite silmis on see avaldus samuti travestia, mis groteskselt moonutab islami olemust ja isegi selle dz\u030cihaadi-o\u0303petust. Koraan ei ra\u0308a\u0308gi u\u0308ksnes so\u0303jast, vaid ka rahust. Sajad tuhanded traditsioonid ja u\u0308tlused, mida erisuguse usaldusva\u0308a\u0308rsusma\u0308a\u0308raga on Prohvetile omistatud ja mida ulama on mitmel eri viisil to\u0303lgendanud, ja\u0308tavad avatuks laia vo\u0303imalusteva\u0308lja. So\u0303- jakas ja va\u0308givallale kutsuv to\u0303lgendus on u\u0308ks paljude seas. Traktaadid s\u030cariaadi o\u0303igusnormidest sisaldavad tavaliselt peatu\u0308ki dz\u030cihaadi kohta, kus viimast ka\u0308sitatakse so\u0303jalises ta\u0308henduses regulaarse so\u0303jategevusena uskmatute ja usutaganejate vastu. Kuid need traktaadid no\u0303uavad korrakohast ka\u0308itumist ja austust so\u0303japidamisreeglite vastu na\u0308iteks selliseis asjus nagu vaenutegevuse alustamine ja lo\u0303petamine vo\u0303i siis selles, kuidas kohelda neid, kes lahingutegevusest osa ei vo\u0303ta, ja vange, ra\u0308a\u0308kimata diplomaatilistest so\u0303numitoojatest. Samuti arutlevad juristid neis \u2013 mo\u0303nikord omavahel lahkarvamusele ja\u0308a\u0308des \u2013 parajasti pa\u0308evakorral olevate so\u0303japidamisviiside u\u0308le. Mo\u0303ned lubavad, mo\u0303ned piiravad ja mo\u0303ned taunivad heitemasinate ja mu\u0308rginoolte kasutamist ning vaenlase veevarude mu\u0308rgitamist \u2013 keskaja rakett- ja keemiarelvi \u2013, pidades silmas valimatuid inimohvreid, mida need so\u0303japidamisviisid paratamatult po\u0303hjustavad. U\u0308helgi puhul aga isegi ei vo\u0303eta kaalumisele huupi-tapato\u0308o\u0308d asjasse segamata ko\u0303rvalseisjate kallal."}, {"text_idx": "#000446", "text": "Ometi on mo\u0303ned muslimid valmis heaks kiitma ja va\u0308hesed ka ellu viima oma usu niisugust a\u0308a\u0308rmuslikku to\u0303lgendust, nagu see ko\u0303nealuses avalduses ilmneb. Terrorismiks ongi vaja vaid va\u0308heseid. Ilmselt tuleb La\u0308a\u0308nel kaitsta end ko\u0303igi vahenditega, mis to\u0303husaks osutuvad. Aga kavandades strateegiaid vo\u0303itluseks terroristidega, oleks kindlasti kasulik mo\u0303ista ka jo\u0303ude, mis neid tagant to\u0303ukavad."}, {"text_idx": "#000450", "text": "Ilmunud Vikerkaares nr 3, 2017"}, {"text_idx": "#000451", "text": "Vene revolutsiooni ta\u0308navune sajas aastapa\u0308ev langeb kokku Trumpi revolutsiooniga USA-s, mis omakorda ja\u0308rgnes Brexiti revolutsioonile U\u0308hendkuningriigis. Nii nagu 1917. aastal enamlased, peavad Trumpi ja Brexiti poliitilised liikumised end avangardiks, mis viib edasi rahvusvahelist vastuhakku ehk U\u0308hendkuningriigi Iseseisvuspartei (UKIP) juhi Nigel Farage\u2019i so\u0303nutsi \u201esuurt globaalset revolutsiooni\u201c."}, {"text_idx": "#000452", "text": "Kuid ta\u0308nased ma\u0308ssajad peaksid vo\u0303tma arvesse ajaloo o\u0303ppetunde. Vene revolutsiooni hind inimelude ja heaolu kaotusena oli tohutu ning va\u0308hesed ajaloolased arvavad, nagu tulnuks sellest va\u0308lja midagi konstruktiivset. Ja ometi oli Lenin poliitiline rajaleidja, kes mo\u0303istis, et revolutsiooniliikumise ma\u0308rklauaks on ebapopulaarne, kuid lo\u0303ppkokkuvo\u0303ttes paratamatu riik vo\u0303i bu\u0308rokraatia. Nu\u0308u\u0308dsed revolutsiooniliikumised ma\u0308ssavad nii nagu bols\u030cevismgi selle vastu, mis nende silmis on ro\u0303huv ja piirav rahvusvaheline kord. Lenini jaoks esindasid seda la\u0308a\u0308nevo\u0303imud, kes olid tirinud Venemaa maailmaso\u0303tta Saksamaa \u2013 ja ka iseenda huvide \u2013 vastu. Trumpi jaoks kehastub see a\u0308hmases terminis \u201eglobalism\u201c: \u201ePeaaegu iga maailma rahvas kasutab meid a\u0308ra. Sellele peab tulema lo\u0303pp.\u201c"}, {"text_idx": "#000453", "text": "Aga liikumiste vahetuks vaenlaseks kalduvad olema pigem sise- kui va\u0308lisjo\u0303ud. Hiljutises ko\u0303nes konservatiivide konverentsil (CPAC) kuulutas Trumpi peastrateeg Stephen Bannon va\u0308lja Ameerika suvera\u0308a\u0308nsusrevolutsiooni, mille tunnusteks on majandusnatsionalism ja \u201eadministratiivriigi dekonstrueerimine\u201c."}, {"text_idx": "#000454", "text": "Nagu ko\u0303ik revolutsiooniprogrammid, soovib ka Trumpi ja Bannoni la\u0308henemisviis mo\u0303testada u\u0308mber riiki ja riigivo\u0303imu. Aga nu\u0308u\u0308dsed revolutsioonijuhid ei mahu sujuvalt vasak- vo\u0303i parempoolsuse kategooriatesse, sest vo\u0303tavad vabalt u\u0308le mo\u0303lema leeri sihte. New York Times on tsiteerinud u\u0308ht Trumpi la\u0308hikondlast, kelle so\u0303nul ku\u0308sivat ka president ise, kas Bannon on \u201ealternatiivparem- vo\u0303i -vasakpoolne\u201c. U\u0308ksko\u0303ik kuidas Trumpi siseriiklikku programmi liigitada, on see selgesti vastureaktsioon maailmale, mis on avatud kaupade, kapitali ja inimeste liikumisele ning kus u\u0308htaegu kehtib keeruline su\u0308steem selle liikumise reguleerimiseks. Va\u0308liskaubad allutatakse riiklikele ohutus- ja kaubainfostandarditele; kapitalivoogusid juhitakse pangalaenude kontrollimisega; ja migratsiooni piiratakse terve hulga no\u0303uete ja tingimustega."}, {"text_idx": "#000455", "text": "Trump lubab teha elu lihtsamaks, va\u0308hendada regulatsioone ja vabastada meid administratiivklassi diktaadi alt, ko\u0303rvaldades mitmesugused rahvusvahelised ko\u0308idikud. See on ahvatlev lubadus paljudele lihtinimestele, kelle jaoks globaliseerumine on keeruline ja ajab segadusse. Enamikus inimestes tekitavad bu\u0308rokraatlikud piirangud frustratsiooni. Kuid sama palju piiranguid tehakse ka siseriiklikele tehingutele, sest riik reguleerib ko\u0303ike alates tootekvaliteedist ja ohutusest kuni finantsteenuste ja to\u0308o\u0308jo\u0303uturuni."}, {"text_idx": "#000456", "text": "Brexiti eestko\u0303nelejad to\u0303mbasid vahejoone \u201erahva\u201c ja \u201eekspertide\u201c vahele ja kutsusid u\u0308les lammutama suurt osa Briti riigiaparaadist, kuhu eksperdid arvati olevat end sisse seadnud. Nagu endine justiitsminister ja Brexiti eestvedaja Michael Gove kuulsasti u\u0308tles: \u201eSelle maa rahval on ekspertidest villand\u201c, tarvis on \u201esuuri muutusi\u201c selles, kuidas valitsus ja ametkonnad asju ajavad."}, {"text_idx": "#000457", "text": "Kui revolutsiona\u0308a\u0308rid on kord vo\u0303imule tulnud, hakkavad nad kiiresti uskuma, et konservatiivne \u201esu\u0308variik\u201c to\u0308o\u0308tab neile vastu ja pu\u0308u\u0308ab summutada \u201erahva\u201c tahet. No\u0303nda su\u0308u\u0308distatakse Briti va\u0308lisministeeriumi su\u0308mpaatias Euroopa Liidu tehnokraatide vastu ning USA luureteenistusi informatsiooni lekitamises ajakirjandusele, kellest on saanud \u201erahvavaenlane\u201c."}, {"text_idx": "#000458", "text": "Aga kui revolutsiona\u0308a\u0308ride so\u0303da riigi vastu edeneb, jo\u0303utakse teistsuguse probleemi ette: vana establishment\u2019i liikmed on ainsad, kes konkreetseid valitsusprogramme piisavalt ha\u0308sti tunnevad, et midagi a\u0308ra teha. Lo\u0303ppkokkuvo\u0303ttes peavad revolutsiona\u0308a\u0308rid leidma tasakaalu kahe ohu vahel: u\u0308helt poolt oma toetajate radikaalsete soovide reetmine ja teisalt vastuollu minek riigiga sedavo\u0303rd, et poliitiliste kavade teostamine muutub vo\u0303imatuks."}, {"text_idx": "#000459", "text": "Sama du\u0308naamika iseloomustas Vene revolutsiooni. Riigiametnikud \u2013 ts\u030cinovnikud \u2013 kuulutati vaenlasteks ning mure, et bu\u0308rokraatia takistab revolutsiooni ta\u0308ielikku teostumist, ku\u0308ttis u\u0308les radikaliseerumist ja kinnistas mo\u0303tet, et revolutsioonipartei peaks riigi ta\u0308ielikult asendama."}, {"text_idx": "#000460", "text": "Kuid esile kerkis sama vana probleem. 20. sajandi Vene u\u0308hiskond oli juba va\u0308ga keerukas. Tarvis la\u0308ks igasuguseid administratiivoskusi \u2013 olgu raudteevo\u0303rgustiku haldamisel vo\u0303i so\u0303java\u0308e rahastamisel ja varustamisel \u2013, et tagada normaalse elu ja\u0308tkumine. Lev Trotski na\u0308gi Stalini vo\u0303imuletulekus pa\u0308rast Lenini surma vasturevolutsiooni. Revolutsioon \u201ereedeti\u201c hetkel, mil to\u0303elised revolutsiona\u0308a\u0308rid nagu Trotski asendati ts\u030cinovnikutega."}, {"text_idx": "#000461", "text": "Siit o\u0303ppetund, et pa\u0308rast riigivo\u0303imu haaramist seisab revolutsiona\u0308a\u0308ride ees vo\u0303imatu dilemma. Kui revolutsioon ja\u0308tkub sama hooga, laguneb see saamatusse, pettumusse, po\u0308o\u0308rasesse no\u0303iajahti ja taaskorduvasse va\u0308givallatsu\u0308klisse. Kui aga revolutsioon katkestatakse, siis paljastub selle juhtide retoorika o\u0303o\u0303nsus."}, {"text_idx": "#000462", "text": "1917. aasta revolutsioon, mis kukutas tsaari ja to\u0303i vo\u0303imule Ajutise Valitsuse sotsialist Kerenski juhtimisel, osutus u\u0308leminekusa\u0308hvatuseks. Lenin nimetas Kerenskit balalaikaks, mida vana kord ma\u0308ngib, et to\u0308o\u0308liste ja talupoegade petmist ja\u0308tkata. Aga teine revolutsioon, mis to\u0303i vo\u0303imule Lenini ja enamlased, lo\u0303i rez\u030ciimi, mis oli reetmissu\u0308u\u0308distuste ees sama kaitsetu."}, {"text_idx": "#000463", "text": "Vo\u0303ib oodata, et ta\u0308naste revolutsiona\u0308a\u0308ride pu\u0308u\u0308dlusi vo\u0303imu teostada hakkab u\u0308ha tihemini saatma jutt administratiivriigi reeturlikkusest. Aga nu\u0308u\u0308disaegne riik on palju laiem ja suutlikum kui sajand tagasi \u2013 ning radikaliseerumise hind saab olema ka palju ko\u0303rgem."}, {"text_idx": "#000465", "text": "Uus natsionalism: Ida-Euroopa po\u0308o\u0308rab paremale"}, {"text_idx": "#000466", "text": "Narratiivid, mis toetavad usku La\u0308a\u0308ne liberaalsesse demokraatiasse, on u\u0308ksteise ja\u0308rel kokku kukkunud. Ideaalne finantssu\u0308steem? Kadunud pa\u0308rast 2008. aasta kriisi ja eurot. So\u0303jaline u\u0308leolek? Iraak ja Afganistan on teinud lo\u0303pu ka sellele. Efektiivne poliitika? Vaadake vaid ummikut Washingtonis ja ka\u0308teva\u0308a\u0308namist Bru\u0308sselis."}, {"text_idx": "#000467", "text": "Nu\u0308u\u0308d a\u0308hvardab lahti hargneda ka viimane ja vo\u0303ib-olla ko\u0303ige fundamentaalsem narratiiv, veendumus liberaalse demokraatia u\u0308limusest. See ulatub juurtega 1989. aasta triumfi, mil Kesk-Euroopa vabanes Kremli autoritaarse vo\u0303imu alt; Va\u0301clav Havel pa\u0308a\u0308ses vanglast ja seadis end sisse Praha presidendilossis; toimus edukas u\u0308leminek demokraatiale, millele aitas kaasa Euroopa Liidu liikmeks astumine ja NATO julgeolekuvihmavari. Kesk-Euroopa sai majakaks, mis valgustas teed reformide poole pu\u0308u\u0308dlejaile ko\u0303ikjal maailmas. 2008. aastal avaldas Maailmapank raporti \u201eJo\u0303ukuse vallandumine\u201c, mis jo\u0303udis ja\u0308reldusele, et Visegra\u0301di nelik \u2013 Poola, Ungari, Slovakkia ja Ts\u030cehhi Vabariik \u2013 on loonud \u201estabiilsed institutsioonid, mis garanteerivad demokraatia, o\u0303igusriigi, inimo\u0303igused ning va\u0308hemuste austamise ja kaitse\u201c, \u201efunktsioneeriva turumajanduse\u201c, ning on \u201evo\u0303imelised vo\u0303tma kanda Euroopa Liidu liikmekohustused ja neid efektiivselt ta\u0308itma\u201c."}, {"text_idx": "#000468", "text": "Praegu aga na\u0308eme, kuidas Ungari peaminister kavatseb ehitada \u201eilliberaalse riigi\u201c, Ts\u030cehhi president osaleb koos parema\u0308a\u0308rmuslastega moslemivastastel meeleavaldustel ja Poola juhtkond kuulutab, et meedia peab ta\u0308itma valitsuse soove. Kohtuvo\u0303im, meedia ja tsiviilu\u0308hiskond on kogu regioonis ru\u0308nnaku all, samal ajal kui so\u0303jakaks muutunud Venemaa u\u0308ritab ennast uuesti maksma panna."}, {"text_idx": "#000469", "text": "Mis on la\u0308inud valesti? Mida need arengud ta\u0308hendavad Euroopa Liidu tuleviku ja kontinendi julgeoleku jaoks? Mida saaks ja tuleks teha?"}, {"text_idx": "#000470", "text": "U\u0308ks ma\u0308rk po\u0308o\u0308rde su\u0308gavusest on see, et taandarengut juhib Ungari, mille kunagine \u201eguljas\u030cikommunism\u201c oli ideoloogiliselt ja majanduslikult ko\u0303ige leebem kogu No\u0303ukogude blokis. Praegune peaminister Viktor Orba\u0301n oli no\u0303ukogude ajal silmapaistev la\u0308a\u0308ne- ja demokraatiameelne dissident. Mo\u0303ned pidasid teda teiseks Haveliks, aga pa\u0308rast 2010. aastal vo\u0303imule saamist on ta astunud samme, et muuta oma vo\u0303im alaliseks."}, {"text_idx": "#000471", "text": "Esmalt surus Orba\u0301n la\u0308bi po\u0303hiseaduse muudatused, et paigutada konstitutsioonikohtusse endale lojaalsed liikmed. Selle 15-st kohtunikust 11 on nimetanud ametisse Orba\u0301ni partei Fidesz ilma opositsiooniga konsulteerimata, avades no\u0303nda tee paigutamaks Fideszi liikmed ko\u0303ikidele kohtutasanditele."}, {"text_idx": "#000472", "text": "Seeja\u0308rel asus Orba\u0301n meedia kallale. Avalik ringha\u0308a\u0308ling restruktureeriti ja Fidesz ma\u0308a\u0308ras selle etteotsa oma mehe, kes juhib ka ajakirjandusno\u0303ukogu, mille pa\u0308devusse kuulub tele- ja raadiojaamade trahvimine va\u0308idetavalt tasakaalustamata kajastuste eest. 2013. aastal vo\u0303ttis parlament vastu seaduseparanduse, mis keelas valimiskampaaniate ajal poliitreklaami kommertsmeedias. Parteid tohivad teha valimiskampaaniat ainult avalik-o\u0303iguslikus meedias \u2013 mis on mo\u0303istagi tugevasti Fideszi mo\u0303ju all. Valitsus lo\u0303petas reklaami andmise so\u0303ltumatule meediale, ja kartes kaotada valitsuse tellimusi, va\u0308hendasid oma reklaamikulusid ka erakompaniid. Praegusel ajal on 80%-l elanikkonnast juurdepa\u0308a\u0308s ainult Fideszi domineeritud tru\u0308kiajakirjandusele ja ringha\u0308a\u0308lingule."}, {"text_idx": "#000473", "text": "Orba\u0301ni sammude to\u0303ttu alandas organisatsioon Freedom House 2012. aastal Ungari pressivabaduse reitingu \u201evabalt\u201c \u201eosaliselt vabale\u201c. OSCE kritiseeris 2014. aasta parlamendivalimisi, va\u0308ites, et Fideszil oli \u201elubamatu eelis, sest kallutatud meediakajastus ja valimiskampaania a\u0308hmastasid poliitilise partei ja riigi lahusust\u201c. See \u201elubamatu eelis\u201c ei peatanud aga Fideszi ha\u0308a\u0308ltesaagi va\u0308henemist. Vastusammuna sellele ta\u0308iendas Orba\u0301n oma institutsionaalseid meetmeid ideoloogilistega. Ko\u0303neldes 2014. aasta parteikonverentsil, teatas Orba\u0301n: \u201eUus riik, mida me Ungaris ehitame, on illiberaalne riik, riik, mis ei ole liberaalne. See ei hu\u0308lga niisuguseid liberalismi po\u0303hiprintsiipe nagu vabadus ..., aga see ei sea liberalismi ideoloogiat riigikorralduse keskseks elemendiks, vaid la\u0308htub hoopis teistsugusest, erilisest, rahvuslikust la\u0308henemisviisist.\u201c Tema kaks eeskuju on Venemaa ja Hiina."}, {"text_idx": "#000474", "text": "Tegelikkuses va\u0308ljendub \u201eilliberaalne demokraatia\u201c Orba\u0301ni va\u0308idetes, justkui a\u0308hvardaksid Ungarit vaenlased, na\u0308iteks va\u0308lismaised valitsusva\u0308lised organisatsioonid ning \u201erahva reeturid\u201c. 2015. aasta kevadel algatas valitsus u\u0308ldrahvaliku mo\u0303ttevahetuse immigratsiooni u\u0308le, mille ka\u0308igus saadeti 8 miljonile ungarlasele ku\u0308simustik. Osutades terrorismiohule, ku\u0308siti: \u201eLeidub neid, kelle arvates on immigratsiooniku\u0308simuse saamatu ka\u0308sitlemine seotud terrorismi suurenemisega. Kas te no\u0303ustute selle seisukohaga?\u201c Muud ku\u0308simused pu\u0308u\u0308dsid hankida tuge \u201eimmigratsiooni rangemaks reguleerimiseks\u201c ja va\u0308itsid, et majandusmigrantide arv on kaheku\u0308mnekordistunud. Vahepeal on astutud muid samme, mis u\u0308hendavad rahvuslikku retoorikat sotsialistliku majandamisega: on natsionaliseeritud panku ja suurendatud ettevo\u0303tete makse."}, {"text_idx": "#000475", "text": "Seda, mida Orba\u0301n on saavutanud poole ku\u0308mnendiga, pu\u0308u\u0308ab Poola uus valitsus korda saata mo\u0303ne kuuga. 2015. aasta oktoobri valimistel esines O\u0303iguse ja O\u0303igluse partei platvormiga, mis u\u0308hendas majanduslikku u\u0308mberjagamist, paranoiat olematu immigratsiooni pa\u0308rast ning katoliiklikku konservatismi. Kuigi senise valitsuse all oli Poola majandus jo\u0303udnud Euroopa tugevaimate sekka, kimbutasid vo\u0303imulolijaid mitmed probleemid ja skandaalid \u2013 avalikuks tulnud lindistused, milles ministrid esitasid mo\u0303ningaid kompromiteerivaid va\u0308iteid, korruptsioonisu\u0308u\u0308distused ja siselo\u0303hed. O\u0303igusel ja O\u0303iglusel o\u0303nnestus saavutada napp enamus. Partei valimiskampaania aga ei maininud so\u0303nagagi neid ebademokraatlikke poliitikaid, mida on hakatud ajama pa\u0308rast vo\u0303itu."}, {"text_idx": "#000476", "text": "Poola va\u0308rske president Andrzej Duda keeldus ametisse vannutamast viit kohtunikku, kelle eelmine parlament oli 15-liikmelisse konstitutsioonikohtusse valinud. Nende asemel vannutati ametisse hoopis viis O\u0303iguse ja O\u0303igluse meelset kohtunikku ning valitsus viis la\u0308bi vastuolulise kohtureformi. O\u0303igus ja O\u0303iglus tu\u0308histas avaliku teenistuse reeglid, mis na\u0308gid ette konkursi vo\u0303tmekohtadele, ning ma\u0308a\u0308ras riigiettevo\u0303tete juhatusse ilma kvalifikatsioonita lojaliste. Muudeti ajakirjandusseadusi, et panna avalikku ringha\u0308a\u0308lingut juhtima parteile lojaalseid inimesi, mis to\u0303i kaasa mitme staaz\u030cika ajakirjaniku tagasiastumise. Partei juhil, endisel peaministril Jaros\u0142aw Kaczyn\u0301skil valitsuses ametlikku rolli ei ole, kuid ta to\u0303mbab niite lava tagant."}, {"text_idx": "#000477", "text": "Slovakkias ja Ts\u030cehhi Vabariigis toimunud muutused on peenekoelisemad. Poliitilisi instutsioone lammutatud ei ole, kuid kasvanud on ksenofoobne retoorika ning oligarhid on poliitikat ja meediat enda ka\u0308tte haaramas. Slovakkia peaminister Robert Fico juhib sotsiaaldemokraatlikku parteid, aga oma esimesel ametiajal (2006\u20132010) so\u0303lmis ta liidu Ja\u0301n Slota parema\u0308a\u0308rmusliku Slovaki Rahvusparteiga. Slota on nimetanud ungarlasi \u201eva\u0308hkkasvajaks slovaki rahva kehas\u201c ja \u201einetuteks rangjalgseteks mongoliidseteks tu\u0308u\u0308pideks vastikute hobuste seljas\u201c. Pa\u0308rast 2012. aastat on Fico teist ametiaega iseloomustanud taktikaline vastuseis reformidele, na\u0308iteks pidev to\u0303rkumine kohtureformi la\u0308biviimise vastu. Fico lihtsalt keeldub ko\u0303nelemast so\u0303ltumatu ringha\u0308a\u0308linguga ja suhtleb avalikkusega ainult valitsusmeelse jaama TA3 kaudu."}, {"text_idx": "#000478", "text": "Haveli ja\u0308rglased Ts\u030cehhi Vabariigis ei ole jaganud tema pu\u0308hendumust liberaalsele demokraatiale. Va\u0301clav Klaus, kes Haveli 2003. aastal presidenditoolil va\u0308lja vahetas, on olnud so\u0303nakas ja riiakas figuur. Vahetult enne oma teise ja\u0308rjestikuse ametiaja lo\u0303ppu 2013. aastal andis ta amnestia rohkem kui 6000 vangile, po\u0303hjendades seda o\u0303igussu\u0308steemi aeglusega. Kuid lisaks pisikurjategijate tagasi ta\u0308navatele toomisele peatas amnestia ka alustatud kriminaaluurimised inimeste vastu, keda kahtlustati mitmes kurikuulsas korruptsiooniskeemis. Ts\u030cehhi senat tagandas Klausi, aga see z\u030cest ja\u0308i su\u0308mboolseks, kuna ta oli juba niigi ametist lahkunud."}, {"text_idx": "#000479", "text": "Klausi ja\u0308reltulija Milos\u030c Zeman on natsionalistliku retoorika valjemaks keeranud. 2015. aasta pagulaskriisi ajal u\u0308tles Zeman: \u201eMoslemeist pagulased ei hakka austama ts\u030cehhi seadusi ja kombeid, nad rakendavad s\u030cariaadi seadusi, nii et truudusetud naised loobitakse kividega surnuks ja varastel lo\u0303igatakse ka\u0308ed maha\u201c. Novembris 2015 vo\u0303ttis Zeman osa moslemivastasest meeleavaldusest, mille oli organiseerinud parema\u0308a\u0308rmuslik Islamivastane blokk, seistes o\u0303lg-o\u0303la ko\u0303rval selle liidri Martin Konvic\u030ckaga. Konvic\u030ckat a\u0308hvardab kolmeaastane vanglakaristus moslemivastase viha o\u0303hutamise eest, kuna muuhulgas kirjutas ta Facebookis, et moslemid tuleks paigutada koonduslaagritesse."}, {"text_idx": "#000480", "text": "Veel u\u0308ks ha\u0308mmastav areng Ts\u030cehhi poliitikas on olnud riigi rikkuselt teise mehe Andrej Babis\u030ci to\u0303us. Ta asutas 2011 omaenda poliitilise partei ANO, \u201eet vo\u0303idelda korruptsiooniga ja teiste pahedega riigi poliitikasu\u0308steemis\u201c. Praegu on temast saanud koalitsioonivalitsuse rahandusminister. Babis\u030ci firma Agrofert ostis 2013. aastal Mafra meediagrupi, mis to\u0303i tema kontrolli alla olulise osa Ts\u030cehhi meediast \u2013 see samm pani paljud vaatlejad ko\u0303nelema Ts\u030cehhi poliitruumi \u201eberlusconiseerumisest\u201c. Mafra grupi sattumine Babis\u030ci ka\u0308tte viis paljude nimekate ajakirjanike tagasiastumiseni. U\u0308ks neist, Daniel Kaiser, asus to\u0308o\u0308le uude veebiportaali Echo24.cz, mis on olnud Babis\u030ci suhtes kriitiline. U\u0308hel hetkel teatas Babis\u030c a\u0308hvardavalt, et \u201eloodetavasti on Echo24.cz investor oma maksudeklaratsioonid ta\u0308itnud\u201c. Ts\u030cehhi ajakirjanike assotsiatsiooni president Adam C\u030cerny\u0301 kardab meedia so\u0303ltumatuse pa\u0308rast: \u201eO\u0303igusraamistik pole ku\u0308ll muutunud, aga su\u0308steem ise on. Sellel on oma mo\u0303ju pressivabadusele.\u201c"}, {"text_idx": "#000481", "text": "Ajal kui etableerunud so\u0303ltumatut meediat pitsitatakse, on terves Kesk-Euroopas toimunud parem- ja vasaka\u0308a\u0308rmusliku meedia plahvatus. Need kanalid propageerivad pidevalt mitmesuguseid konspiratsiooniteooriaid, ru\u0308ndavad La\u0308a\u0308ne liberaalseid demokraatiaid, levitavad moslemivastast retoorikat ja taunivad va\u0308idetavat suvera\u0308a\u0308nsuse kaotamist Euroopa Liidule. Mis teeb selle regiooni neile illiberaalsetele ja ebademokraatlikele tendentsidele nii vastuvo\u0303tlikuks? Mo\u0303nes mo\u0303ttes oleks Kesk-Euroopa esileto\u0303stmine ebao\u0303iglane. Globaliseerumine on toonud kaasa nii vo\u0303itjaid kui ka kaotajaid ning natsionalistlikus ja populistlikus vaimus po\u0308o\u0308rduvad valijate poole igati edukalt ka na\u0308iteks Marine Le Pen Prantsusmaal ja Donald Trump USA-s. See, et Babis\u030cit vo\u0303rreldakse Silvio Berlusconiga, na\u0308itab, kui palju on too Itaalia juht a\u0308ra teinud selleks, et huvide konflikti on hakatud na\u0308gema otsekui millegi normaalsena. Ja kui asi puutub korruptsiooni, siis on Kreeka veel hoopis omaette liigas."}, {"text_idx": "#000482", "text": "Ka Saksamaal leidub muret tegevaid suundumusi. 2014. aastal asutatud u\u0308hiskondlik liikumine Patriootlikud Eurooplased La\u0308a\u0308ne Islamiseerumise Vastu (Pegida) sai kiiresti hoo sisse, eriti su\u0308nnilinnas Dresdenis ja teistes Ida-Saksa linnades, nagu Leipzig. Pegida meeleavaldused Saksamaa va\u0308idetava islamiseerumise vastu (ja viimasel ajal u\u0308leskutsed \u201erahuks Venemaaga\u201c) on toonud va\u0308lja ku\u0308mneid tuhandeid meeleavaldajaid. Pegida on pagulaskriisist eriti palju kasu lo\u0303iganud, kuid mitte ainsa parema\u0308a\u0308rmusliku liikumisena: parempopulistlik Alternatiiv Saksamaa Jaoks on saanud populaarsuselt kolmandaks parteiks riigis ning pa\u0308a\u0308seb 2017. aasta fo\u0308deraalvalimistel to\u0303ena\u0308oliselt Bundestagi."}, {"text_idx": "#000483", "text": "Kuid mo\u0303ned Kesk-Euroopa jooned on unikaalsed. Slovaki dissident Milan S\u030cimec\u030cka on kirjeldanud elu kommunismi ajal kui \u201emugavat vabadusetust, milles vo\u0303imulolijad teadsid, kuidas peatada aeg ja sa\u0308ilitada paigalseis\u201c. Seega on illiberalism nende noorte demokraatiate jaoks pelgalt tagasipo\u0308o\u0308rdumine la\u0308himinevikku. Minevik ripub oleviku kohal ka muul viisil. See, et Orba\u0301n ja samuti Poolas Kaczyn\u0301ski olid no\u0303ukogudeaegsed dissidendid, ei olegi nii u\u0308llatav, kui pidada silmas, et \u201evabadus\u201c ja \u201eo\u0303igused\u201c ta\u0308hendasid eri inimeste jaoks eri asju: liberaalid nagu Havel vo\u0303itlesid poliitilise vabaduse ja inimo\u0303iguste eest; teised aga rahvusliku vabaduse ja rahvuslike o\u0303iguste eest. No\u0303nda saabki Orba\u0301n muundada \u201evabaduse\u201c ksenofoobiaks ja autoritaarsuseks."}, {"text_idx": "#000484", "text": "Poola sotsioloog S\u0142awomir Sierakowski annab teistsuguse seletuse. Ta va\u0308idab, et pa\u0308rast 1989. aastat, kui kadus usaldus vasakpoolse poliitika vastu, ja\u0308id ainsaks toimivaks poliitiliseks filosoofiaks \u201eliberaalne\u201c poliitika ja \u201eavatud u\u0308hiskond\u201c. Kui aga liberaalsed parteid libastuvad, nagu aja jooksul va\u0308ltimatult juhtub, to\u0303usevad ainsaks alternatiiviks \u201eilliberaalsed\u201c jo\u0303ud, mis pooldavad \u201esuletud\u201c u\u0308hiskonda. \u201eParem- ja vasakpoolsuse asemel on meil ainult hea ja kuri,\u201c u\u0308tleb Sierakowski."}, {"text_idx": "#000485", "text": "Illiberaalsel po\u0308o\u0308rdel on ka oma geopoliitiline aspekt: Vladimir Putin on na\u0308inud regioonis vaeva mo\u0303jutamaks raha, energia ja propaganda abil nii eliite kui ka la\u0308a\u0308nevastaseid liikumisi. Paljud Orba\u0301ni \u201eilliberaalsed\u201c poliitikad peegeldavad Putini rez\u030ciimi \u201ekonservatiivseid\u201c poliitikaid Venemaal."}, {"text_idx": "#000487", "text": "Seni na\u0308ib Orba\u0301ni suhet Moskvaga ajendavat pigem pragmatism kui ideoloogia. 2014. aastal importis Ungari 89% oma naftast ja 57% maagaasist Venemaalt. Orba\u0301n on lubanud valijatele gaasihinna langetamist, milleks tal on vaja Vene kompaniide, eriti Gazpromi abi."}, {"text_idx": "#000488", "text": "Orba\u0301n on so\u0303lminud Venemaaga ka tuumaenergiatehingu, mida u\u0308mbritseb saladuskate. 2015. aastal sai Orba\u0301n Moskvalt esimese osa 10 miljardi euro suurusest laenust Paksi tuumajaama laiendamiseks. Fidesz on hoidnud lepingu ta\u0308pset olemust saladuses ning salastanud tehinguga seotud materjalid 30 aastaks."}, {"text_idx": "#000490", "text": "Vo\u0303imule saades vo\u0303ttis Zeman omaks tugevalt la\u0308a\u0308nevastase, Euroopa-vastase ja Venemaa-meelse suuna. 2014. aastal kritiseeris ta Krimmi annekteerimise ja Ukraina-vastase so\u0303ja eest Venemaale kehtestatud sanktsioone, korrates nii endise presidendi Klausi seisukohta. Ja\u0308rgnes rida avalikke proteste, aga need avaldasid presidendile va\u0308he mo\u0303ju."}, {"text_idx": "#000491", "text": "2014. aastal avaldas ts\u030cehhikeelne vo\u0303rguleht AE News sarja artikleid, mis va\u0308itsid, et aasta algul toimunud Zemani-vastaste meeleavalduste niite olid to\u0303mmanud needsamad Ameerika \u201enukujuhid\u201c, kes olid orkestreerinud Euromaidani meeleavaldused Ukrainas. AE News kirjeldas eepilist vo\u0303itlust va\u0308lismaiste vandeno\u0303ulaste ja \u201elo\u0303vina\u201c kangelasliku president Zemani vahel, kes olevat \u201eainus Euroopa poliitik, kes kaitseb oma maal rahvuslikke huve\u201c. Artiklid tekitasid Ts\u030cehhi avalikkuse sfa\u0308a\u0308ris sensatsiooni ja Julgeolekuteabeamet (BIS) teatas avalikult, et peab AE Newsi \u201eohtliku Vene propaganda allikaks\u201c. Viimase paari aasta jooksul on Slovakkias ja Ts\u030cehhi Vabariigis ta\u0308rganud ligi 80 vo\u0303rgulehte, mis levitavad konspiratsiooniteooriaid ja kordavad Vene propagandat. Kui ajakirjanikud pu\u0308u\u0308avad va\u0308lja uurida nende toetajaid, viivad ja\u0308ljed ha\u0308marate varifirmadeni."}, {"text_idx": "#000492", "text": "Mis on Putini kaugemad sihid Kesk-Euroopas? Raske on kujutleda Praha ta\u0308navatel Vene tanke. Aga Putin suudab o\u0303o\u0303nestada Euroopa Liidu u\u0308htsust terves hulgas ku\u0308simustes alates Vene-vastastest sanktsioonidest so\u0303ja eest Ukrainas kuni Euroopa Liidu u\u0308hise energiapaketini, mis lubab vo\u0303o\u0303rutada Euroopa Vene energiast. Sellest vaatepunktist to\u0308o\u0308tab uus Poola valitsus, mis on niiha\u0308sti Bru\u0308sseli kui ka Venemaa vastane, Kremli kasuks. Poola oli ju see, kes juhtis Euroopa Liidu kampaaniat laiendada assotsiatsioonileping Ukrainale. Seni kui Poola oli eeskujulik eurooplane, la\u0308ksid teised Euroopa Liidu riigid kaasa. Nu\u0308u\u0308d, kus temast on saanud murelaps, on va\u0308hem po\u0303hjust kuulata tema u\u0308leskutseid olla Venemaaga karmim."}, {"text_idx": "#000493", "text": "Mida rohkem liberaalse demokraatia ideed n-o\u0308 narratiivi tasandil o\u0303o\u0303nestatakse, seda kasulikum Putinile. Kodus po\u0303hineb Putini vo\u0303im arusaamisel, et talle alternatiivi ei ole: ta vo\u0303ib olla ku\u0308ll korrumpeerunud, kuid Venemaa jaoks ei ole kasutusko\u0303lblikku euroopalikku mudelit. Seega meeldib Kremli siseriiklikule propagandale na\u0308idata, kuidas Kesk-Euroopa juhid la\u0308henevad Moskvale ja keeravad La\u0308a\u0308nele selja. Lugu 1989. aasta revolutsiooni \u201enurjumisest\u201c annab ka tuge Putini rez\u030ciimi argumendile, et la\u0308a\u0308nelik demokraatia ei tarvitse olla u\u0308hitatav idapoolsema Euroopa poliitilise kultuuriga, et La\u0308a\u0308ne pa\u0308evad on loetud ja et to\u0303usvad riigid peaksid so\u0303lmima liidu Venemaaga."}, {"text_idx": "#000495", "text": "Sellal kui riigid taotlesid Euroopa Liitu astumist, oli neil tugevaid stiimuleid olla selle va\u0308a\u0308rtuste ko\u0303rgusel. Kui nad on aga juba liikmeks saanud, on head ka\u0308itumist tagada raskem. Euroopa Liidu la\u0308henemisviisiks on ma\u0308hkida demokraatia regulatsioonide pisiasjadesse. Aga Ungari-taolised riigid on o\u0303ppinud seda su\u0308steemi a\u0308ra kasutama. \u201eIlliberalism on nagu pornograafia,\u201c u\u0308tleb Jeremy Shapiro, Euroopa Va\u0308lisasjade No\u0303ukogu teadur, \u201esa tunned selle a\u0308ra, kui seda na\u0308ed, aga va\u0308ga raske on seda defineerida. Ungari ajakirjandusseadus oli selles mo\u0303ttes kindlasti pornograafia: kuid iga selle rida on vo\u0303etud mo\u0303ne teise Euroopa Liidu riigi ajakirjandusseadusest.\u201c Orba\u0301n on o\u0303ppinud ka ma\u0308ngima Euroopa Liiduga kassi ja hiirt: astunud mo\u0303ne tugeva sammu demokraatlike institutsioonide o\u0303o\u0303nestamiseks, ootab ta a\u0308ra kriitika, tu\u0308histab siis mingi va\u0308ikese osa algsetest meetmetest ning astub seeja\u0308rel uue sammu."}, {"text_idx": "#000496", "text": "Et hoida a\u0308ra Ungari stiilis tagasilo\u0308o\u0308kide kordumine, vo\u0303ttis Euroopa Liit 2014. aastal vastu uue mehhanismi, et tulla toime \u201esu\u0308steemsete ohtudega o\u0303igusriiklusele\u201c. Kui mo\u0303ni riik peaks su\u0308u\u0308di ja\u0308a\u0308ma, siis vo\u0303idakse talt vo\u0303tta ha\u0308a\u0308leo\u0303igus Euroopa Liidus. Mehhanismi esimene faas, informatsiooni kogumine selle kohta, kas tegu on su\u0308steemse ohuga, on nu\u0308u\u0308d algatatud Poola vastu. O\u0303igus ja O\u0303iglus vastas tormakate Euroopa Liidu vastaste avaldustega, mh vo\u0303rreldes Saksamaa u\u0308leskutset vo\u0303tta Varssavi sammud ja\u0308relevalve alla natside okupatsiooniga. Selline retoorika vo\u0303ib anda O\u0303igusele ja O\u0303iglusele tagasilo\u0308o\u0308gi: poolakad usaldavad Euroopa Liidu institutsioone rohkem kui omaenda poliitikuid. Sajad tuhanded on tulnud va\u0308lja valitseva partei vastu meelt avaldama ja selle populaarsusreitingud on langenud."}, {"text_idx": "#000497", "text": "Euroopa Liit peaks hakkama ko\u0303nelema Poola rahvaga otse, u\u0308le valitsuse pea, mida pole seni tahetud teha. Euroopa Liidul on tarvis vabaneda bu\u0308rokraatliku monstrumi kuvandist ja na\u0308idata, et ta suudab to\u0303eliselt reageerida oma kodanike vajadustele. Pikemas perspektiivis on Euroopa Liidul tarvis leida viis, kuidas toetada regioonis so\u0303ltumatut faktipo\u0303hist ringha\u0308a\u0308lingut. Euroopa juhid peavad ka na\u0308itama po\u0303himo\u0303ttekindlat juhtimist."}, {"text_idx": "#000498", "text": "Mis Venemaa va\u0308ljakutsesse puutub, siis siin on Euroopa Liit suuremas segaduses. Kuna tal puudub Venemaa suhtes mis tahes u\u0308htne julgeoleku- vo\u0303i va\u0308lispoliitika, ja\u0308a\u0308b selle probleemiga tegelemine kas kahjuks vo\u0303i o\u0303nneks USA o\u0303lgadele. 2009. aastal kirjutasid Kesk-Euroopa juhid ja juhtivad intellektuaalid, sealhulgas Havel, president Barack Obamale avaliku kirja, ta\u0308nades USA-d \u201eminevikus liberaalsele demokraatiale ja liberaalsetele va\u0308a\u0308rtustele osutatud toetuse eest\u201c, kuid va\u0308ljendades kartust, et USA silmis on \u201emeie regioon u\u0308ks selliseid maailmaosi, mille pa\u0308rast ameeriklased on suurel ma\u0308a\u0308ral lakanud muretsemast... Selline vaateviis on ennatlik. Meie regioonis vo\u0303i Atlandi-u\u0308leses koosto\u0308o\u0308s pole ko\u0303ik veel sugugi ha\u0308sti\u201c. Nad hoiatasid va\u0308lispoliitika silmapiirile kogunevate \u201etormipilvede\u201c eest ja va\u0308ljendasid NATO uuestisu\u0308nni ootust."}, {"text_idx": "#000499", "text": "Pa\u0308rast Venemaa sissetungi Ukrainasse on USA taas kinnitanud oma pu\u0308hendumist NATO toetamisele ja kaitsmisele Vene so\u0303jalise agressiooni eest. Aga sellest on va\u0308he abi sa\u0308a\u0308rases postmodernses so\u0303japidamises, mida Venemaa nu\u0308u\u0308disajal eelistab. NATO usaldusva\u0308a\u0308rsuse o\u0303o\u0303nestamiseks ei tarvitse Venemaal kusagile sisse tungida, vaid ainult o\u0303o\u0303nestada usku USA-sse. Selleks et NATO saaks to\u0303eliselt oluliseks, tuleb korruptsiooni ja propagandat hakata vo\u0303tma julgeolekuku\u0308simustena. USA peaks haakuma ka energiajulgeolekuga. U\u0308ks Orba\u0301ni argumente on see, et USA hu\u0308lgas ta, kui ta soovis ehitada vedelgaasi terminale, mis oleksid to\u0303stnud Ungari energia-so\u0303ltumatust, ning see sundis teda otsima abi Venemaalt."}, {"text_idx": "#000500", "text": "Tegutsemisega ei tohi venitada. Kaczyn\u0301ski esimene va\u0308lisvisiit pa\u0308rast O\u0303iguse ja O\u0303igluse vo\u0303imuletulekut 2015. aasta oktoobris oli Orba\u0301ni juurde, kus to\u0303otati vastastikust toetust Euroopa Liidu meetmete vastu. O\u0303udusstsenaariumis vo\u0303ivad illiberaalsed riigid lu\u0308u\u0308a mesti, o\u0303hutades samasuguseid suundumusi u\u0308le terve Euroopa. Visegra\u0301di nelik on viimased 20 aastat olnud demokraatiale u\u0308lemineku eeskujuks kogu maailma jaoks. Nad vo\u0303ivad saada na\u0308iteks demokraatiast eemaldumise kohta."}, {"text_idx": "#000502", "text": "Kunagi sajandi hakul, Venemaa naftabuumi haripunktis, mil oli o\u0303ide lo\u0308o\u0308mas Putini-ajastu, ku\u0308psemas \u201cjuhitav demokraatia\u201d ja su\u0308ndimas postmodernne diktatuur, leidsin end pikast hallist ko\u0303rgeima korruse toast Ostankino telekeskuses, selles viie jalgpalliva\u0308ljaku suuruses Kremli propagandataraanis. Olin just saabunud Londonist, et pu\u0308u\u0308da poliitilise konsultandi ja hiljem teleprodutsendina la\u0308bi lu\u0308u\u0308a tormiliselt laieneval Vene teleturul. See oli igana\u0308dalane ajuru\u0308nnak Esimeses Kanalis, kuhu tulid kokku Moskva du\u0308naamilisemad pead, et luua juhitava demokraatia teles\u030cedo\u0308o\u0308vreid, meelelahutuslikku vaba u\u0308hiskonna fassaadi, samal ajal kui reaalsus iga tunniga aina autoritaarsemaks muutus. Meid oli seal toas u\u0308le kaheku\u0308mne: valgetes siidsa\u0308rkides pa\u0308evitunud diktorid, higiste habemete ja va\u0308nge hingeo\u0303huga poliitikaprofessorid, tossudes reklaamijuhid. U\u0308htki naist polnud. Ko\u0303ik suitsetasid. Seal oli nii palju suitsu, et nahk hakkas su\u0308gelema. Mina olin sinna pa\u0308a\u0308senud juhuslikult, kirjastajast so\u0303ber oli mu sisse smugeldanud: ta\u0308nu mu venepa\u0308rasele perekonnanimele polnud keegi taibanud, et olen britt, ja ma hoidsin suu kinni, et keegi mu aktsenti ei ma\u0308rkaks."}, {"text_idx": "#000503", "text": "Laua otsas istus Mihhail Leontjev, riigi kuulsaim poliitikasaadete juht. Ta oli lu\u0308heldast kasvu ja ko\u0303neles kiiresti, a\u0308rasuitsetatud ha\u0308a\u0308lega: \u201cMe ko\u0303ik teame, et to\u0303elist poliitikat ei tule, igau\u0308ks teab, et to\u0303elisi valimisi enam pole, kuid meil tuleb siiski luua oma vaatajates tunne, nagu midagi juhtuks. Nad peavad meelelahutust saama!\u201d"}, {"text_idx": "#000504", "text": "Leontjev on ko\u0303ige enam tuntud oma viie vihkamise minuti kaudu, mis on tema sisustada pa\u0308rast pa\u0308evauudiseid. Oma esinemises vo\u0303tab ta ette mingi u\u0308he teema (oligarhid, Ameerika, jalgpalli, Afganistani) ja jutlustab viis minutit, jagades vihjeid ja mu\u0308kse, tehes silma, insinueerides, harva (kui u\u0308ldse) o\u0308eldes midagi otse, korrates vaid lo\u0303putult so\u0303nu nagu \u201cnemad\u201d ja \u201cvaenlane\u201d, kuni need teadvusse so\u0308o\u0308bivad. 1990. aastatel oli ta olnud liberaalne demokraat, kuid nu\u0308u\u0308d, kui tuul on po\u0308o\u0308rdunud, on tast saanud natsionalistlik autokraat. \u201cNii et mille peale me ta\u0308na ma\u0308ngime? Kas ru\u0308ndame oligarhe?\u201d ja\u0308tkas Leontjev. \u201cKes on ja\u0308rgmise na\u0308dala vaenlane? Poliitika peab paistma nagu... nagu kino!\u201d"}, {"text_idx": "#000505", "text": "Uus Kreml oli otsustanud mitte korrata vana No\u0303ukogude Liidu viga. Nad ei tohtinud kunagi lasta televisioonil ega poliitikal igavaks muutuda. Neil oli kavas rikastada autoritarismi reitingutega, diktatuuri du\u0308naamikaga, luua puhtakujuline vaatema\u0308nguu\u0308hiskond u\u0308hes vo\u0303ltsparteide ja vo\u0303ltsopositsiooni ja vo\u0303ltsskandaalide ja vo\u0303ltsaktsioonidega. Istudes selles ta\u0308issuitsetatud toas, oli mul tunne, et reaalsus ongi kuidagiviisi paindlik ja vermitav, et ma olen koos Prosperodega, kes suudavad projitseerida mida tahes sellesse reaalsuse ko\u0303rbe, mida no\u0303ukogudeja\u0308rgne Venemaa endast kujutab. Ja nii hiiglaslikul maal, mis elab korraga seitsmes ajavo\u0308o\u0308ndis ja peaaegu niisama mitmes ajalookihistuses, ongi televisioon ainus jo\u0303ud, mis suudab seda ko\u0303ike u\u0308hendada ja valitseda ja kokku siduda."}, {"text_idx": "#000506", "text": "Kogu ja\u0308rgmise aastaku\u0308mne jooksul lihvisid Ostankino kanalid propaganda ja meelelahutusa\u0308ri kombineerimise kunsti. Vaatema\u0308ngu keskmes oli Putini kuju: tema pidi olema mees igaks hooajaks, palja u\u0308lakehaga action man, kes tiigritele jahti peab, lahe jorss, kes so\u0303idab Harleyga, koduperenaiste so\u0303ber, kes to\u0303releb ostukeskustega nende ko\u0303rgete hindade pa\u0308rast. U\u0308hes armastatuimas telestseenis istub Putin silmitsi oma ministritega ja ko\u0303ik nad higistavad ja vingerdavad hirmust ja kimbatusest, kui Putin so\u0303itleb neid, et nad on talle ja kogu riigile pettumuse valmistanud. Televisioon aitas Putinil to\u0303usta ko\u0303rgemale pelgast poliitikast, ko\u0303rgemale su\u0308u\u0308st ja vastutusest \u2013 saada postmodernseks TV-tsaariks. Kuid Esimene Kanal ei lubanuks endale kunagi na\u0308idata lihtsalt ja ainult Putini PR-d. Kohe pa\u0308rast pa\u0308evauudiseid na\u0308itas ta a\u0308revust tekitavalt realistlikke draamasid teismeliste elust narkootikumidest la\u0308bi imbunud koolis: ostes hetkeks usaldust ja siis ekspluateerides seda poliitilise kasu nimel. U\u0308ks teine Ostankino kanal NTV, mida kunagi peeti ko\u0303ige liberaalsemaks Venemaal, na\u0308itas katkematut reaalelu o\u0303uduslugude voogu: mo\u0303rvad, va\u0308gistamised, ro\u0308o\u0308vimised \u2013 midagi ta\u0308iesti vastandlikku \u201cklassikalisele\u201d totalitaarsele televisioonika\u0308situsele, mille ja\u0308rgi sulle peaks justkui na\u0308idatama ideaalset vo\u0303ltsreaalsust. Nu\u0308u\u0308d juba sootuks rafineeritumal Venemaal demonstreerib riik julma reaalsust, et a\u0308ratada vaatajas hirmu ning meeletut soovi Kremli tugevama vo\u0303imu ja suurema riigipoolse kontrolli ja\u0308rele."}, {"text_idx": "#000507", "text": "Produtsendid ja ajakirjanikud, kes neid saateid tegid, olid eraelus liberaalid. Nad tahtsid veeta oma puhkuse Toscanas ning maitsetelt ja vaadetelt olid u\u0308dini euroopalikud. Kui ku\u0308sisin neilt, kuidas nad suudavad oma kutseelu isiklikuga u\u0308hitada, vaatasid nad mind nagu lolli ja vastasid: \u201cViimase kaheku\u0308mne aasta jooksul me oleme u\u0308le elanud kommunismi, millesse me kunagi ei uskunud, demokraatia ja finantskriisid ja maffiariigi ja oligarhia, ja me oleme mo\u0303istnud, et ko\u0303ik see on illusioon, et ko\u0303ik on PR.\u201d \u201cKo\u0303ik on PR\u201d sai Uuel Venemaal lemmiklauseks, mu Moskva tuttavaid ta\u0308itis tunne, et nad on u\u0308htaegu nii ku\u0308u\u0308nilised kui ka valgustatud, jo\u0303udnud mingil moel \u201cteispoole usku\u201d. Kui ku\u0308sisin neilt no\u0303ukogude aja dissidentide kohta, kes olid vo\u0303idelnud kommunismi vastu, po\u0303lgasid nad need a\u0308ra kui naiivsed unistajad, ja mu enese la\u0308a\u0308nelikud kiindumused sellistesse udustesse mo\u0303istetesse nagu \u201cinimo\u0303igused\u201d ja \u201cvabadus\u201d kui rumaluse: \u201cKas sa siis ei na\u0308e, et teie oma valitsused pole po\u0303rmugi paremad kui meie oma,\u201d u\u0308tlesid nad mulle. Millessegi uskumist ja selle eest seismist selles maailmas pilgati, vo\u0303imet oma na\u0308gu ja kuju muuta u\u0308listati: \u201cMina suudan to\u0308o\u0308tada iga vo\u0303imuga, millega ka\u0308stakse,\u201d u\u0308tles NTV juht, kes varem oli to\u0308o\u0308tanud demokraatiameelsele, USA Kongressi poolt rahastatud Vabale Euroopa Raadiole. Ja see oli mo\u0303eldud komplimendina iseendale. Vladimir Nabokov kirjeldas kord u\u0308ht liblikaliiki, kes oma arengu varasemal etapil pidi o\u0303ppima, kuidas muuta va\u0308rvi, et varjata end ohuallikate eest. Need, kes sellele liblikale jahti pidasid, olid ammu va\u0308lja surnud, aga tema muutis oma va\u0308rvi ikka edasi, selgest transformatsiooniro\u0303o\u0303must. Midagi samalaadset on juhtunud Venemaa eliitidega: no\u0303ukogude ajal o\u0303ppisid nad a\u0308ra teesklemise, selleks et ellu ja\u0308a\u0308da. Nu\u0308u\u0308d ei ole enam ha\u0308davajadust oma va\u0308rve pidevalt vahetada, kuid nad ja\u0308tkavad seda juba omamoodi su\u0308ngest ro\u0303o\u0303must \u2013 konformism on u\u0308lenenud esteetiliseks aktiks."}, {"text_idx": "#000508", "text": "See ku\u0308nismi, lo\u0303putu kujumuutmise ja libaloomsuse vo\u0303iduka\u0308ik leidis peegelduse ka u\u0308hes ajastu jaoks vo\u0303tmelises romaanis \u201cNulli la\u0308hedal\u201d. Groteskne satiir \u201cNulli la\u0308hedal\u201d jutustab loo Jegorist, kes kasvab u\u0308les paljulugenud hipsterina u\u0308hes No\u0303ukogude provintsilinnas, vabana igasugustest illusioonidest hiliskommunismi vo\u0303ltsi ideoloogia suhtes. 1980. aastatel kolib ta Moskvasse, et ha\u0308ngida ringi boheemlike ringkondade a\u0308a\u0308remaadel; 1990. aastatel saab temast suhtekorraldusguru, ro\u0303o\u0303muga valmis teenima keda tahes, kui makstakse. Romaani \u201cNulli la\u0308hedal\u201d maailmas on igau\u0308ks mu\u0308u\u0308dav: isegi ko\u0303ige sirgeselgsematel liberaalsetel ajakirjanikel on oma hind. See on ohtlik maailm, kus rivaalitsevad jo\u0303ugud tulistavad otse ta\u0308navail u\u0308ksteise pihta vene klassikute avaldamiso\u0303iguste pa\u0308rast, kus vagurad intellektuaalid osutuvad tegelikult maffiabossideks ja kus salateenistused imbuvad omaenese ha\u0308marate eesma\u0308rkide nimel sisse ko\u0303ikjale. Jegor on ko\u0303ikvo\u0303imas manipulaator, midagi postsovetliku u\u0308liinimese taolist: \u201cJegor seisis ko\u0303rgel maailmahoone harjal, kus silmipimestavas kaoses hullasid kehatud, juhitamatud, liiderlikud so\u0303nad, vabalt u\u0308hinedes ja lahknedes ja mo\u0303nikord sulades kokku imekauniteks mustriteks.\u201d"}, {"text_idx": "#000509", "text": "Raamat muutub veelgi huvitavamaks, kui vo\u0303tta arvesse, kes selle kirjutas. Vladislav Surkov oli Presidendi Administratsiooni u\u0308lema esimene aseta\u0308itja ja o\u0303igupoolest Putini ajastu tegelik ideoloog, juhitava demokraatia arhitekt. Isiklikult tema vastutada oli riigi poliitika- ja meedia-elu suunamine, ta oli tuntud kui \u201cnukujuht, kes erastas endale Venemaa poliitilise su\u0308steemi\u201d. Nagu tema kangelane romaanis \u201cNulli la\u0308hedal\u201d, oli Surkovgi olnud boheemlane, o\u0303ppinud teatrilavastajaks, enne kui sai suhtekorraldajaks ja seeja\u0308rel siirdus poliitikasse. Ja\u0308lgides, kuidas Surkov ko\u0303neleb, tekib tunne, nagu ja\u0308lgiks suurt parodisti, kes morfeerub u\u0308hest rollist teise: kord udune liberaal, kes jutlustab moderniseerumist ja innovatsiooni, kord na\u0308ppu viibutav natsionalistlik demagoog, kes kiidab taevani vene hinge, kuid kohe samas ei ja\u0308ta mainimata ka oma imetlust Tupac Shakuri ja Joan Miro\u0301 vastu. Kui La\u0308a\u0308s sai jagu No\u0303ukogude Liidust, liites u\u0308heks paketiks vabaturumajanduse, laheda kultuuri ja demokraatliku poliitika (parlamendid, investeerimispangad ja abstraktne ekspressionism vo\u0303itsid poliitbu\u0308roo, plaanimajanduse ja sotsialistliku realismi), siis Surkovi geniaalsus seisnes nende seoste lo\u0303hkumises: autoritarismi paaripanekus moodsa kunstiga, o\u0303iguste ja esindatuse keele kasutamises o\u0303igustamaks tu\u0308ranniat, demokraatliku kapitalismi lahtilo\u0303ikamises ja uuesti kokkukleepimises pastis\u030ciks, nii et see hakkas ta\u0308hendama oma algse eesma\u0308rgi ta\u0308ielikku vastandit.\nOma to\u0308o\u0308laua tagant Kremlis kontrollis ta kogu Venemaa virtuaalse poliitika s\u030caraadi, laual telefonid otseu\u0308hendustega kvaasiopositsiooniliste parteide peakorteritesse. Ta oli ko\u0303rgeim \u201cpoliittehnoloog\u201d \u2013 unikaalne postsovetlik elukutse \u2013, kes tegutses selles su\u0308steemis kui suurvesiir vo\u0303i Vo\u0303lur Oz ning oli vo\u0303imeline no\u0303iduma poliitilistest nukuparteidest ja marionetlikest u\u0308hiskonnaliikumistest va\u0308lja u\u0308ht suurt reaalsuse simulaakrumit. To\u0303epoolest, kui ajaloolased hakkavad uurima Venemaa ajalugu 1990. aastate keskpaigast kuni ta\u0308napa\u0308evani, vo\u0303ivad nad ta\u0308ie o\u0303igusega nimetada seda pigem \u201cpoliittehnoloogide\u201d, mitte \u201cJeltsini\u201d vo\u0303i \u201cPutini\u201d ajastuks. Mitmeski mo\u0303ttes oli esimeseks suurvesiiriks 90ndatel Boriss Berezovski, kes kibeka\u0308hku klopsis kokku vo\u0303imupartei Jedinstvo (hiljem sai sellest U\u0308htne Venemaa), mida ta kutsus \u201ctu\u0308hjaks kestaks\u201d, ning kasutas oma mo\u0303juvo\u0303imu televisiooni u\u0308le, et muuta Vladimir Putin hallist aparats\u030cikust macho-kangelaseks. Ent kui varasematel \u201cvesiiridel\u201d tuli elluja\u0308a\u0308mise eest tiheda konkurentsi olukorras vo\u0303idelda, siis Surkovi kontroll Venemaa u\u0308hiskonna u\u0308le oli ta\u0308ielik. Plaksutab vaid korra ka\u0308si ja loob vabau\u0308henduste tarvis U\u0308hiskondliku Palati; plaksutab teist korda ja loob natsionalistlikud liikumised, mis hakkavad vabau\u0308hendusi su\u0308u\u0308distama, et nood on La\u0308a\u0308ne to\u0308o\u0308riistad. Vehib oma vo\u0303lukepikesega ja va\u0308lja ilmub neofas\u030cistlik noorteliikumine, mis po\u0303letab modernistlike kirjanike teoseid nende ebapatriootilise sisu pa\u0308rast; ja kohe seeja\u0308rel saab temast fanfaarihelide saatel heldeka\u0308elise kunstifestivali sponsor ko\u0303ige provokatiivsematele Moskva kunstnikele. Siis toetab risti kandvaid ja pealaest jalatallani musta riietatud o\u0303igeusu fundamentaliste, kes omakorda asuvad moodsa kunsti na\u0308itusi ru\u0308ndama. Mo\u0303te oli selles, et anastada ko\u0303ik poliitilise diskursuse vormid, mitte vo\u0303imaldada u\u0308helgi so\u0303ltumatul liikumisel areneda va\u0308ljaspool Kremli kontrolli."}, {"text_idx": "#000510", "text": "To\u0308o\u0308tamine selles maailmas oli desorienteeriv kogemus. Oma Moskva-aastate jooksul ja\u0308in ma eemale ko\u0303ige otsesemalt propagandistlikest Ostankino kanalitest (Briti produtsendina polnud ma seal ka eriti teretulnud) ja mind hakkas to\u0303mbama justnagu \u201copositsiooniliste\u201d projektide poole. U\u0308ks tuntumaid neist oli SNOB, mis u\u0308hendas endas veebimeediat, televisiooni ja ajakirju uue, \u201cglobaalsete venelaste\u201d klassi \u2013 la\u0308a\u0308neliku kallakuga liberaalide ja jo\u0303ukate suurlinlaste tarvis. SNOB-i asutas Venemaa rikkaim mees Mihhail Prohhorov, kulutades sellele 20 miljonit dollarit. SNOB-i to\u0308o\u0308ruumid asusid selleks u\u0308mber ehitatud vabrikus Moskva kesklinna la\u0308histel. Kontor oli trendikam kui u\u0308kski neist, kuhu olen eales sattunud Shoreditchis vo\u0303i Prenzlauer Bergis: vana vabrikuhoone paljas tellissein oli puutumata ja\u0308etud, hiigelsuured aknakaared sa\u0308ilitatud, montaaz\u030citoad ja avatud planeeringuga toimetusruumid olid delikaatselt sinna sisse ehitatud. To\u0308o\u0308tajad olid terased noored olevused, no\u0303ukogude intelligentsi vo\u0303sukesed, valdasid ta\u0308iuslikult inglise keelt ja kritiseerisid valjuha\u0308a\u0308lselt valitsust. Peatoimetaja aseta\u0308itja oli Masha Gessen, tuntud ameerika-vene LGBT-o\u0303iguste kaitsja, kelle artiklid la\u0308ikkaanelistes La\u0308a\u0308ne ajakirjades ru\u0308ndasid raevukalt Putinit. Kuid kogu SNOB-i opositsioonilise hoiaku juures oli selge, et nii suurejooneline projekt poleks saanud vo\u0303imalikuks ilma Surkovi o\u0303nnistuseta. See oli just seda sorti opositsioon, mis Kremlile oli va\u0308ga mugav: u\u0308helt poolt ja\u0308ttis see liberaalidele tunde, et neil on vaba ha\u0308a\u0308lekandja ja oma kodu (ja sissetulek), teiselt poolt aitas see Kremlil sildistada \u201copositsiooni\u201d kui hipsteritest moskvalasi, kes ei tea midagi \u201ctavaliste\u201d venelaste elust ja kelle mo\u0303tted on pu\u0308hendatud sellistele \u201cmarginaalsetele teemadele\u201d nagu gay-o\u0303igused (u\u0308pris homofoobsel Venemaal). Juba projekti nimi SNOB, ehkki mo\u0303eldud irooniliselt, tegi meist potentsiaalse vihaobjekti. Ja hoolimata kogu Putini-vastasest lobast ei tegelnud me tegelikult SNOB-is u\u0308ldse to\u0303elise uuriva ajakirjandusega, ei toonud pa\u0308evavalgele mingeid \u201cko\u0303vu fakte\u201d korruptsioonist ega riigivargustest: 21. sajandi Venemaal on lubatud o\u0308elda ko\u0303ike, mis iganes tahad, niikaua kui sa ei hakka korruptsiooni ja\u0308lgi ajama. Pa\u0308rast to\u0308o\u0308d istusime kolleegidega, jo\u0303ime ja arutasime: kas me oleme opositsioon? Kas aitame saada Venemaal vabamaks maaks? Vo\u0303i oleme tegelikult Kremli projekt, mis peab aitama Putinil tugevamaks muutuda? Teeme tegelikult vabaduse-eesma\u0308rgile hoopis kahju? Vo\u0303i oleme vaid surveventiil, et rahulolematuse auru ohutult va\u0308lja lasta? Vo\u0303i oleme me mo\u0303lemat? Lihtsalt u\u0308ks kaart, mis on lauda ka\u0308idud? Kui la\u0308henesid 2012. aasta presidendivalimised, sai Prohhorovist Kremli poolt heakskiidetud liberaalne kandidaat: SNOB-i projekt oli aidanud tal vo\u0303ita vene intelligentsi poolehoidu, samal ajal kui oma ohjeldamatute Courcheveli-pidude poolest kuulsa va\u0308rvika oligarhina oli ta Kremlile kergeks sihtma\u0308rgiks ja vo\u0303imaldas seega na\u0308idata Putinil end taas oligarhide vastu vo\u0303itlejana. Ja\u0308lle spekuleerisid Moskva \u201clobisevad klassid\u201d: on Prohhorov ikka ehtne kandidaat? Kas oleks parem ha\u0308a\u0308letada tema poolt vo\u0303i ta\u0308hendaks see, et ma\u0308ngid kaasa Kremli ma\u0308ngu? Vo\u0303i peaks u\u0308ldse ha\u0308a\u0308letamata ja\u0308tma ja su\u0308steemi boikoteerima? Lo\u0303puks kogus Prohhorov ta\u0308iesti korralikud 13% \u2013 enne kui poliitikalavalt elegantselt taandus."}, {"text_idx": "#000511", "text": "Juhitava demokraatia su\u0308steemi ehk postmodernse diktatuuri geniaalsus oli selles, et opositsiooni lihtviisilise mahasurumise asemel, nagu oli olnud kombeks 20. sajandil, puges ta ko\u0303igisse ideoloogiatesse ja liikumistesse, ekspluateerides neid ja o\u0303o\u0303nestades nad seestpoolt absurdseks. Ega juhuslikult olnud nullindate Venemaal u\u0308heks ko\u0303ige populaarsemaks filmiks \u201cMatrixi\u201d-sari, ulmefilm peaosas Keanu Reavesiga, mis na\u0308itab ta\u0308napa\u0308eva maailma kui virtuaalset illusiooni, mille on loonud masinad, kes toituvad mitte midagi aimavast inimsoost, keda hullutatakse simuleeritud reaalsusega. Et neid filme na\u0308ha, ummistas Moskvas rahvas ja\u0308rjekordadega ta\u0308navaid, kirjanikud ja poliitikud na\u0308gid neis kaasaegse Venemaa parimat metafoori. Aga kui aastaku\u0308mme lo\u0303pule la\u0308henes ja ma ja\u0308tkasin telesaadete tegemist Venemaa kanalitele, ma\u0308rkasin, et Kremli Matrixisse on tekkinud to\u0303sised mo\u0303rad."}, {"text_idx": "#000512", "text": "Nullindate lo\u0303pu paiku to\u0308o\u0308tasin ma TNT-s, meelelahutuskanalis, mis oli suunatud kogu riigi noorsoole. TNT oli su\u0308gavalt apoliitiline, tegi situatsioonikomo\u0308o\u0308diaid ja efektseid, mo\u0303nes mo\u0303ttes nilbeid reality show\u2019sid. Kuid sel oli ka va\u0308ike dokumentalistikaosakond, mille to\u0308o\u0308ks oli hoida ka\u0308tt nooruse to\u0303eliste mo\u0303tete ja tunnete pulsil: TNT bisnis po\u0303hines reitingutel ja ta ei saanud oma auditooriumi tegelikke muresid ignoreerida. U\u0308ks ko\u0303ige ehmatavam, statistilistest andmetest ilmnenud fakt oli enesetappude arvu ja\u0308rsk kasv noorte, eriti teismeliste tu\u0308drukute seas. Kui ma tegin filmi kahest noorest so\u0303bratarist, kes olid enesetapu sooritanud, avastasin ma po\u0303lvkonna, kes u\u0308helt poolt ku\u0308ll ei seisnud silmitsi mingite selliste aineliste raskustega, millega nende vanematel 90ndate algupooles oli tulnud rinda pista, kuid kel teiselt poolt ei olnud ka mingeid ideaale vo\u0303i ideoloogiaid, mis oleksid neil aidanud oma keerukate teismeaastatega toime tulla: ko\u0303ikjal vo\u0303idutseva ku\u0308nismi po\u0308o\u0308rdpooleks oli meeleheide. Kui ja\u0308tkasin oma filmisarja vene teismelistest, leidsin eest su\u0308steemist ta\u0308ielikult vo\u0303o\u0303rdunud po\u0303lvkonna. Paljudele poistele oli nende suurimaks eluprobleemiks sunduslik so\u0303java\u0308eteenistuseaeg, kus neid ootas ees fu\u0308u\u0308siline va\u0308givald ja sunnito\u0308o\u0308 mustal turul armeeohvitseride korrumpeerunud klassi huvides. Kokkupo\u0303rked teismeliste ja politseinike vahel olid igapa\u0308evane na\u0308htus. Ma uurisin u\u0308he teismeliste seltskonnaga juhtunud lugu, kelle politsei vo\u0303rdlemisi kaheldava patu eest vaeseomaks peksis \u2013 nad olid joonud o\u0303lut avalikus kohas. Va\u0308ljaspool juhitava demokraatia Matrixit aga kerkisid esile uued kangelased: Jekaterinburgis filmis noormees, kellel liikluspolitsei luud oli murdnud, nu\u0308u\u0308d salaja nende pistist vo\u0303tvaid kolleege ja postitas videod internetti, saades u\u0308u\u0308ratu avaliku toetuse osaliseks. Inimesed, kellest ma oma saateid tegin, ei to\u0303lkinud oma viha ja lootusetust u\u0308hegi ideoloogia keelde, nad ei to\u0303lgendanud end poliitiliselt \u2013 poliitika keele oli riik omastanud. Kui nad va\u0308lja meelt avaldama la\u0308ksid, ei kasutanud nad \u201co\u0303iguste\u201d vo\u0303i \u201cdemokraatia\u201d keelt, vaid absurdistlikke plakateid, nagu \u201cEnne so\u0308o\u0308ki pese ka\u0308si\u201d, \u201cJalg on keha parim so\u0303ber\u201d, \u201cKes siin boss on?\u201d. Absurdism na\u0308is olevat parim vastus sellele ma\u0308nglevalt nurjatule karikatuurile, mida kujutas endast juhitav demokraatia."}, {"text_idx": "#000513", "text": "Filmidel, mida mina ja teised dokumentalistid TNT-s tegime, oli menu: noor po\u0303lvkond janunes saadete ja\u0308rele, mis kajastaksid nende oma maailma. Ostankinos oleksid sellised saated olnud mo\u0303eldamatud, kuid meie olime \u201cnoortekanal\u201d ja tulime sellest puhtalt va\u0308lja. To\u0303tt-o\u0308elda kanali direktor, pigem a\u0308riinimene kui loovto\u0308o\u0308taja, vaevu ma\u0308rkas, mis nurgataguses dokumentalistikaosakonnas toimub: tema vaatas ainult reitingunumbreid ja need olid ilusad. Kuid kord ku\u0308siti talt intervjuud u\u0308hele riigi juhtivale kvaliteetlehele. Ta oli meelitatud \u2013 see oli harv juhus, kui to\u0303sine ajaleht kerglasevo\u0303itu meelelahutuskanali vastu huvi tundis. Aga kanalidirektori o\u0303uduseks ku\u0308sis ajakirjanik temalt, kas tal on kavas oma kanal poliitiliseks muuta. Miks na\u0308itab selle dokumentalistikaharu lugusid nii riskantsetel teemadel? Kas riik on selle heaks kiitnud? Pa\u0308rast seda o\u0308eldi mulle viisakalt, et \u201csotsiaalseid\u201d filme TNT enam ei tooda: kuid kas ma ei tahaks teha midagi jalgpallurite naistest?"}, {"text_idx": "#000514", "text": "2011. ja 2012. aastal valgusid ko\u0303ik need va\u0308iksemad no\u0308rdimused, mida olin kogu riigis ta\u0308hele pannud, u\u0308le a\u0308a\u0308re ta\u0308navatele ning sajad tuhanded venelased avaldasid meelt Putini orkestreeritud tagasituleku vastu presidenditoolile. \u201cMaha surkovlik propaganda!\u201d skandeeris rahvas: see polnud vastuhakk mitte niivo\u0303rd Kremli valitud poliitilisele suunale, olgu siis vasak- vo\u0303i parempoolsele, vaid virtuaalse poliitika su\u0308steemile, mis oli Venemaal valitsenud 1990. aastate keskpaigast peale, katse leida uut to\u0303simeelsust ja asendada ku\u0308nismi vo\u0303iduka\u0308ik taas va\u0308a\u0308rtustega. See konflikt simuleeritud poliitika ja iha vahel mo\u0303testatuma ja\u0308rele ongi Venemaa nu\u0308u\u0308dsete pingete keskpunkt. Suureks va\u0308ljakutseks uuele Vene opositsioonile on olnud leida keel enda va\u0308ljendamiseks olukorras, kus so\u0303nad \u201cdemokraatia\u201d ja \u201cmoderniseerimine\u201d on u\u0308pris kahtlaseks muutunud. Selle keele otsing vo\u0303tab mitmesuguseid vorme. Ko\u0303ige valjemalt ko\u0303lab opositsioonis korruptsioonivastasest blogijast poliitikuks vo\u0303rsunud Aleksei Navalno\u0303i ha\u0308a\u0308l, kellest sai meeleavalduste staar ja kelle vastu nu\u0308u\u0308d Kreml naeruva\u0308a\u0308rse korruptsioonisu\u0308u\u0308distusega kohtuasja on korraldanud. Navalno\u0303i va\u0308ldib \u201csuurt\u201d ideoloogiat. Selle asemel keskendub ta konkreetsetele korruptsioonifaktidele \u2013 millised bu\u0308rokraadid mida ja kui palju varastavad. Tal on natuke lapselikult romantiline arusaam o\u0303iglasest vihast: kuulsaks on saanud nimi, mille ta andis Putini U\u0308htse Venemaa parteile \u2013 \u201csulide ja varaste partei\u201d. Tema lo\u0308o\u0308klause \u201cU\u0308ks ko\u0303igi, ko\u0303ik u\u0308he eest!\u201d on tsitaat u\u0308ldarmastatud noortefilmist \u201cKolm musketa\u0308ri\u201d, kiskudes nii esile ma\u0308lestusi sellest \u201co\u0303igluse\u201d narratiivist, milles vene lapsed u\u0308les kasvasid, enne kui neist vo\u0303idukad ku\u0308u\u0308nikud said. Kuid samal ajal kui Navalno\u0303i loodavad assotsiatsioonid ku\u0308u\u0308nituvad tagasi lapsepo\u0303lve, on ta esinemisviis u\u0308htlasi mo\u0303neti ta\u0308navalik, teatava va\u0308givaldse alatooniga \u2013 ta on ha\u0308benematu natsionalist ja no\u0303uab \u201cVenemaad venelastele\u201d. Meeleavaldustel marssisid ko\u0303ige to\u0303elisemad natsionalistid ko\u0303rvuti to\u0303eliste liberaalidega, mo\u0303lemad ihkamas \u201cto\u0303elist\u201d poliitikat: vo\u0303itlus simuleeritud poliitika vastu ka\u0308tkeb omi ohte."}, {"text_idx": "#000515", "text": "Teine opositsiooni poolt kasutatav narratiiv keskendub linnakujundusele ja -arhitektuurile. Putini ajastul on Moskva muutunud u\u0308ha la\u0308mmatavamaks, su\u0308dalinna iga roheala ja majahoovi on ho\u0303ivamas neostalinistlikud hiidhooned, mis saavad teoks korrumpeerunud ametnikke rikastavate sobingute la\u0308bi. Arhitektuuri- ja disainiinstituudist Strelka on saanud opositsiooni taimelava, kuna siin aidati arendada ideid linna u\u0308mberkorraldamiseks, koostati manifest vajadusest \u201cavaliku linnaruumi\u201d ja\u0308rele \u2013 mis Venemaa jaoks on uus mo\u0303iste. Siin kasutati poliitikast ko\u0303nelemiseks linnaplaneerimise keelt ja loosung \u201cAndke meile meie linn tagasi!\u201d sai u\u0308heks meeleavalduste ergutushu\u0308u\u0308deks. Ka keskkonnakaitse keel on omandanud poliitilise mo\u0303o\u0303tme. U\u0308ks opositsiooni liidreid on Jevgenia Ts\u030cirikova, kes alustas oma kampaaniat u\u0308ksiku o\u0308koso\u0303dalasena pa\u0308a\u0308stmaks kodu ko\u0303rval kasvavat metsa korruptiivsest automagistraali-ehitamise tehingust tuleneva ohu eest. Soov hoida keskkond \u201cpuhtana\u201d on saanud su\u0308nonu\u0308u\u0308miks no\u0303udele \u201cpuhastada\u201d riigi valitsemine korruptsioonist."}, {"text_idx": "#000516", "text": "Otsides moraalset koodi, milles va\u0308ljendada iseennast, on opositsioon hakanud apelleerima 1970. aastate dissidentidele: olnud la\u0308bi nullindate naljanumbriks, on neist ja\u0308rsku saanud taas kangelased. Oma kohtuprotsessil vo\u0303rdles Putini-vastane punkba\u0308nd Pussy Riot seda kohtupidamist 1960. aastate na\u0308idisprotsessidega selliste dissidentide nagu Sinjavski jt u\u0308le, lo\u0303puko\u0303nes viidati Jossif Brodskile ning kasutati niisuguseid 1970. aastate ma\u0308rkso\u0303nu nagu \u201cva\u0308a\u0308rikus\u201d ja \u201csu\u0308dametunnistus\u201d. Osa uuest opositsioonist loeb ka innukalt prantsuse situatsioniste, kelle tekste on hiljuti vene keelde to\u0303lgitud. Kui ma mullu suvel uitasin Occupy Abai[1] meeleavalduste la\u0308hikonnas, vo\u0303is kuulda u\u0308lio\u0303pilasi keset su\u0308gavat o\u0308o\u0308d to\u0303siste na\u0308gudega arutamas Debord\u2019i \u201cVaatema\u0308nguu\u0308hiskonna\u201d u\u0308le \u2013 see oli keel, mis ideaalselt sobis juhitava demokraatia virtuaalreaalsuse kritiseerimiseks."}, {"text_idx": "#000517", "text": "Kuigi poliitilises mo\u0303ttes pole protestiliikumine saavutanud ko\u0303ige va\u0308hematki, on ta ta\u0308ielikult muutnud u\u0308hiskondliku debati kontuure Venemaal ning murdnud Kremli diskursusemonopoli. Esimesed, kelle o\u0303lule Matrixi rikkimineku su\u0308u\u0308 asetati, olid selle enese autorid, poliittehnoloogidest vesiirid. Surkov viidi u\u0308le va\u0308hem ta\u0308htsale ametikohale ja seeja\u0308rel lasti 2013. aasta mais sootuks lahti. Alandavas telepildis istus Surkov Putini ees, kui president teda hurjutas, et tal pole o\u0303nnestunud soovitud tulemusi saavutada. Surkov vingus ja so\u0303na otseses mo\u0303ttes lo\u0308mitas tema ees: \u201cMuidugi on teil ko\u0303igis oma hinnangutes ta\u0308iesti o\u0303igus ja ma ei julgeks neid mingil juhul kahtluse alla seada.\u201d Putin vaatas teda po\u0303lastusega. See stseen oli sisimas u\u0308limalt irooniline: olid ju Surkov ja tema poliittehnoloogid ise loonud selle rituaalse telealanduste z\u030canri, kus Putin ma\u0308ngib tsaari ja tema ministrid peksupoisse, o\u0303ieti olid nad loonud ka Putini, sellisena, nagu me teda tunneme. Nukujuhi u\u0308le mo\u0303istsid kohut tema enese nukud, nad olid tirinud ta tema enese teatri lavale, kus nu\u0308u\u0308d ta enda loodud olendid teda alandasid. Ja\u0308lgides Kremli ka\u0308itumist Putini kolmandal valitsemisajal, tekib tunne, et lavastajad on majast lahkunud ja vo\u0303imu haaranud nukud on sattunud hu\u0308peraktiivsesse raevu. Et takistada Navalno\u0303il natsionalistide kangelaseks saada, pu\u0308u\u0308ab Kreml 21. sajandil u\u0308les soojendada tsaristlikku vormelit isevalitsus\u2013o\u0303igeusk\u2013natsionalism: usufanaatikud, keda Surkov ettevaatlikult toetas, et nad juhitava demokraatia nukuetenduses ko\u0303rvalrolli ma\u0308ngiksid, patrullivad nu\u0308u\u0308d Moskva ta\u0308navail isehakanud korravalvuritena, kes kaitsevad linna \u201csaatanlike La\u0308a\u0308ne palgal olevate vaenlaste\u201d eest; Kremli poolt salaja rahastatud skinhead\u2019id ronivad nu\u0308u\u0308d va\u0308lja oma keldritest, et asuda to\u0308o\u0308le riigiasutustes."}, {"text_idx": "#000518", "text": "Samal ajal jo\u0303uavad Ostankino kanalid oma propagandistlikes ponnistustes peaaegu brechtilike liialdusteni. U\u0308ks pa\u0308ev vaatasin Leontjevi saadet NTV-s. Ta na\u0308gi va\u0308lja kurnatud, silmad verd ta\u0308is valgunud, ra\u0308uskas \u2013 toomata ainsatki to\u0303endikillukest peale usu oma hullunud silmades \u2013, et Putini-vastaste u\u0308lejooksikute surmade eest Londonis on vastutav MI6: \u201cNad pu\u0308u\u0308avad meid su\u0308u\u0308di lavastada,\u201d u\u0308tles Leontjev. Taustaheliks ko\u0303las otse B-kategooria o\u0303udusfilmist vo\u0303etud muusika. Tundes muret, et Navalno\u0303i korruptsioonivastane kampaania talle pooldajaid vo\u0303idab, na\u0308itavad Ostankino kanalid nu\u0308u\u0308d \u201cvarjatud kaameraga\u201d tehtud kaadreid ministrite ja parlamendisaadikute vahistamistest. Alanud on sisevaenlaste otsimine, no\u0303iajahid salajastele rakukestele. Paranoiline Riigiduuma, mida nii kaua oli hoolega ha\u0308a\u0308lestatud, loomaks illusiooni diskussioonist, on muutunud feodaalse orjalikkuse karikatuurseks kabareeks ning tipib patriootlikke seadusi kiiremini sisse, kui printer neid va\u0308lja tru\u0308kkida jo\u0303uab. Iga rahvaesindaja, et vaid mitte olla ja\u0308rgmine, keda otse-eetris arreteeritakse, on varmas paljastama oma kolleege, kes opositsioonile kaasa olid tundnud, kui reetureid, ja CIA vandeno\u0303usid na\u0308hakse iga voodi all. Uue ajastu seisukohalt ma\u0308a\u0308ravaks sai seadus, mis keelas Ameerika perekondadel Vene orbusid lapsendada: vastus Washingtoni otsusele avaldada nende korrumpeerunud Venemaa ametnike nimekiri, kellel on keelatud U\u0308hendriikidesse siseneda vo\u0303i seal investeerida. Orbudeseadust polnud kokku sepitsenud poliittehnoloogid, selles surus la\u0308bi Putin ise, tehes teadlikult lastest poliitilise a\u0308rakasutamise relva. \u201cTe arvate, et me oleme hulluks la\u0308inud,\u201d na\u0308ivad u\u0308tlevat peletislikud, hambuni relvastatud ja pururikkad nukud, \u201cha\u0308sti, me veel na\u0308itame teile, mida ta\u0308hendab hullus. Te arvate, et me oleme kurjad? Ha\u0308sti, me na\u0308itame teile, mis on kurjus.\u201d"}, {"text_idx": "#000519", "text": "Putin ei pu\u0308u\u0308a enam olla tsaar, kes seisaks poliitikast ko\u0303rgemal, \u201cstabiilsuse\u201d ja \u201cefektiivsuse\u201d president. Nu\u0308u\u0308d u\u0308listatakse teda kui enamuse (rez\u030ciimi uus lemmikso\u0303na) presidenti, \u201cto\u0308o\u0308lisaristokraatia\u201d eestvo\u0303itlejat. Iga-aastasel telekohtumisel rahvaga ko\u0303neles Putin relvatehase to\u0308o\u0308listega provintsilinnas Tagilis. Seistes tanki ees, to\u0303otasid tunkedes to\u0308o\u0308lised Putinile, et kui meeleavaldused tema vastu ja\u0308tkuvad, siis \u201cme tuleme Moskvasse ja kaitseme meie stabiilsust\u201d. Aga kui ajakirjanikud Tagili so\u0303itsid, selgus, et mingeid to\u0308o\u0308lisi tegelikult polnudki, oli vaid suhtekorraldajate ja PR-ma\u0308nedz\u030ceride organiseeritud na\u0308itetu\u0308kk, kes ise olid maskeerinud end tehaseto\u0308o\u0308listeks. Poliittehnoloogide ja vesiiride ajastu lo\u0303pp ei ta\u0308henda, nagu oleks Venemaa poliitika saamas reaalseks, pigem so\u0308o\u0308stab see veelgi su\u0308gavamale, kolmemo\u0303o\u0303tmelisse hallutsinatsiooni, luupainajalikku dimensiooni, kus puudub juba igasugune side reaalsusega ning kus nukud ko\u0303nelevad hologrammidega ja mo\u0303lemad on veendunud, et on reaalsed."}, {"text_idx": "#000520", "text": "Sel uuel ajastul on ma\u0308ngureeglid muutunud. Kujumuutjate ajastul vo\u0303idi olla liberaal ja to\u0308o\u0308tada ka Kremli heaks: ko\u0303ik oli ma\u0308ng ja midagi ei vo\u0303etud to\u0303siselt. Nu\u0308u\u0308d tuleb sul otsus langetada: kas toetad orbude kasutamist poliitilise relvana vo\u0303i mitte; kas pooldad Pussy Rioti vangipanekut vo\u0303i mitte. \u201cOn u\u0308ks hetk, kust alates koosto\u0308o\u0308 muutub kollaboratsionismiks,\u201d u\u0308tles hiljuti Boriss Akunin, po\u0308o\u0308rdudes just Moskva intellektuaalide, teleprodutsentide ja ajakirjatoimetajate poole. Nagu igal teisel, tuli ka minul otsus langetada. Millalgi 2010. aastal kutsuti mind u\u0308hte Ostankino kanalitest ja pakuti mulle unelmateprojekti: hunnitu eelarvega ajaloolist dokumentaaldraamat. See oli to\u0303eliselt faustilik tehing: oma suurima unistuse ta\u0308ideminek nii va\u0308ikese hinna eest, nagu seda on to\u0308o\u0308leasumine Ostankinos. Kokkusaamine, nagu sedasorti asjad ikka, leidis aset kusagil kesko\u0308o\u0308 paiku. Sammusin mo\u0308o\u0308da pikki koridore, kus polnud viibinud enam palju aastaid, pa\u0308rast seda kunagist sattumist Esimese Kanali ajuru\u0308nnakule. Peaprodutsent, kes mulle to\u0308o\u0308d pakkus, oli ko\u0303hn kahvatu mees laia ja so\u0303braliku naeratusega. Nime ja miljonitesse ku\u0308u\u0308ndiva varanduse oli ta endale teinud kui Venemaa esimene telepsu\u0308hholoog \u2013 doktor Kurpatov. Kogu tuba oli ta\u0308is raamatuid tema no\u0303uannetega, kuidas toime tulla ko\u0303igega, abieluprobleemidest kuni surmahirmuni. Nu\u0308u\u0308d oli temast saanud Esimese Kanali asedirektor,[2] eeldusel et ta suudab ka kogu rahva hoida rahuliku ja leplikuna: \u201cSee kriis on Kremli murelikuks teinud,\u201d u\u0308tles mulle u\u0308ks Kurpatovi assistentidest, \u201cmeil tuleb rahva mo\u0303tted sellest ko\u0303rvale juhtida. Kas on mingeid ideid?\u201d. Doktor Kurpatov oli hu\u0308pnoterapeut, ta noogutas lahkelt, kui ko\u0303nelesime, oli no\u0303us ko\u0303igega, mis u\u0308tlesin, ja naeris valjusti ko\u0303igi mu naljade peale. Tundsin end temaga ra\u0308a\u0308kides ha\u0308sti. Na\u0308is, et ta mo\u0303istab ko\u0303iki mu muresid. Ainult hetkeks lagunes see fassaad koost: kui ma hajameelsusest unustasin ta nime, va\u0308lgatas ta silmis metsik raev. Teadmine, kellega mul to\u0303eliselt tegemist on, mo\u0303jus vabastavalt. Lo\u0303ppkokkuvo\u0303ttes u\u0308tlesin ma Ostankinole ei \u2013 aga kui ja\u0308rele mo\u0303elda: mul oli alati olemas elu Londonis, kuhu taanduda. Mu Moskva kolleegide jaoks oli see valik palju keerukam."}, {"text_idx": "#000521", "text": "Otsekui saatuse tahtel oli u\u0308ks esimesi teleprojekte, kuhu mind pa\u0308rast kojupo\u0308o\u0308rdumist va\u0308rvati, dokumentaalsaadete sari Venemaa rikkuritest Londonis. Minu eemalviibimise ajal oli Vene raha linna u\u0308le ujutanud. Ko\u0303ikjal Londoni peenemates linnajagudes, kuhu sattusin, kuulsin vene keelt ja na\u0308gin palju juba Moskvast tuttavaid na\u0308gusid. \u201cSee linn on varsti meie,\u201d u\u0308tles ta\u0308navu BBC saates Vene pankur, kes elab Londonis ja keda su\u0308u\u0308distatakse seotuses korruptsiooni vastu va\u0308lja astunud advokaadi mo\u0303rvaga Moskvas. \u201cMe vo\u0303ime ja\u0308tta brittidele nende parlamendi, aga ko\u0303ik muu vo\u0303tame endale.\u201d Kui o\u0303igusaktivistid pu\u0308u\u0308dsid la\u0308bi suruda viisa- ja investeeringutekeeldu korrumpeerunud Venemaa ametnikele, lu\u0308kkas Briti valitsus selle tagasi, kartes, et see vo\u0303iks Vene raha eemale peletada. Eksisteerib terve advokaatide, kinnisvaramaaklerite, pankade, suhtekorraldajate, erakoolide ja u\u0308lemteenrite armee, et teenindada seda uut raha \u2013 ja keegi ei taha ku\u0308sida, kust see raha tuleb. Kui u\u0308ks Venemaa ajaleht kutsus kummagi partei Briti poliitikuid u\u0308les toetama protesti Aleksei Navalno\u0303i vahistamise ja kohtuprotsessi vastu, keeldusid need kommenteerimast, tahtmata vihastada Putinit. Tehes edasi oma telesaadete sarja, kuulsin ma Briti eliidi suust u\u0308ha enam seda sama ha\u0308benematut ku\u0308nismi, mida olin kuulnud oma Venemaa kolleegidelt: \u201cMiks me peaksime millegi eest va\u0308lja astuma? Meie valitsused pole po\u0303rmugi paremad kui Venemaa oma. Meil ei ole o\u0303igust midagi teha. Niikuinii on see vaid ma\u0308ng. Kogu see inimo\u0303iguste ja ideaalide va\u0308rk on ko\u0303ik vaid PR, nagu sa isegi tead.\u201d"}, {"text_idx": "#000523", "text": "[2] Psu\u0308hhoterapeut ja teleprodutsent Andrei Kurpatov on 2006. aastast juhtinud Esi-meses Kanalis omanimelist saatesarja \u201cDoktor Kurpatov\u201d (algul oli see eetris lausa iga pa\u0308ev). 2008. aastast on ta u\u0308htlasi peadirektor produktsioonifirmade grupis Krasno\u0303i Kvadrat, mida on peetud sisuliselt Esimese kanali tu\u0308tarfirmaks (selle president Larissa Sinels\u030cts\u030cikova on kanali peadirektori Konstantin Ernsti elukaaslane). Tlk."}, {"text_idx": "#000524", "text": "Kas Hiina on demokraatlikum kui Venemaa?"}, {"text_idx": "#000525", "text": "Ku\u0308simus \u201cKumb on demokraatlikum, kas Hiina vo\u0303i Venemaa?\u201d sarnaneb mo\u0303neti ku\u0308simusega \u201cKumb on naiselikum, kas Sylvester Stallone vo\u0303i Arnold Schwarzenegger?\u201d. Me vo\u0303ime tu\u0308kk aega nende biitsepseid vo\u0303rrelda ning hingeo\u0303rnuse kohta igasuguseid oletusi teha, kuid sisuliselt on Hiina ja Venemaa kaks ebademokraatlikku riiki. Keskmine venelane vo\u0303i hiinlane vo\u0303ib ta\u0308napa\u0308eval olla jo\u0303ukam ja vabam kui u\u0308helgi varasemal ajastul, kuid kumbki maa ei vasta minimalistlikulegi demokraatiadefinitsioonile, mis eeldab vo\u0303istlevaid valimisi, mille tulemused ei ole ette teada."}, {"text_idx": "#000526", "text": "Siiski ei ole kumbki riik ja\u0308a\u0308nud puutumata laiematest demokratiseerumise ja globaliseerumise tendentsidest. Kui minevikus said ebademokraatlikud rez\u030ciimid kindlat tuge kuningavo\u0303imult vo\u0303i ideoloogialt, siis ta\u0308napa\u0308eval ei ole valitsemiso\u0303igusele pretendeerimiseks muud alust kui rahva toetus. Sundus pole enam kesksel kohal ei Venemaa ega Hiina rez\u030ciimi elluja\u0308a\u0308misloogikas. Demokratiseerumise u\u0308heks ja\u0308relmiks on rahva vo\u0303imu kasvamine ning eriti tehnoloogia ja kommunikatsiooni roll globaliseeruvas u\u0308hiskonnas. Kui ko\u0303vasti ebademokraatlikud riigid ka ei pingutaks, ei suuda nad ikka veel takistada inimesi internetti kasutamast, piiriu\u0308leseid sidemeid loomast, reisimast vo\u0303i laiema maailma kohta teavet hankimast."}, {"text_idx": "#000527", "text": "Neile tendentsidele lisandub veel u\u0308ks tegur: finantskriis. Raskuste alates oletasid paljud analu\u0308u\u0308tikud, et muutused destabiliseerivad to\u0303usvaid demokraatiaid; teised na\u0308gid kriisis surmaotsust autoritaarsetele rez\u030ciimidele. Selle asemel na\u0308ib olevat juhtunud midagi keerukamat: demokraatia ja autoritarismi vaheline piir on ha\u0308gustunud. Ehkki Venemaa ja Hiina su\u0308steemid ei kujuta endast pa\u0308riselt demokratiseerumisajastu alternatiivi, on need sisuliselt sellega kohastunud. Laias laastus vo\u0303ib o\u0308elda, et venelased teesklevad demokraatiat ja hiinlased teesklevad kommunismi."}, {"text_idx": "#000528", "text": "Ajavahemikus 1989\u20131991 hakkas mo\u0303lemale, nii No\u0303ukogude kui Hiina kommunistlikule juhtkonnale koitma, et kommunism on muutunud su\u0308steemina du\u0308sfunktsionaalseks. Kommunismi puuduja\u0308a\u0308kide osas olid nad aga erineval arvamusel. No\u0303ukogude Liidus otsustas Gorbats\u030cov, et sa\u0308ilitamisva\u0308a\u0308rsed on sotsialistlikud ideed, halb on aga kommunistlik partei ja selle vo\u0303imetus u\u0308hiskonna energiat mobiliseerida. Tema arusaam sotsiaalsest muutusest ta\u0308hendas partei valitsuse selja taha ja\u0308tmist ning niisuguse riigi loomist, mis oleks konkurentsivo\u0303imeline La\u0308a\u0308ne paradigma raames. Hiina kommunistlik partei na\u0308gi asja ta\u0308iesti teistmoodi. Nemad pidasid kommunismi puuduja\u0308a\u0308giks kommunistlikke ja sotsialistlikke ideid, eriti majanduse osas, hea aga oli sotsialismi juures kommunistlik partei ja selle vo\u0303ime u\u0308hiskonda enda kontrolli all hoida. Niisiis tegid nad ko\u0303ik mis vo\u0303imalik, et vo\u0303imu infrastruktuur sa\u0308iliks puutumatuna."}, {"text_idx": "#000529", "text": "Millised on need rez\u030ciimid praegu? Vene rez\u030ciim na\u0308eb eemalt vaadates kahtlemata va\u0308lja nagu demokraatia. Tal on demokraatlik konstitutsioon, toimuvad valimised, on olemas mitmeparteiline poliitiline su\u0308steem, leidub mo\u0303nevo\u0303rra vaba meediat ning rez\u030ciim pole rahva ulatuslike protestiavalduste mahasurumiseks veel tanke kasutanud. Kui politoloogiakraadiga tulnukas teiselt planeedilt maanduks Venemaal, siis pa\u0308ris to\u0303ena\u0308oliselt arvaks ta, et tegu on demokraatiaga. Hiina seevastu demokraatiaga ei sarnaneks, isegi mitte meie tulnukast so\u0303bra arvates. Ta paistaks mo\u0303ne klassikalise kommunistliku rez\u030ciimi moodi. Nagu ma\u0308rgib Richard McGregor raamatus \u201cThe Party\u201d: \u201cPeking on sa\u0308ilitanud u\u0308llataval hulgal niisuguseid jooni, mis olid iseloomulikud 20. sajandi kommunistlikele rez\u030ciimidele. Hiinas on partei likvideerinud vo\u0303i tasalu\u0308litanud oma poliitilised rivaalid, kaotanud kohtute ja ajakirjanduse autonoomia, kehtestanud piiranguid religioonile ja tsiviilu\u0308hiskonnale, seadnud sisse ulatusliku julgeolekupolitsei vo\u0303rgustiku ning saatnud teisitimo\u0303tlejad sunnito\u0308o\u0308laagritesse.\u201d"}, {"text_idx": "#000530", "text": "Institutsioonide u\u0308lesehituse tasandil ei ole Hiinas pa\u0308rast 1989. aastat muutunud kuigi palju, Venemaal aga on muutunud peaaegu ko\u0303ik. Paradoksaalne on aga see, et Venemaal on demokraatlike institutsioonide matkimine viinud saamatu poliitilise rez\u030ciimi tekkeni, millel puudub poliitiline du\u0308naamilisus ning mille otsusetegemise vo\u0303ime on kehv. Hiina rez\u030ciimi tunnistatakse u\u0308ldiselt Vene omast ma\u0308rksa efektiivsemaks, ja kindlasti on tema otsustamisvo\u0303ime palju parem. Va\u0308he sellest, vo\u0303ib-olla on ta ka demokraatlikum kui Venemaa. Hiina rez\u030ciimid suudavad end palju paremini korrigeerida. Neil on o\u0303nnestunud integreerida mo\u0303ningaid demokraatia vo\u0303tmeelemente, sa\u0308ilitades samas vo\u0303imu kommunistlikku infrastruktuuri."}, {"text_idx": "#000532", "text": "Venemaal korraldatakse mo\u0303istagi valimisi, kuid puudub vo\u0303imu rotatsioon. Kahe kommunismija\u0308rgse aastaku\u0308mne jooksul ei ole president kordagi valimisi kaotanud: valimiste u\u0308lesandeks ei ole mitte tagada, vaid va\u0308ltida vo\u0303imu vahetumist. Muidugi ei ole ka Hiina opositsioonil mingit vo\u0303imalust vo\u0303ita. Teisalt aga ei pu\u0308si Hiina liidrid vo\u0303imul kauem kui ku\u0308mme aastat, misja\u0308rel automaatselt valitakse uus parteijuht ja president. Teisiso\u0303nu: Vene su\u0308steemis kasutatakse valimisi rotatsiooni puudumise legitimeerimiseks, sellal kui Hiina kommunistlik institutsionaalne su\u0308steem on kujunenud selliseks, et vo\u0303imaldab vo\u0303imu mo\u0303ningast vahetumist. Muidugi ra\u0308a\u0308gime endiselt kahest su\u0308steemist, milles vo\u0303istlevad valimised puuduvad. Kuid hiinlased mo\u0303istavad, et juhtkonda tuleb vahetada, sest muidu tekib probleem. Kollektiivse juhtimise printsiibil po\u0303hinev Hiina su\u0308steem takistab isikustatud autoritaarsuse teket ja pakub palju rohkem kontrolli- ja tasakaalumehhanisme. Erinevalt Venemaast ei kummita Hiinat vo\u0303imuja\u0308rgluse tont: partei tagab selge ja\u0308rglusprotsessi."}, {"text_idx": "#000533", "text": "Ebademokraatlikel rez\u030ciimidel on juba definitsiooni poolest sisse programmeeritud probleemid ko\u0303rvakuulmisega. Ja\u0308relevalve ja arvamusku\u0308sitlused ei suuda iialgi asendada teavet, mida annab rahvas korrapa\u0308raselt toimuvatel vabadel ja vo\u0303istlevatel valimistel. Demokraatlikud valimised vo\u0303imaldavad mitte ainult valida juhte, vaid ka otsesel viisil sondeerida rahva meelsust."}, {"text_idx": "#000534", "text": "Kui me aga ra\u0308a\u0308gime \u201crahva kuuldavo\u0303tmisest\u201d, siis siin on Hiina ja Venemaa vahel u\u0308ks ta\u0308htis erinevus. See tuleneb to\u0303siasjast, et Hiina valitsus ei ole to\u0308o\u0308tajate meeleavaldusi kriminaliseerinud. To\u0308o\u0308tu\u0308lisid, mis on tavaliselt suunatud piirkondlike juhtide vo\u0303i tehasedirektorite vastu, ei peeta parteile ohtlikuks. Nii toimub igal aastal sadu tuhandeid streike ja need on kujunenud ta\u0308htsaks usaldusva\u0308a\u0308rse info allikaks. Inimeste vahetud meeleavaldused on palju parem indikaator kui vahendatud arvamusku\u0308sitlused \u2013 va\u0308a\u0308rtuslikud mitte ainult seeto\u0303ttu, et on na\u0308htavad, vaid ka seeto\u0303ttu, et need panevad proovile kohalike juhtide vo\u0303ime konflikte lahendada. Venemaal, selles eeldatavalt demokraatlikumas su\u0308steemis, streike ei esine, sest to\u0308o\u0308vaidlustes meeleavaldamise hind on va\u0308ga ko\u0303rge. Venemaa manipuleeritud valimised on ma\u0308rksa kehvem proovikivi hindamaks rahva meeleolu ja regioonijuhtide vo\u0303imet sellega toime tulla."}, {"text_idx": "#000535", "text": "3. Opositsiooni ja teisitimo\u0303tlemise sallimine"}, {"text_idx": "#000536", "text": "Demokraatlik otsusetegemine so\u0303ltub nii vaadete mitmekesisusest kui ka lahkarvamuste aktsepteerimisest, ja siin tuleb pa\u0308evavalgele ja\u0308rjekordne erinevus. Venemaad ja Hiinat vo\u0303rreldes vo\u0303ib na\u0308ha, et Venemaal sallitakse organiseerunud opositsiooni ma\u0308rksa enam. Ehkki kogu protsess on vo\u0303imatult keeruliseks aetud, on seal vo\u0303imalik registreerida oma partei, minna ta\u0308navale meelt avaldama vo\u0303i isegi no\u0303uda, et Putin tagasi astuks. Hiina rez\u030ciim on selles osas kahtlemata ma\u0308rksa karmim ja sallimatum. Aga isegi kui Kreml opositsiooni u\u0308ldjoontes sallib, ei vo\u0303ta ta seda kuulda. Ta ei luba teisitimo\u0303tlemist tegevusplaanide ku\u0308simuses, ja valitsusametnikud hoiduvad hoolikalt pooldamast tegevuskavasid, mida soosib opositsioon."}, {"text_idx": "#000537", "text": "Ehkki Hiina on palju klassikalisem autoritaarne ja kommunistlik su\u0308steem, teeb see otsuseid palju kvaliteetsemalt ja kaasavamalt kui Vene su\u0308steem. Isegi kui Venemaal tuleb ette lahkarvamusi eliidi seas, seletab enamik inimesi neid lihtsalt majandushuvide lahknemisega. Hiina kollektiivse juhtimise juures peetakse vaadete erinevust tegelikult legitiimseks. Hiinas algab lojaalsuseproov alles siis, kui kommunistlik partei on mingi otsuse juba vastu vo\u0303tnud. Venemaal algab lojaalsuseproov kohe, kui president teeb mingi ettepaneku. Hiina sallivust poliitilisi tegevuskavasid puudutavate erimeelsuste osas na\u0308ikse olevat suurendanud ka u\u0308ldine optimistlik meeleolu ja kasvav vo\u0303imutunne."}, {"text_idx": "#000538", "text": "Vahest ko\u0303ige huvitavam aspekt, mida nende kahe poliitilise su\u0308steemi juures vo\u0303rrelda, on viis, kuidas kumbki maa va\u0308rbab oma eliidi. Kust on pa\u0308rit need inimesed, kes ho\u0303ivavad ko\u0303ige ta\u0308htsamad kohad nii riigi kui ka to\u0308o\u0308stuse juhtimises? Russki Reportjori poolt 2011. aasta lo\u0303pul la\u0308bi viidud uurimus to\u0303i selles vallas esile hulga huvitavaid fakte. Esiteks on u\u0308lekaalukas enamus Vene eliidi liikmeist ka\u0308inud u\u0308hes kahest u\u0308likoolist. Teiseks ei pa\u0308rine u\u0308kski 300 juhtival positsioonil olevast isikust Vene Kaug-Idast. Ja kolmandaks \u2013 ko\u0303ige ta\u0308htsamaks teguriks, mis mo\u0303jutab selle eliidiringkonna liikmeks saamist, on hr Putini tundmine juba sellest ajast, kui ta veel ei olnud president. U\u0308heso\u0303naga, Venemaad valitseb so\u0303prade klikk. See ei ole mitte u\u0308heski mo\u0303ttes meritokraatlik su\u0308steem: enamik neist inimestest ei ole teinud karja\u0308a\u0308ri selle so\u0303na o\u0303iges ta\u0308henduses, vaid nad on lihtsalt lo\u0303puks sattunud valitseva grupi liikmeks."}, {"text_idx": "#000539", "text": "Hiina kommunistlik partei nii ei toimi. Ta annab oma parima, et u\u0308hiskonnas tekiksid erinevad kihid, ja pu\u0308u\u0308ab to\u0303esti kujundada su\u0308steemi enam-va\u0308hem meritokraatlikuks. Kui sa oled piisavalt ku\u0308u\u0308niline, kui sa tahad elus edasi jo\u0303uda, kui sa tahad raha teha, siis on kommunistlik partei sulle avatud. Kommunistlik partei on eliidi va\u0308rbamise ja sotsialiseerimise instrument, ja Hiina juhtkond na\u0308eb ko\u0303vasti vaeva tagamaks regionaalset esindatust ning andmaks oma kaadrile vo\u0303imalusi mitmeku\u0308lgsete kogemuste omandamiseks."}, {"text_idx": "#000540", "text": "Viimaks tahan ma neid kaht su\u0308steemi vo\u0303rreldes ro\u0303hutada hiinlaste ja venelaste ta\u0308iesti erinevat arusaamist poliitika eksperimentaalsest iseloomust. Hiina poliitiliste ja majandusreformide teljeks on eri mudelite katsetamine eri piirkondades, et va\u0308lja selgitada, mis on juhtkonna seisukohalt tulemuslik. Kindlasti ei ole asjad niimoodi Venemaal: seal on \u201ceksperiment\u201d po\u0303himo\u0303tteliselt ropp so\u0303na. Nemad juba valitsetava riigi u\u0308lesehitamise nimel katsetama ei hakka."}, {"text_idx": "#000541", "text": "Kokkuvo\u0303ttes vo\u0303ib o\u0308elda, et kui kunagi oli vo\u0303imalik demokraatiat hinnata tema institutsioonide vaatlemise teel, siis nu\u0308u\u0308d tuleb lisaks ka esitada ku\u0308simusi selle kohta, kuidas need institutsioonid toimivad. Kas need na\u0308evad va\u0308lja nagu demokraatia? Kas vo\u0303ib olla, et see demokraatia on teesklus? Venemaa on hiilgav na\u0308ide, mis peaks meid mo\u0303tlema panema. Ta on loonud demokraatliku pealispinna, kuid selle all vohavad igat liiki ebademokraatlikud praktikad. Teine hea na\u0308ide on Hiina \u2013 kahtlemata autoritaarne ja karm maa. Kuid ta\u0308nu su\u0308steemi survele, u\u0308mberkujunemist suunavate ideede mitmekesisusele ja riigi rollile maailmaareenil on tema poliitiline praktika ma\u0308rksa avatum, kui ametlike institutsioonide po\u0303hjal arvata vo\u0303iks."}, {"text_idx": "#000542", "text": "Mis tahes poliitilise rez\u030ciimi enesekorrigeerimise vo\u0303ime on tema ta\u0308htsaim iseloomulik omadus, ja just enesekorrigeerimise vo\u0303ime ning avalik aruandekohuslus on iga demokraatliku eelise tuum. Praegu leidub Kremlis palju neid, kes otse vastupidiselt arvavad, et paljude noore riigi ees seisvate probleemide po\u0303hjuseks on u\u0308lema\u0308a\u0308rane demokratiseerimine. Paljud kadestavad \u201cehtsat\u201d hiinapa\u0308rast autoritarismi. Tegelikult aga on Hiina paljude oma praktikate poolest demokraatlikum kui Venemaa, ja kindlasti suudab ta palju paremini otsuseid teha. Kahe viimase ku\u0308mnendi jooksul, kui Hiina tegeles usinalt oma vo\u0303imekuse arendamisega, na\u0308ib Venemaa olevat po\u0303hiliselt ametis olnud oma vo\u0303imetuse varjamisega. Kui La\u0308a\u0308ne kommentaatorid tahavad aru saada, miks nende uute autoritaarsete rez\u030ciimide saavutused on nii erinevad, oleks neil u\u0308limalt soovitav ametlikust institutsionaalsest u\u0308lesehitusest su\u0308gavamale vaadata."}, {"text_idx": "#000544", "text": "Venemaa \u2013 (vo\u0303ib-olla) demokraatlikum, Hiina \u2013 (kindlasti) paremini valitsetud"}, {"text_idx": "#000545", "text": "Ivan Krastevi kirjutised on alati teravmeelsed ja lennukad. See ka\u0308ib ka tema mo\u0303tete kohta demokraatiast Venemaal ja Hiinas. Neist leiab originaalseid ja o\u0303igeid ideid ning avastuslikke ta\u0308helepanekuid. Kuid minu meelest on tema mo\u0303tteka\u0308igus u\u0308ks su\u0308gav paradigmaatiline, u\u0308tleksin hegellik-marxilik-fukuyamalik viga (Fukuyama ajaloo lo\u0303pu ja viimase inimese kontseptsiooni mo\u0303ttes). Vo\u0303rreldes demokraatia va\u0308ljavaateid Hiinas ja Venemaal, la\u0308htub ta eeldusest, nagu liiguks kogu maailm u\u0308hes suunas, la\u0308bides enam-va\u0308hem samad etapid teel liberaalse demokraatia triumfi poole (marksistide eesma\u0308rk oli ku\u0308ll viimaks saabuv kommunismi vo\u0303it). Po\u0303hioletuseks on see, et mida demokraatlikum on u\u0308hiskond, seda paremini sel la\u0308heb; mida enam see vastab La\u0308a\u0308ne liberaaldemokraatlikule ideaalile, seda kaugemale on see jo\u0303udnud. Kui niisugune oletus ongi paljudel juhtudel o\u0303ige, siis teistes olukordades vo\u0303ib see peegeldada soovmo\u0303tlemist, millel on to\u0303sised tagaja\u0308rjed, kui u\u0308ritatakse selle po\u0303hjal tegutseda. Hiina ja Venemaa vo\u0303rdlus selle ja\u0308rgi, kuidas nad vastavad La\u0308a\u0308ne liberaal-demokraatlikele standarditele, na\u0308itab ha\u0308sti niisuguse u\u0308ldise mo\u0303o\u0303dupuu ebaadekvaatsust, sest \u2013 nagu ma pu\u0308u\u0308an allpool selgitada \u2013 u\u0308hel juhtumil (Hiina) ei ole selline mo\u0303o\u0303dupuu u\u0308ldse rakendatav, samas kui Venemaa (ja nii mo\u0303negi muu riigi) puhul annavad katsed suruda selle alla u\u0308hiskonda, mis ei ole (veel) valmis, peaaegu va\u0308ltimatult tagasilo\u0308o\u0308ke."}, {"text_idx": "#000546", "text": "Venemaad ja Hiinat vo\u0303rreldes leiab Krastev, et vaatamata mitme formaalse demokraatiama\u0308rgi olemasolule (korrapa\u0308rased mitmeparteilised valimised, opositsiooniline meedia jne) Venemaal vo\u0303ib va\u0308ita, et Hiina on sisuliselt demokraatlikum, sest valitsev Hiina Kommunistlik Partei saab paremini aru ja hoolib rohkem sellest, mida rahvas tahab, ning suudab rahva tahtmistele to\u0303husamalt reageerida (o\u0303nneks Krastev ei lisa, nagu La\u0308a\u0308nes peaaegu alati tehakse, et HKP reageerimisvo\u0303ime tuleb u\u0308ksnes soovist ma\u0308a\u0308ramatult kaua vo\u0303imul pu\u0308sida), kuigi \u201ckumbki maa ei vasta minimalistlikulegi demokraatiadefinitsioonile, mis eeldab vo\u0303istlevaid valimisi, mille tulemus ei ole ette teada\u201d. Aga juba siin ilmneb vastuolu, mida ei saa valitud paradigmas lahendada. Kui Hiina ega Venemaa ei vasta isegi minimaalsele demokraatiadefinitsioonile, siis kas on u\u0308ldse vo\u0303imalik va\u0308ita, et u\u0308ks neist on demokraatlikum kui teine?"}, {"text_idx": "#000547", "text": "Hoolimata oma vo\u0303rreldavast suurusest ja kommunistlikust minevikust on Hiina ja Venemaa va\u0308ga erinevad u\u0308hiskonnad ja seeto\u0303ttu oleks vale neid koolutada u\u0308hte u\u0308ldisesse mo\u0303o\u0303tkavasse (muidugi on vo\u0303imalik mo\u0303o\u0303ta nende SKT-d ja muid spetsiifilisi na\u0308itajaid). Vo\u0303i siis peab mo\u0303o\u0303dupuu olema niivo\u0303rd u\u0308ldine, et selle kasulikkus muutub ku\u0308sitavaks. Lu\u0308hidalt ja seeto\u0303ttu mo\u0303nevo\u0303rra lihtsustatult o\u0308eldes: Venemaa on Euroopa riik, isegi kui lisada ta\u0308psustus \u201cteatavat liiki\u201d vo\u0303i \u201cmo\u0303nes mo\u0303ttes\u201d, sest ta\u0308nu oma ajaloole, hiljutisele suurvo\u0303imu-staatusele ja isegi geograafiale ei pruugi Venemaa ho\u0303lpsasti sobituda sellesse Euroopa mo\u0303istesse, mis po\u0303hineb peamiselt maailmajao la\u0308a\u0308neosa suhteliselt hiljutisel evolutsioonil. Hiina ei ole lihtsalt u\u0308ks Aasia riike (on selge, et Aasia maad on u\u0308pris erinevad); Hiina, kui kasutada Weiwei Zhangi iseloomustust, on tsivilisatsiooniriik, mille valitsemine \u201csaab po\u0303hineda peamiselt tema enda meetoditel, mida on kujundanud tema enda traditsioonid ja kultuur\u201d.[1] Ja nagu professor Zhang ro\u0303hutab: \u201cOn kujuteldamatu, et hiinlaste enamus hakkaks kunagi aktsepteerima nn mitmeparteilist demokraatlikku su\u0308steemi, milles keskvalitsus iga nelja aasta tagant vahetub\u201d,[2] st tema arvates ei ole \u201cdemokraatia minimalistlikul definitsioonil\u201d mingit pistmist Hiinaga. Niisiis kui liberaalse demokraatia euroopalikud standardid saavad olla ja peaksid olema po\u0303himo\u0303tteliselt mutatis mutandisrakendatavad Venemaal, siis Hiina edu vo\u0303i selle puudumise jaoks oleksid nad ta\u0308iesti ebaadekvaatne mo\u0303o\u0303t. Hiina ei ole tingimata demokraatlikum kui Venemaa, eriti kui kasutada liberaalse demokraatia la\u0308a\u0308nelikke standardeid, kuid Hiina on kindlasti paremini valitsetud, on teinud vo\u0303rratuid edusamme rahva eluja\u0308rje parandamisel ning hoolimata ko\u0303igist probleemidest vaatavad hiinlased tulevikku optimistlikumalt kui paljud teised rahvad."}, {"text_idx": "#000548", "text": "Ivan Krastev asetab mu meelest o\u0303igusega Hiina Venemaast ko\u0303rgemale niisuguste kriteeriumide ja\u0308rgi nagu eliitide va\u0308rbamine vo\u0303i vo\u0303imu roteerumine, kuid neil kriteeriumidel on va\u0308ga va\u0308he (kui u\u0308ldse) pistmist demokraatiaga. Need on meritokraatliku valitsemise elemendid, mis po\u0303hinevad Hiina konfutsianistlikul pa\u0308randil. Nicolas Berggruen ja Nathan Gardels kirjutavad: \u201cIdee \u201cva\u0308a\u0308riliste edutamisest vo\u0303imule\u201d nende pa\u0308ritolust hoolimata ulatub Hiinas tagasi So\u0303divate riikide ajastusse 453\u2013221 e.m.a.\u201d[3] Selles mo\u0303ttes ei erine Hiina mitte u\u0308ksnes Venemaast, vaid ka Ameerika U\u0308hendriikidest ja Euroopa liberaalsetest demokraatiatest. Asi pole selles, nagu oleks Hiina valitsemisviisi poolest parem kui USA vo\u0303i USA parem kui Hiina. Nad esindavad lihtsalt erinevaid u\u0308hiskonnaarengu mudeleid ja kuigi nende efektiivsus on vo\u0303rreldav (du\u0308naamilises perspektiivis kalduks vo\u0303rdlus pigem Hiina kasuks), oleks USA-st vale ja\u0308ljendada Hiinat vo\u0303i Hiinast vale sarnaneda USA-ga, kuigi teatav teineteiselt \u201claenamine\u201d vo\u0303iks olla soovitav ja see ei peaks olema u\u0308hesuunaline \u2013 la\u0308a\u0308nest itta \u2013 ta\u0308nav. Oma o\u0303itsenguks vo\u0303ib Hiinal to\u0303esti olla tarvis sarnaneda USA-ga mitmes ta\u0308htsas suhtes (rohkem turu- ja isikuvabadust, va\u0308hem valitsusepoolset kontrolli), kuid ka viimasel vo\u0303ib tarvis minna laenata midagi Hiina kogemusest, et saada hakkama selliste probleemidega nagu poliitikaperspektiivi lu\u0308hidus, populism ja huvigruppide rahal po\u0303hinev mo\u0303ju. Raha seadustatud rolli to\u0303ttu poliitikas (suured annetused valimisteks, lobito\u0308o\u0308 ning valitsuse ja erasektori la\u0308bipo\u0303imumine isikute tasandil) ei ole isegi mo\u0303ningate ko\u0303rgelt arenenud liberaalsete demokraatiate poliitilised su\u0308steemid sugugi va\u0308hem korrumpeerunud kui mo\u0303ni mittedemokraatia. Nagu ma\u0308rgivad Berggruen ja Gardels: \u201cLa\u0308a\u0308ne demokraatia ei korrigeeri ennast sugugi paremini kui Hiina su\u0308steem. Reforme tegemata liiguks hukatuse poole ka meie valimistel po\u0303hinev demokraatia ja see kohest rahuldust taotlev tarbimiskultuur, mis seda u\u0308mbritseb.\u201d[4]"}, {"text_idx": "#000549", "text": "Seega pole suurt mo\u0303tet vo\u0303rrelda Vene u\u0308hiskondlikku ja poliitilist su\u0308steemi Hiinaga. Kasulikum oleks vo\u0303rrelda Venemaad \u2013 Euroopa maad \u2013 teiste Euroopa riikidega. Selles osas me saaksime to\u0303epoolest ko\u0303neleda demokraatia defitsiidist Venemaal ning sealsete demokraatlike institutsioonide formaalsusest ja sisutusest. Need ja\u0308reldused Ivan Krastev ka teeb, sest ta kasutab Venemaa ja Hiina vo\u0303rdlemisel La\u0308a\u0308ne, mitte Hiina kriteeriume. Minu meelest oleks o\u0303igustatud ma\u0308a\u0308ratleda Venemaad noore ja korrumpeerunud demokraatiana, millel on tugevaid autoritaarseid tendentse, vo\u0303i autoritaarse riigina, millel on demokraatia elemente."}, {"text_idx": "#000550", "text": "U\u0308ldisemas plaanis tuleks olla ettevaatlik niisuguste mo\u0303istete nagu liberalism ja demokraatia kasutamisega, justkui neil oleks alati ja igal pool samasugune universaalne va\u0308a\u0308rtus, mo\u0303o\u0303dupuuna progressi vo\u0303i selle puudumise mo\u0303o\u0303tmiseks tohutult erinevates u\u0308hiskondades. Samuti tuleks hoiduda nende va\u0308a\u0308rtuste a\u0308rasegamisest na\u0308htustega, mis pigem vastanduvad liberalismile ja demokraatiale, kuigi vo\u0303ivad pealispinnal nendega sarnaneda \u2013 nimelt kaose ja anarhiaga."}, {"text_idx": "#000551", "text": "Niiha\u0308sti abstraktselt kui ka paljudes konkreetsetes olukordades on demokraatia to\u0303epoolest poliitilise su\u0308steemi ja u\u0308hiskonna kui terviku ta\u0308htis tunnus, millel on olemas nii instrumentaalne kui ka iseva\u0308a\u0308rtus. Aga kas see on igas olukorras ko\u0303ige ta\u0308htsam tunnus? Vaevalt. Leidub mo\u0303ningaid korrumpeerunud demokraatiaid, kus seaduste vo\u0303im peaaegu puudub. Peamisteks na\u0308ideteks vo\u0303iksid olla Pakistan ja Nigeeria, ning leidub ka va\u0308iksemaid riike. Paljud La\u0308a\u0308ne eksperdid on aastaid pidanud Ko\u0303rgo\u0303zstani ko\u0303ige demokraatlikumaks maaks Kesk-Aasias. Nad paistavad seda iseloomustust ikka veel to\u0303eks pidavat, hoolimata 2010. aasta juuni veristest etnilistest kokkupo\u0303rgetest maa lo\u0303unaosas ning to\u0303siasjast, et olukord on endiselt plahvatusohtlik. Kahjuks ei ole hakatud tegelema u\u0308hegagi 2010. aasta konflikti po\u0303hjustest. Riigis ei ole peale ja\u0308a\u0308nud mitte demokraatia (eriti pa\u0308rast 2005. aasta nn tulpide revolutsiooni), vaid teatav anarhia, st ja\u0308rjestikuste valitsuste suutmatus valitseda. Kas silmakirjalikkuse vo\u0303i naiivsuse to\u0303ttu on niisugust olukorda aga demokraatlikuks peetud. Ometigi vo\u0303ib Ko\u0303rgo\u0303zstanis leiduda rohkem vabadusi kui na\u0308iteks naarberriigis Kasahstanis. Kuid nende vabaduste hulka kuuluvad ka vabadus va\u0308lja pressida, diskrimineerida va\u0308hemusi ning neid lo\u0303ppude lo\u0303puks isegi tappa ja nende omandit ha\u0308vitada."}, {"text_idx": "#000552", "text": "Ko\u0303rgo\u0303zstani su\u0308ndmuste uurimiseks moodustatud so\u0303ltumatu rahvusvaheline komisjon (KIC),[5] mille liikmeks siinkirjutaja oli, leidis, et usbeki kogukondade vastased ru\u0308nnakud Os\u030cis (kuigi mitte muud ru\u0308nnakud ega va\u0308givald Lo\u0303una-Ko\u0303rgo\u0303zstani teistes piirkondades) vastavad rahvusvahelises tavao\u0303iguses kehtivatele inimsusvastaste kuritegude kriteeriumidele. Need olid suunatud tsiviilelanikkonna vastu, olid laialdased ja su\u0308stemaatilised ning suhteliselt ha\u0308sti organiseeritud (na\u0308iteks mo\u0303nel puhul, kui usbeki kaitsjad lo\u0303id ru\u0308nnaku tagasi, siis ru\u0308ndajad taandusid, grupeerusid u\u0308mber ja sageli ru\u0308ndasid uuesti, kasutades kaitsebarrikaadide ha\u0308vitamiseks soomukeid). KIC vo\u0303ttis arvesse \u201cru\u0308nnaku tagaja\u0308rgi ru\u0308nnatavale populatsioonile, ohvrite arvu, tegude iseloomu, ametiisikute vo\u0303i -vo\u0303imude vo\u0303imalikku osalust ja ko\u0303iki muid tuvastatavaid kuritegevusmustreid ..., et ma\u0308a\u0308rata kindlaks, kas ru\u0308nnak vastab \u201claialdasuse\u201d vo\u0303i \u201csu\u0308stemaatilisuse\u201d kriteeriumile vo\u0303i mo\u0303lemale neist\u201d(raporti \u00a7 256)."}, {"text_idx": "#000553", "text": "Richard Sakwa on tabavalt kommenteerinud hinnanguid demokraatia tasemele Venemaal kui katseid vo\u0303rrelda vo\u0303rreldamatut: \u201cRez\u030ciimi inspekteerimine jo\u0303udis absurdi tippu Freedom House\u2019i iga-aastase u\u0308levaatega \u201cVabadus maailmas\u201d, mis oma 2007. aasta versioonis hindas Venemaad sama mittevabaks kui Kongo, eirates ta\u0308ielikult sotsiaalset ja poliitilist konteksti, milles mitmesugused vabadused toimivad, ning efektiivse valitsemise erinevaid tasandeid.\u201d[6] Leiul, et Kongo Demokraatlik Vabariik on kas rohkem vo\u0303i va\u0308hem vo\u0303i sama demokraatlik kui Venemaa, ei ole lihtsalt va\u0308himatki mo\u0303tet."}, {"text_idx": "#000554", "text": "Kui tahta u\u0308ldisemat ja universaalsemat kriteeriumi riikide ja\u0308rjestamiseks, progressi vo\u0303i regressi mo\u0303o\u0303tmiseks, siis ei peaks selleks olema demokraatia, vaid valitsemine vo\u0303i valitsetavus, st mo\u0303o\u0303dupuuks peaks olema hea valitsemine. Selles suhtes on Hiina to\u0303epoolest kaugel ees Venemaast ja paljudest teistest riikidest, millest mitmeid peetakse demokraatlikeks, isegi liberaaldemokraatlikeks. Yu Keping va\u0308idab, et \u201c21. sajandil saab u\u0308hiskonna poliitilise legitiimsuse ko\u0303ige ta\u0308htsamaks allikaks hea valitsemine\u201d.[7] See ennustus tundub u\u0308pris mo\u0303istlik. Mo\u0303istagi ei vastandu hea valitsemine demokraatiale. Vastupidi, paljudes u\u0308hiskondades on demokraatia ha\u0308sti valitsetud u\u0308hiskonna tunnus ja valitsuse legitiimsuse ta\u0308htis element. Kuid efektiivsus, stabiilsus ja seaduste vo\u0303im on veelgi ta\u0308htsamad tunnused, sest vo\u0303rreldes \u201cdemokraatia minimalistliku definitsiooniga\u201d on need ma\u0308rksa sisukamad kriteeriumid. Samuti on oluline ma\u0308rkida, et o\u0303igusriik eelnes ka La\u0308a\u0308nes demokraatiale ja aitas viimast kestmisvo\u0303imeliseks muuta. Ta\u0308napa\u0308eval me vo\u0303ime mitmes u\u0308hiskonnas va\u0308ljaspool La\u0308a\u0308nt na\u0308ha, kuidas demokraatia imporditud ja pealiskaudsed tunnused vo\u0303tavad moondunud, isegi inetuid vorme, mis ei vii ja minu meelest ei saagi viia seaduste vo\u0303imu tekkimiseni. Kui demokraatia on peamiselt u\u0308hiskonna staatuse protseduuriline iseloomustus, siis hea valitsemine on sisukam ja tuumakam kriteerium. Ehk teisiso\u0303nu: ilma seaduste vo\u0303imu, to\u0303husa valitsemise ja sotsiaalse stabiilsuse aluseta ja\u0308a\u0308vad suhteliselt kergesti imporditavad va\u0308lised demokraatlikud institutsioonid mitte u\u0308ksnes formaalseks, vaid ka hapraks."}, {"text_idx": "#000555", "text": "U\u0308ht ko\u0303ige ta\u0308htsamat erinevust Hiina ja No\u0303ukogude Liidu reformides ja vastavalt nende edu ja nurjumist soodustanud tegurites on analu\u0308u\u0308sinud Allen Lynch.[8] Kui 1980. aastate lo\u0303pul asus No\u0303ukogude Liit tervikuna ja selle suurim osa, Venemaa, perestroika ja glasnosti teele, siis no\u0303ukogude intellektuaalid kui peamised arvamuskujundajad olid oma vaateviisilt po\u0303hijoontes euroopalikud ning poleks toetanud majandusliku moderniseerimise poliitiliselt autoritaarset mudelit. Seevastu Hiinas toetasid intellektuaalid valdavalt Deng Xiaopingi mudelit majanduslikust moderniseerimisest kommunistliku partei juhtimisel. Dengi ja Gorbats\u030covi reforme vo\u0303rdleva mo\u0303tteku\u0308llase artikli lo\u0303pul pakub Lynch va\u0308lja huvitava ja minu arust kasuliku kontrafaktuaalse mo\u0303tteeksperimendi, millel vo\u0303ib olla ka u\u0308ldisem ta\u0308hendus.[9] Mis oleks juhtunud, kui Juri Andropov, endine pikaajaline KGB pealik, kellest sai pa\u0308rast Brez\u030cnevi surma NLKP peasekreta\u0308r, oleks elanud kauem? (Lynchil on arvatavasti o\u0303igus, et kui Deng Xiaoping oleks kohe pa\u0308rast reformidega alustamist a\u0308ra surnud, ei oleks ta\u0308nane Hiina selline nagu praegu.) Lynch oletab, et erinevalt Gorbats\u030covist ei oleks Andropov loobunud kommunistliku partei juhtivast rollist ega algatanud No\u0303ukogude u\u0308hiskonna poliitilist liberaliseerimist. Lynchil on ka o\u0303igus, et Andropovil oli Gorbats\u030covist rohkem autoriteeti mitte u\u0308ksnes poliitilise ja so\u0303java\u0308elise eliidi seas, vaid ka No\u0303ukogude u\u0308hiskonnas laiemalt (selgeks erandiks oli no\u0303ukogude intelligents). Ja Andropov oli kindlasti piisavalt suur realist; olnud pikka aega KGB eesotsas, tundis ta kindlasti maa tegelikku olukorda paremini kui enamik No\u0303ukogude juhtkonnast ja muu maailma liidritest. Seega on u\u0308pris vo\u0303imalik, et Andropovi majandusreformid oleksid kandnud mo\u0303ningast vilja ning No\u0303ukogude Liit oleks kestnud kauem kui Gorbats\u030covi vo\u0303imu all. Ometigi olen ma kindel, et No\u0303ukogude Liit ei oleks Andropovi vo\u0303imu all osutunud samasuguseks edulooks nagu Hiina Dengi ja tema ja\u0308rglaste valitsuse all. Niisuguse ja\u0308relduse peamiseks po\u0303hjuseks on taas erinevused Hiina ja No\u0303ukogude u\u0308hiskonna vahel (NSVL ja Venemaa kui selle suurim osa \u2013 Euroopa u\u0308hiskonnad, Hiina \u2013 aastatuhandete pikkuse ja\u0308rjepideva riiklusega Aasia rahvas; NSVL \u2013 multietniline, mitme religiooniga maa, Hiina \u2013 enam-va\u0308hem homogeenne u\u0308hiskond; NSVL \u2013 urbaniseerunud, to\u0308o\u0308stuslikult arenenud maa, 1970. aastate lo\u0303pu Hiina \u2013 peamiselt po\u0303llumajanduslik ku\u0308lau\u0308hiskond jne), nagu ka kummagi mehe erinev isiksus. Kui Deng oli visiona\u0308a\u0308rne pragmaatik, kes mo\u0303istis ha\u0308sti oma rahvast ja u\u0308hiskonda, siis Juri Andropov oli ideoloog, olgugi intelligentne, informeeritum ja isiklikult va\u0308hem korrumpeerunud kui enamik tema kolleege. Ta oli ideoloog, kes uskus kommunistliku su\u0308steemi viimaks selguvat u\u0308limust ja kelle maailmavaadet ei ko\u0303igutanud, vaid pigem tugevdas Ungari u\u0308lesto\u0303usu mahasurumine 1956. aastal, kui ta oli No\u0303ukogude suursaadikuks Budapestis."}, {"text_idx": "#000556", "text": "Boriss Jeltsin, kes 1991. aasta augustis kindlalt puts\u030cistidele vastu seisis, kasutas hiljem ko\u0303iki o\u0303igeid so\u0303nu, mis olid La\u0308a\u0308ne poolehoiu a\u0308ratamiseks vajalikud. Kuid see, mis president Jeltsini ajal su\u0308ndis, ei olnud niivo\u0303rd demokraatia (kuigi esines ka selle elemente), kuivo\u0303rd u\u0308hiskonna oligarhiseerumine ja Venemaa rikkuste ro\u0308o\u0308vimine.[10] See on po\u0303hjus, miks arenguid, mida La\u0308a\u0308nes kirjeldatakse sageli kui president Putini ajal toimunud demokraatiavastast tagasilo\u0308o\u0308ki, tuleb na\u0308ha Jeltsini ajal toimunu kontekstis ning suurel ma\u0308a\u0308ral reaktsioonina neile protsessidele. Samuti pole La\u0308a\u0308ne poliitika Venemaa suhtes aidanud viimasel liberaalsemaks ja demokraatlikumaks saada. Suhted La\u0308a\u0308ne ja Venemaa vahel ei tarvitseks olla nii na\u0308rvilised ja vastakad, nagu need praegu on. Kuigi ku\u0308lma so\u0303da ei ole, valitseb La\u0308a\u0308ne ja Venemaa vahel \u201cku\u0308lm rahu\u201d, mis ei vo\u0303imalda koosto\u0308o\u0308potentsiaalil realiseeruda (paljudes valdkondades, kaasa arvatud rahvusvaheline julgeolek, on niisugune koosto\u0308o\u0308 ha\u0308davajalik ja kaugeltki mitte vo\u0303imatu). Pigem sisaldub niisuguses olukorras omavaheliste suhete edasise halvenemise seeme. Niisugune asjade seis La\u0308a\u0308ne ja Venemaa vahel tuleneb peamiselt minevikust pa\u0308rit vaateviisidest, mille ku\u0308lge mo\u0303lemad pooled klammerduvad. Ometigi on neil tugev mo\u0303ju nu\u0308u\u0308dsetele realiteetidele. Kui u\u0308ks pool tajub teist strateegilise rivaalina vo\u0303i isegi vastase vo\u0303i potentsiaalse vaenlasena ja tegutseb niisuguse vaateviisi po\u0303hjal, siis on tegu iseta\u0308ituva ennustusega. Na\u0308iteks hiljutine presidendikandidaat Mitt Romney u\u0308tles USA ja Vene presidendi 2012. aasta ma\u0308rtsis Soulis toimunud kohtumise tulemust kommenteerides: \u201cVenemaa on kahtlemata meie geopoliitiline vastane number u\u0308ks.\u201d[11] Kuigi nii o\u0308eldi valimiskampaania tuhinas, on sa\u0308a\u0308rastel minevikust toituvatel vastutustundetutel avaldustel ja visioonidel negatiivne mo\u0303ju kahe riigi praegustele ja tulevastele suhetele. Teine, u\u0308ldisem po\u0303hjus Washingtoni ja Moskva vahelisele pingele on La\u0308a\u0308ne soov ja katsed muuta u\u0308hiskondi va\u0308ljaspool la\u0308a\u0308nemaailma endasarnasemaks. La\u0308a\u0308ne meediat ja\u0308lgides vo\u0303ib ja\u0308a\u0308da mulje, et kui ei olda la\u0308a\u0308nelik liberaalne demokraat, siis on tegu mingisuguse moraalse puudega, umbes nagu homoseksuaalsus mo\u0303ningates islamimaades, mida tuleb kui just mitte karistada, siis va\u0308hemalt ravida. Na\u0308iteks 2007. aasta juuni The Economist kirjutas: \u201cVene suursaadik Ukrainas Viktor Ts\u030cernomo\u0303rdin ei ole la\u0308a\u0308nelik demokraat. See (nu\u0308u\u0308dseks rikastunud) Gazpromi rajaja ja ekspeaminister ei teesklegi, nagu ta seda oleks.\u201d[12] Selles va\u0308ites na\u0308ib peituvat eeldus, nagu oleks see, kui ei olda la\u0308a\u0308nelik demokraat ja ei teeseldagi ega u\u0308ritatagi seda olla, midagi ebanormaalset ja taunitavat. Ja kuigi Venemaa saatuseks na\u0308ib olevat areng liberaaldemokraatliku Euroopa poole, annavad va\u0308lised jo\u0303upingutused selle arengu kiirendamiseks sageli soovitule vastupidiseid tagaja\u0308rgi."}, {"text_idx": "#000557", "text": "Erinevalt Krastevist va\u0308idaksin ma, et Venemaa on demokraatlikum ja liberaalsem kui Hiina, kuid viimasest halvemini valitsetud, ning see on ta\u0308htsam kui ku\u0308simus, kas Venemaa on Hiinast rohkem vo\u0303i va\u0308hem demokraatlik. On ma\u0308rke, et arenev Hiina muutub ka demokraatlikumaks. See aga ei ta\u0308henda sugugi, nagu ta areneks la\u0308a\u0308neliku liberaaldemokraatia poole vo\u0303i muutuks vastuvo\u0303tlikumaks La\u0308a\u0308ne huvidele; Hiina demokraatia oleks kindlasti hiinalike tunnustega demokraatia. Venemaa peaks seevastu andma rohkem sisu oma formaalsetele demokraatlikele institutsioonidele, st Venemaa progressi tuleks to\u0303epoolest mo\u0303o\u0303ta la\u0308a\u0308nelike liberaalse demokraatia kriteeriumidega. Kuid siin on asjakohane u\u0308ks hoiatus. Reforme ellu viies peaks Venemaa va\u0308ltima neid La\u0308a\u0308ne demokraatia puuduja\u0308a\u0308ke, mis on tulnud eriti ilmsiks ka\u0308esolevas finants- ja majanduskriisis, eriti vo\u0303rreldes efektiivsusega, mis iseloomustab Hiina vastuseid nu\u0308u\u0308dsetele va\u0308ljakutsetele. Nagu on ma\u0308rkinud Francis Fukuyama: \u201cPaljud imetlevad praegu Hiina su\u0308steemi mitte u\u0308ksnes selle majanduslike saavutuste pa\u0308rast, vaid ka seeto\u0303ttu, et vo\u0303rreldes selle piinava poliitilise halvatusega, mis on viimasel paaril aastal tabanud nii USA-d kui ka Euroopat, on Hiina langetanud kiiresti suuri keerulisi otsuseid.\u201d[13] Seega peaks Venemaa o\u0303ppima ka Hiinalt, kuigi mitte tingimata hiinalikust demokraatiast."}, {"text_idx": "#000558", "text": "Kokkuvo\u0303ttes ma usun, et Venemaa progress so\u0303ltub suurel ma\u0308a\u0308ral sellest, kui ha\u0308sti vo\u0303i halvasti tal o\u0303nnestub loovalt kasutada la\u0308a\u0308neliku liberaalse demokraatia elemente. Ja kuigi eduteid vo\u0303ib olla nurjumisteedest ma\u0308rksa va\u0308hem, oleks vale eeldada, nagu leiduks ko\u0303ikide u\u0308hiskondade jaoks ainult u\u0308ks suund vo\u0303i u\u0308ks tee, mida mo\u0308o\u0308da oma to\u0303otatud maa poole minna."}, {"text_idx": "#000561", "text": "Euroopa Liidu trago\u0308o\u0308dia ja kuidas seda lahendada"}, {"text_idx": "#000563", "text": "Praeguses kiiresti teisenevas olukorras on pa\u0308rast selle artikli tru\u0308kkiminekut toimunud olulisi muutusi. 1. augustil, nagu ma allpool kirjutan, kritiseeris Bundesbanki president Jens Weidmann Euroopa Keskpanga presidendi Mario Draghi avaldust, et EKP teeb \u201cko\u0303ik vo\u0303imaliku sa\u0308ilitamaks eurot stabiilse valuutana.\u201d Weidmann ro\u0303hutas EKP po\u0303hikirjalisi piiranguid. Pa\u0308rast ka\u0308esoleva artikli avaldamist selgus aga, et kantsler Merkel on asunud Draghi poolele, ja\u0308ttes Weidmanni EKP no\u0303ukogus isolatsiooni."}, {"text_idx": "#000564", "text": "See su\u0308ndmus to\u0303i ma\u0308ngu po\u0308o\u0308rde ja sidus Saksamaa euro sa\u0308ilitamisega. Draghi on antud vo\u0303imalust ta\u0308iel ma\u0308a\u0308ral a\u0308ra kasutanud. Ta on lubanud piiramatus koguses kokku osta deebitormaade valitsuste kuni kolmeaastaseid vo\u0303lakirju tingimusel, et need maad jo\u0303uavad kokkuleppele Euroopa Finantsstabiilsuse Fondiga ja allutavad end nn troika \u2013 Euroopa Komisjoni, EKP ja Rahvusvahelise Valuutafondi \u2013 ja\u0308relevalvele."}, {"text_idx": "#000565", "text": "Eurokriis on jo\u0303udnud uude faasi. Euro pu\u0308simine on saanud kindlust juurde, kuid Euroopa Liidu tulevase kuju ma\u0308a\u0308ravad a\u0308ra liikmesriikide poliitilised otsused, mille nad peavad langetama ligikaudu tuleval aastal. Siinses artiklis analu\u0308u\u0308sitakse alternatiive po\u0303hjalikumalt."}, {"text_idx": "#000566", "text": "Ma olen kogu aeg tuliselt toetanud Euroopa Liitu kui avatud u\u0308hiskonna kehastust \u2013 u\u0308hise hu\u0308vangu nimel osast oma suvera\u0308a\u0308nsusest loobunud vo\u0303rdsete riikide vabatahtlikku u\u0308hendust. Eurokriis on muutmas Euroopa Liitu millekski po\u0303himo\u0303tteliselt hoopis teistsuguseks. Liikmesriigid on jagunenud kahte klassi \u2013 kreeditorideks ja deebitorideks, ning ja\u0308me ots on kreeditoride, eelko\u0303ige Saksamaa ka\u0308es. Praeguse poliitika juures peavad deebitormaad maksma kopsakaid riskipreemiaid, et finantseerida oma valitsusvo\u0303lga, ja see peegeldub finantskuludes u\u0308ldiselt. See on to\u0303uganud deebitormaad surutisse ja halvendanud ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rselt nende konkurentsivo\u0303imet, ning see halvemus a\u0308hvardab muutuda pu\u0308sivaks."}, {"text_idx": "#000567", "text": "Selle po\u0303hjuseks pole mingi tahtlik plaan, vaid rida poliitilisi vigu, mis said alguse juba euro loomisest. U\u0308ldiselt on teatud, et euro on ebata\u0308ielik valuuta \u2013 sel on oma keskpank, aga puudub riigikassa. Kuid liikmesmaad ei teadvustanud, et oma raha tru\u0308kkimise o\u0303igusest loobumine tegi nad kaitsetuks pankrotiriski ees. Rahaturud taipasid seda alles Kreeka kriisi puhkedes. Rahandusorganid ei mo\u0303istnud probleemi, ra\u0308a\u0308kimata lahenduse na\u0308gemisest. Seega nad pu\u0308u\u0308dsid vo\u0303ita aega. Kuid paranemise asemel muutus olukord hullemaks. Seda po\u0303hjustas arusaamise ja u\u0308htsuse puudumine."}, {"text_idx": "#000568", "text": "Su\u0308ndmuste kulgu oleks saanud peatada ja tagasi po\u0308o\u0308rata peaaegu mis tahes hetkel, kuid see oleks no\u0303udnud kokkulepitud plaani ja suuri finantsressursse selle elluviimiseks. Vo\u0303ti oli Saksamaa kui suurima kreeditormaa ka\u0308es, kuid ta to\u0303rkus vo\u0303tmast endale mingeid lisakohustusi; selle tagaja\u0308rjel lasti ko\u0303ik vo\u0303imalused kriisi lahendamiseks ka\u0308est. Kriis levis Kreekast teistesse defitsiidiga maadesse ja viimaks langes euro enda pu\u0308simaja\u0308a\u0308mine kahtluse alla. Kuna euro koostlagunemine po\u0303hjustaks tohutut kahju ko\u0303ikidele riikidele ja eriti Saksamaale, siis teeb Saksamaa edaspidigi just nii palju, kui minimaalselt vaja euro ha\u0308dapa\u0308raseks kooshoidmiseks."}, {"text_idx": "#000569", "text": "Saksamaa juhtkonna tegevusplaanid hoiavad to\u0303ena\u0308oliselt eurot koos ma\u0308a\u0308ramatu aja, kuid mitte igavesti. Euroopa Liidu permanentne jagunemine kreeditor- ja deebitormaadeks, milles kreeditorid dikteerivad tingimusi, ei ole paljudele eurooplastele vastuvo\u0303etav. Kui euro viimaks koost laguneb, ha\u0308vitab see Euroopa Liidu u\u0308histuru. Euroopa oleks halvemas olukorras kui u\u0308hinemispingutuste alguses, sest lagunemine ja\u0308taks maha vastastikuse usaldamatuse ja vaenu pa\u0308randi. Mida hiljem see juhtub, seda hullem on lo\u0303pptagaja\u0308rg. See va\u0308ljavaade on nii su\u0308nge, et aeg on kaaluda alternatiive, mis olnuksid alles hiljuti veel mo\u0303eldamatud."}, {"text_idx": "#000570", "text": "Minu hinnangul oleks parim tegevuskava veenda Saksamaad valima, kas saada healoomuliseks hegemooniks, juhtriigiks, vo\u0303i eurost lahku lu\u0308u\u0308a. Teisiso\u0303nu Saksamaa peab kas juhtima vo\u0303i lahkuma."}, {"text_idx": "#000571", "text": "Kuna kogu akumuleerunud vo\u0303lg on denomineeritud eurodes, siis so\u0303ltub ko\u0303ik sellest, kes ja\u0308a\u0308vad euroasju korraldama.[1]Kui Saksamaa lahkuks, siis euro va\u0308a\u0308rtus langeks. Nominaalterminites ja\u0308a\u0308ks vo\u0303lakoorem samaks, kuid kahaneks reaalterminites. Deebitormaad vo\u0303idaksid tagasi oma konkurentsivo\u0303ime, sest nende eksport muutuks odavamaks ja import kallimaks. Kinnisvara va\u0308a\u0308rtus kasvaks nominaalselt, st selle hind kasvaks odavnenud eurodes."}, {"text_idx": "#000572", "text": "Seevastu kreeditormaad kannaksid kahjusid oma investeeringutelt euromaadesse ja akumuleerunud no\u0303uetelt euroarvelduste su\u0308steemis. Nende kahjude ulatus so\u0303ltuks euro va\u0308a\u0308rtuse langusest; seeto\u0303ttu oleksid kreeditormaad huvitatud, et euro devalveerumine ja\u0308a\u0308ks teatud piiridesse."}, {"text_idx": "#000573", "text": "Ko\u0303ige selle tulemus viiks ellu John Maynard Keynesi na\u0308gemuse rahvusvahelisest valuutasu\u0308steemist, milles nii kreeditorid kui deebitorid jagaksid u\u0308hiselt vastutust stabiilsuse hoidmise eest. Ja Euroopa pa\u0308a\u0308seks terendavast depressioonist. Sama tulemus saavutataks Saksamaale va\u0308hemate kuludega, kui Saksamaa otsustaks ka\u0308ituda healoomulise hegemoonina. See ta\u0308hendaks (1) enam-va\u0308hem u\u0308hetasase ma\u0308nguva\u0308ljaku loomist deebitor- ja kreeditormaade vahele ja (2) kuni 5% nominaalse majanduskasvu taotlemist, ehk teisiso\u0303nu Euroopale vo\u0303imaluse andmist u\u0308lema\u0308a\u0308rasest vo\u0303lguolemisest va\u0308lja kasvada. See tooks kaasa suurema inflatsiooni, kui Bundesbank to\u0303ena\u0308oliselt heaks kiidaks."}, {"text_idx": "#000574", "text": "U\u0308ksko\u0303ik kas Saksamaa otsustab juhtida vo\u0303i lahkuda, on mo\u0303lemad alternatiivid paremad kui pu\u0308simine praegusel kursil. Raskus seisneb Saksamaa veenmises, et tema praegune tegutsemisviis viib pikaajalisse surutisse, poliitiliste ja sotsiaalsete konfliktideni ning viimaks mitte u\u0308ksnes euro, vaid ka Euroopa Liidu lagunemiseni. Kuidas veenda Saksamaad valima, kas aktsepteerida kohustusi ja vastutust, mida healoomuline hegemoon peaks kandma, vo\u0303i ja\u0308tta euro deebitormaade hoolde, mis to\u0303useksid omal ka\u0308el ma\u0308rksa paremale ja\u0308rjele? See on ku\u0308simus, millele pu\u0308u\u0308an vastata."}, {"text_idx": "#000575", "text": "Kui Euroopa Liit oli veel alles pu\u0308rgimus, siis ta oli midagi niisugust, mida psu\u0308hholoogid nimetavad \u201cfantastiliseks objektiks\u201d: ihaldusva\u0308a\u0308rne eesma\u0308rk, mis haaras paljude inimeste, sh minu kujutlust. Ma pidasin seda avatud u\u0308hiskonna kehastuseks. Selles oli viis suurt riiki ja rida va\u0308iksemaid, mis ko\u0303ik jagasid demokraatia, isikuvabaduse, inimo\u0303iguste ja o\u0303igusriikluse po\u0303himo\u0303tteid. U\u0308kski riik ega rahvas ei domineerinud. Kuigi Bru\u0308sseli bu\u0308rokraatiat su\u0308u\u0308distati sageli \u201cdemokraatia defitsiidis\u201d, pidid ta\u0308htsamad sammud pa\u0308lvima rahva poolt valitud parlamentide heakskiidu."}, {"text_idx": "#000576", "text": "Lo\u0303imumisprotsessi eesotsas oli va\u0308ike ru\u0308hm kaugena\u0308gelikke riigimehi, kes praktiseerisid seda, mida Karl Popper nimetas ja\u0308rkja\u0308rguliseks sotsiaalseks insenerito\u0308o\u0308ks. Nad said aru, et ta\u0308ius on saavutamatu; sellepa\u0308rast pu\u0308stitasid nad piiratud eesma\u0308rke ja kindlaid ajakavasid ning seeja\u0308rel mobiliseerisid poliitilist tahet tegemaks va\u0308ikese sammu edasi, saades igati aru, et kui eesma\u0308rk on saavutatud, siis ilmneb u\u0308htlasi selle ebaadekvaatsus, mis no\u0303uab uusi samme. See protsess toitus omaenda edust va\u0308ga sarnaselt finantsmulliga. Just niimoodi teisenes So\u0308e- ja Teraseu\u0308hendus ja\u0308rk-ja\u0308rgult ja sammhaaval Euroopa Liiduks."}, {"text_idx": "#000577", "text": "Jo\u0303upingutuste esirinnas seisid Prantsusmaa ja Saksamaa. No\u0303ukogude impeeriumi lagunema hakates said Saksa juhid aru, et taasu\u0308hinemine on vo\u0303imalik u\u0308ksnes veelgi tihedamalt u\u0308hinenud Euroopa kontekstis, ja valmistusid ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rseteks ohvriteks, et seda saavutada. Kui jo\u0303uti kauplemiseni, siis olid nad valmis andma pisut enam ja vo\u0303tma pisut va\u0308hem kui teised, et ainult kokkuleppimist ho\u0303lbustada. Tollal armastasid Saksa riigimehed kinnitada, et Saksamaal puudub iseseisev va\u0308lispoliitika, on u\u0308ksnes Euroopa va\u0308lispoliitika. See kiirendas dramaatiliselt protsessi, mis kulmineerus Maastrichti lepingu so\u0303lmimisega 1992. aastal ja euro kasutuselevo\u0303tuga 2002."}, {"text_idx": "#000578", "text": "Maastrichti leping oli po\u0303himo\u0303tteliselt puudulik. Euro loojad said aru, et nende looming ei ole ta\u0308iuslik: sel on ku\u0308ll u\u0308hine keskpank, kuid puudub u\u0308hine riigikassa, mis vo\u0303iks va\u0308ljastada ko\u0303ikide liikmesriikide u\u0308hisobligatsioonina toimivaid vo\u0303lakirju. Eurovo\u0303lakirjadele seistakse Saksamaal ja teistes kreeditormaades siiamaani vastu. Kuid euro loojad uskusid, et vajaduse korral suudetakse tekitada poliitilist tahet, astumaks vajalikke samme poliitilise liidu poole. Oli ju Euroopa Liit kunagi just no\u0303nda loodud. Kahjuks oli eurol veel mitmeid muid defekte, millest selle loojad ega liikmesriigid ei olnud pa\u0308ris teadlikud. Need ilmnesid 2007.\u20132008. aasta finantskriisis, mis lu\u0308kkas ka\u0308ima lagunemisprotsessi."}, {"text_idx": "#000579", "text": "Lehman Brothersi pankrotile ja\u0308rgnenud na\u0308dalal kukkusid globaalsed rahaturud kokku ja suutsid hinges pu\u0308sida u\u0308ksnes kunstlike elustamisvo\u0303tete abil. See ta\u0308hendas muuhulgas seda, et finantsasutuste krediit, mida turud enam ei aktsepteerinud, asendati riigikrediidiga (keskpanga garantiide ja eelarvedefitsiitide kujul). Keskne roll, mida pidi hakkama ma\u0308ngima riigikrediit, paljastas euros vea, mis oli selle ajani varju ja\u0308a\u0308nud ja millest ei olnud korralikult aru saadud. Andes oma senise rahatru\u0308kkimiso\u0303iguse u\u0308le EKP-le, seadsid liikmesriigid oma riigikrediidi pankrotiohtu. Arenenud maadel, millel on oma raha u\u0308le kontroll, pole po\u0303hjust pankrotti minna: nad saavad alati raha juurde tru\u0308kkida. Nende valuuta va\u0308a\u0308rtus vo\u0303ib ku\u0308ll langeda, aga pankrotioht on praktiliselt olematu. Seevastu va\u0308hem arenenud maad, kes vo\u0303tavad laenu va\u0308lisvaluutas, peavad maksma pankrotiohtu peegeldavaid riskipreemiaid. Asja teeb veel hullemaks see, et rahaturud vo\u0303ivad niisuguseid maid \u201ckaruru\u0308nnakute\u201d abil ka pankroti poole ajada \u2013 nende maade vo\u0303lakirju lu\u0308hikeseks mu\u0308u\u0308es ja no\u0303nda nende laenukulusid u\u0308les ajades ning ku\u0308lvates peatse pankroti hirmu."}, {"text_idx": "#000580", "text": "Euro kasutusele tulles hakati valitsuste vo\u0303lakirju ka\u0308sitlema riskivabadena. Mitmete maade regulaatorid lubasid pankadel osta piiramatul hulgal valitsuste vo\u0303lakirju ilma omakapitali ko\u0303rvale panemata, ja EKP aktsepteeris sooduskrediidi andmisel ko\u0303iki valitsusvo\u0303lakirju vo\u0303rdva\u0308a\u0308rse tagatisena. Seeto\u0303ttu oli kommertspankadel kasulik koguda just no\u0303rgemate liikmesriikide vo\u0303lakirju, mille intressima\u0308a\u0308r oli pisut ko\u0303rgem, et teenida selle pealt mo\u0303ned lisapunktid."}, {"text_idx": "#000581", "text": "Vahetult pa\u0308rast Lehman Brothersi kriisi teatas Angela Merkel, et su\u0308steemselt ta\u0308htsate finantsasutuste kokkukukkumise vastaseid garantiisid peab andma iga riik omaette ja mitte Euroopa Liit u\u0308hiselt. See oli esimene samm lahkuminekuprotsessis, mis a\u0308hvardab nu\u0308u\u0308d ha\u0308vitada Euroopa Liidu."}, {"text_idx": "#000582", "text": "Rahaturgudel kulus rohkem kui aasta, et mo\u0303ista kantsler Merkeli avalduse ja\u0308reldusi, mis na\u0308itab, et nende tegutsemist suunavad teadmised pole kaugeltki ta\u0308iuslikud. 2009. aasta lo\u0303pul, kui vastvalitud Kreeka valitsus kuulutas, et eelmine valitsus oli petnud ning tegelik defitsiit u\u0308letab 12% SKT-st, hakkasid finantsturud mo\u0303istma, et valitsusvo\u0303lakirjad, mida nad olid pidanud riskivabaks, kannavad olulisi riske ja vo\u0303ivad ja\u0308a\u0308da va\u0308lja ostmata. Kui nad selle viimaks avastasid, siis to\u0303usid hu\u0308ppeliselt riskipreemiad ko\u0303rgema tootluse na\u0308ol, mida valitsused pidid pakkuma, et oma vo\u0303lakirju maha mu\u0308u\u0308a. Nii osutusid kommertspangad, mille bilansse need vo\u0303lakirjad koormasid, potentsiaalselt maksejo\u0303uetuks. See tekitas u\u0308htaegu nii riigivo\u0303laprobleemi kui pangandusprobleemi, mis on omavahel seotud refleksiivse tagasiside silmusega. Need on ta\u0308nase Euroopa ees seisva kriisi kaks po\u0303hikomponenti."}, {"text_idx": "#000583", "text": "Euro kriisi ja 1982. aasta rahvusvahelise panganduskriisi vahel on la\u0308hedane paralleel. Tollal pa\u0308a\u0308stsid IMF ja rahvusvahelised rahandusorganid rahvusvahelise pangandussu\u0308steemi, andes ra\u0308ngalt vo\u0303lgades maadele just nii palju laenu, et sellest piisaks pankroti va\u0308ltimiseks, kuid selle hinnaks oli nende to\u0303ukamine kestvasse surutisse. Ladina-Ameerika pidi la\u0308bi elama kaotatud aastaku\u0308mne."}, {"text_idx": "#000584", "text": "Ta\u0308nane Saksamaa ma\u0308ngib sama rolli, mis IMF tollal. Detailides leidub ku\u0308ll erinevusi, aga tagaja\u0308rg on seesama. Kreeditorid nihutavad samaha\u0308sti kui kogu kohastumiskoorma deebitormaadele ja po\u0303iklevad ko\u0303rvale omaenda vastutusest tasakaalustamatuse eest. Huvitaval kombel on peaaegu ma\u0308rkamatult tagasi ka\u0308ibesse hiilinud terminid \u201ckeskus\u201d vo\u0303i \u201ctuum\u201d ja \u201cperifeeria\u201d, kuigi ilmselgelt on Itaaliat ja Hispaaniat kohatu kirjeldada perifeeriamaadena. Ometigi taandas euro kasutuselevo\u0303tt mo\u0303ned liikmesriigid va\u0308hem arenenud maade staatusse, ilma et Euroopa ametivo\u0303imud vo\u0303i liikmesriigid oleksid sellest aru saanud. Tagasivaates on see eurokriisi peamine po\u0303hjus."}, {"text_idx": "#000585", "text": "Nii nagu 1980. aastal, langeb kogu su\u0308u\u0308 ja koorem \u201cperifeeriale\u201d ning \u201ckeskuse\u201d vastutust pole korralikult tunnistatudki. Selles kontekstis on ko\u0303nekas saksa so\u0303na Schuld: see ta\u0308hendab nii vo\u0303lga kui su\u0308u\u0308d. Saksa avalik arvamus peab vo\u0303lgades siplevate maade o\u0303nnetust nende enda su\u0308u\u0308ks. Kuid Saksamaa ei saa pageda oma vastutusosa eest. Nagu ma pu\u0308u\u0308an na\u0308idata, on \u201ckeskuse\u201d Schuld ehk vastutus praegu isegi suurem, kui see oli 1982. a panganduskriisis. Euro loomisel juhindus \u201ckeskus\u201d samadest majanduslikest va\u0308a\u0308rdoktriinidest, mis olid su\u0308u\u0308di 2007.\u20132008. aasta finantskriisis."}, {"text_idx": "#000586", "text": "Maastrichti leping pidas enesestmo\u0303istetavaks, et u\u0308ksnes avalik sektor vo\u0303ib po\u0303hjustada kroonilisi defitsiite. See eeldas, et finantsturud korrigeerivad oma liialdusi alati ise. Kuigi 2007.\u20132008. aasta finantskriis on need turufundamentalistlikud eeldused kummutanud, on Euroopa vo\u0303imud neile ikka truuks ja\u0308a\u0308nud. Na\u0308iteks on nad ka\u0308sitlenud euro kriisi, justkui oleks see puhtalt fiskaalne, s.o eelarveline probleem. Kuid ainult Kreeka puhul on tegu to\u0303elise eelarvekriisiga. U\u0308leja\u0308a\u0308nud Euroopa on kannatanud peamiselt pangandusprobleemide ka\u0308es ning konkurentsivo\u0303ime lo\u0303he suurenemise all, millest on tekkinud jooksevkonto probleemid. Valitsemisorganid ei ole mo\u0303istnud kriisi keerukust, ra\u0308a\u0308kimata selle lahendamisest. Seega nad on u\u0308ritanud vo\u0303ita aega."}, {"text_idx": "#000587", "text": "Tavaliselt see to\u0308o\u0308tab. Finantspaanika vaibub ja valitsemisorganid lo\u0303ikavad oma sekkumise pealt kasumit. Kuid mitte seekord, sest finantsprobleemid olid la\u0308bi po\u0303imunud poliitilise desintegratsiooni protsessiga. Euroopa Liidu loomise ajal astusid poliitilised juhid u\u0308ha sammhaaval edasi; pa\u0308rast finantskriisi puhkemist on nad aga laulatatud status quo ku\u0308lge. Nad on adunud, et avalikkus on muutunud edasise lo\u0303imumise suhtes skeptiliseks. Surve all hakkas iga maa kaitsma omaenda kitsaid rahvuslikke huvisid. Iga reeglitemuutus kannaks vo\u0303imu Bru\u0308sselis baseeruvatelt Euroopa vo\u0303imuorganitelt tagasi rahvusriikidele."}, {"text_idx": "#000588", "text": "Niisiis hakati Maastrichti ja Lissaboni leppe so\u0303nu \u2013 sh nt artiklit 123, mis keelab EKP-l raha laenamise valitsustele \u2013 ka\u0308sitama nii, nagu need oleksid kivisse raiutud. See on pannud paljud neist, kes peavad status quo\u2019d ja\u0308tkusuutmatuks vo\u0303i talumatuks, vo\u0303tma Euroopa-vastast hoiakut. Selline on poliitiline du\u0308naamika, mis on muutnud Euroopa Liidu lagunemise samasuguseks ennastvo\u0303imendavaks protsessiks, nagu oli selle loomine."}, {"text_idx": "#000589", "text": "Angela Merkel to\u0303lgendas Saksa avalikku arvamust o\u0303igesti, kui ro\u0303hutas, et iga maa peab kandma hoolt omaenda pangandussu\u0308steemi eest. Tegelikult oli Saksamaa teinud pa\u0308rast taasu\u0308hinemist kannapo\u0308o\u0308rde. Na\u0308idanud taasu\u0308hinemise nimel valmidust ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rsete ohvrite toomiseks, keskendus ta nu\u0308u\u0308d, kus pidi maksma taasu\u0308hinemise kulusid, oma eelarve tasakaalustamisele. Kaugel sellest, et panustada alati natuke enam kui teised, ei tahtnud Saksamaa muutuda u\u0308leja\u0308a\u0308nud Euroopa jaoks po\u0303hjatuks taskuks. Selle asemel et kuulutada, et Saksamaal pole muud poliitikat kui Euroopa poliitika, hakkas Saksa ajakirjandus halvustama Euroopa Liitu kui \u201craha u\u0308mberjaotamise liitu\u201d, mis Saksamaa tu\u0308hjaks imeb."}, {"text_idx": "#000590", "text": "Asja ajab hullemaks see, et Bundesbank on end sidunud iganenud rahandusdoktriiniga, millel on su\u0308gavad juured Saksa ajaloos. Pa\u0308rast Esimest maailmaso\u0303da sai Saksamaa tunda traumeerivat inflatsiooni; selle tagaja\u0308rjel tunnistab ta ainsa ohuna stabiilsusele inflatsiooni ning ignoreerib deflatsiooni, mis on praegu reaalne oht."}, {"text_idx": "#000591", "text": "Pa\u0308rast seda, kui taasu\u0308hinemine oli Saksa vo\u0303lakoorma suureks paisutanud, tegi Saksamaa po\u0303hjalikke to\u0308o\u0308jo\u0303uturu jm struktuurseid reforme ning viis po\u0303hiseadusse sisse paranduse, mis no\u0303uab fo\u0308deraaleelarve tasakaalu aastaks 2016. See toimis nagu imerohi. Saksamaa kiiret majanduskasvu hakkas vedama eksport, millele aitas kaasa ehitus- ja tarbimisbuum mujal Euroopas. Nu\u0308u\u0308d ko\u0303neleb Saksamaa eelarvekasinusest ja struktuursetest reformidest kui universaalsest imerohust euro kriisi vastu."}, {"text_idx": "#000592", "text": "Miks see siis praegu Euroopas ei peaks toimima, kui tollal Saksamaal toimis? Lihtsalt sellepa\u0308rast, et majandustingimused on teistsugused. Globaalne finantssu\u0308steem kahandab oma u\u0308lema\u0308a\u0308rast vo\u0303lakoormat ja eksport aeglustub u\u0308le terve maailma. Eelarvekasinus Euroopas su\u0308vendab seda globaalset trendi ja to\u0303ukab Euroopa deflatsioonilisse vo\u0303lalo\u0303ksu. See ta\u0308hendab, et kui liiga paljud vo\u0303lgadesse uppuvad valitsused kahandavad oma eelarvedefitsiiti u\u0308heaegselt, siis nende majandused to\u0303mbuvad kokku ja vo\u0303lakoorem protsendina SKT-st hoopis suureneb. Finantsorganid u\u0308le maailma saavad sellest ohust aru. Nii USA Fo\u0308deraalreservi esimees Ben Bernanke, Inglismaa Panga juht Mervyn King kui isegi Jaapani keskpanga president Masaaki Shirakawa on vo\u0303tnud tarvitusele ebakonventsionaalseid rahanduslikke abino\u0303usid, et va\u0308ltida deflatsioonilist vo\u0303lalo\u0303ksu."}, {"text_idx": "#000593", "text": "Saksa avalikkusel on a\u0308a\u0308rmiselt raske aru saada, et Saksamaa surub Euroopale peale valet tegevuskava. Saksa majandus ei ole kriisis. O\u0303igupoolest on Saksamaa ta\u0308nini eurokriisist pigem vo\u0303itnud, sest see on alandanud vahetuskurssi ja aidanud kaasa ekspordile. Veel hiljuti on Saksamaa vo\u0303inud ro\u0303o\u0303mu tunda a\u0308a\u0308rmiselt madalatest intressima\u0308a\u0308radest ning kapitali pagemine deebitormaadest on Saksamaa kapitaliga u\u0308le ujutanud, samal ajal kui \u201cperifeeria\u201d peab fondidele ligipa\u0308a\u0308semiseks maksma kopsakaid riskipreemiaid."}, {"text_idx": "#000594", "text": "See ei ole mingi kurja vandeno\u0303u tulemus, vaid planeerimata su\u0308ndmusteka\u0308igu kavatsematu tagaja\u0308rg. Sellegipoolest on Saksa poliitikud hakanud aimu saama eelistest, mida see Saksamaale annab, ning see kipub nende otsuseid mo\u0303jutama. Saksamaa on pandud olukorda, kus tema hoiak ma\u0308a\u0308rab a\u0308ra Euroopa tegevuse. Mida aeg edasi, seda rohkem on alust su\u0308u\u0308distada Saksamaad sammudes, mida ta Euroopale peale surub, samas kui Saksa avalikkus ise tunneb end u\u0308lekohtuselt su\u0308u\u0308distatuna. See on to\u0303esti ajaloolise ta\u0308hendusega trago\u0308o\u0308dia. Nii nagu vanades kreeka trago\u0308o\u0308diates, toovad va\u0308a\u0308rka\u0308sitused ja lihtviisiline mo\u0303istmatus kaasa ettekavatsematuid, kuid saatuslikke tagaja\u0308rgi."}, {"text_idx": "#000595", "text": "Kui Saksamaa olnuks no\u0303us Kreeka kriisi algul andma talle niisugust krediiti, mida ta pakkus hiljem, siis oleks saanud Kreeka pa\u0308a\u0308sta. Kuid Euroopa tegi ainult niipalju, kui oli minimaalselt vajalik finantssu\u0308steemi kokkukukkumise va\u0308ltimiseks, ja sellest ei piisanud olukorra paremuse poole po\u0308o\u0308ramiseks. Sama juhtus siis, kui kriis levis teistesse maadesse. Igal etapil oleks saanud kriisi peatada ja u\u0308mber po\u0308o\u0308rata, kui Saksamaa oleks suutnud ka\u0308a\u0308naku taha na\u0308ha ja olnuks valmis tegema enamat kui miinimum."}, {"text_idx": "#000596", "text": "Kriisi algul oli euro lagunemine veel mo\u0303eldamatu. U\u0308hisrahas denomineeritud varad ja kohustused olid nii la\u0308bi po\u0303imunud, et lagunemine oleks viinud juhitamatu katastroofini. Kuid kriisi edenedes orienteerus finantssu\u0308steem u\u0308ha enam rahvuslikke jooni mo\u0308o\u0308da. Regulaatorid on kaldunud soodustama siseriiklikku laenamist, pangad on pu\u0308u\u0308dnud vabaneda riigipiiritagustest varadest ning riskijuhtijad on u\u0308ritanud tasakaalustada varasid ja kohustusi oma riigi piires, mitte eurotsoonis tervikuna. Kui see nii ja\u0308tkub, siis saab ku\u0308ll vo\u0303imalikuks euro lagunemine ilma katastroofita, kuid ja\u0308a\u0308vad alles kreeditormaade keskpankade suured ja raskesti kogutavad no\u0303uded deebitormaade keskpankade vastu."}, {"text_idx": "#000597", "text": "See tuleneb u\u0308hest keerulisest probleemist euro arveldussu\u0308steemis nimega TARGET2. Erinevalt Fo\u0308deraalreservi kliiringarvelduste su\u0308steemist, mida tasakaalustatakse iga-aastaselt, akumuleerib TARGET2 pankadevahelist tasakaalustamatust eurotsoonis. Senikaua kui pankadevaheline su\u0308steem toimis, see probleeme ei tekitanud, sest pangad ajasid omavahelised arveldused tasakaalu pankadevahelisel turul. Kuid 2007. aastast peale ei ole pankadevaheline turg korralikult toiminud, ja pa\u0308rast 2011. aasta suve on kapital no\u0303rgematest maadest u\u0308ha kiiremini pagenud. Kui Kreeka vo\u0303i Hispaania klient teeb u\u0308lekande oma arvelt Kreeka vo\u0303i Hispaania pangas Hollandi panka, siis sugeneb Hollandi keskpanka TARGET2 krediit, millele vastab TARGET2 no\u0303ue Kreeka vo\u0303i Hispaania panga vastu. Need no\u0303uded on eksponentsiaalselt kasvanud. Selle aasta juuliks oli Bundesbankil \u201cperifeeriamaade\u201d keskpankade vastu no\u0303udeid umbes 727 miljardi euro ulatuses."}, {"text_idx": "#000598", "text": "Bundesbank on saanud aru potentsiaalsest ohust ja Saksa avalikkuse on muutnud valvsaks majandusteadlase Hans-Werner Sinni kirglik, ehkki eksitav propaganda. Bundesbank on u\u0308ha kindlamini vo\u0303tnud eesma\u0308rgiks piirata kaotusi, mida ta euro lagunemise puhul kandma peaks. See toimib ennastta\u0308itva ennustusena. Kui u\u0308ks keskpank hakkab end kaitsma euro lagunemise eest, siis peavad seda tegema ko\u0303ik teisedki."}, {"text_idx": "#000599", "text": "Seega kriis ja\u0308rjest su\u0308veneb. Pinged finantsturgudel on to\u0303usnud u\u0308ha ko\u0303rgemale, mille tunnistuseks on Saksamaa riigivo\u0303lakirjade ajalooliselt madal tootlus. Veelgi ko\u0303nekam on fakt, et Briti ku\u0308mneaastaste vo\u0303lakirjade tootlus pole nende kolmesaja-aastase ajaloo jooksul veel kunagi madalam olnud, samas kui Hispaania vo\u0303lakirjade intressid on to\u0303usnud uutesse ko\u0303rgustesse."}, {"text_idx": "#000600", "text": "Eurotsooni reaalmajandus on languses, samal ajal kui Saksamaal la\u0308heb suhteliselt ha\u0308sti. See ta\u0308hendab, et lo\u0303he laieneb. Poliitiline ja sotsiaalne du\u0308naamika kulgeb samuti lagunemise suunas. Avalik arvamus, nagu see va\u0308ljendub hiljutistes valimistulemustes, on u\u0308ha enam kasinuse vastu ja see suundumus to\u0303ena\u0308oliselt kasvab, kuni kasinuspoliitika ko\u0303rvale heidetakse. Miski peab seega ja\u0308rele andma."}, {"text_idx": "#000601", "text": "Juuni tippkohtumine paistis pakkuvat viimast vo\u0303imalust euro sa\u0308ilitamiseks olemasolevas o\u0303igusraamistuses. Selleks valmistudes mo\u0303istsid Euroopa vo\u0303imuorganid Herman Van Rompuy, Euroopa U\u0308lemkogu eesistuja juhtimisel \u2013 Euroopa U\u0308lemkogu ho\u0303lmab ko\u0303iki Euroopa Liidu riigi- vo\u0303i valitsusjuhte \u2013, et praegune kurss viib ha\u0308vinguni, ning otsustasid uurida alternatiive. Samuti mo\u0303istsid nad, et pangandusprobleemid ja riigivo\u0303laprobleemid on seotud nagu Siiami kaksikud ja neid ei saa lahendada eraldi. Nad pu\u0308u\u0308dsid va\u0308lja to\u0308o\u0308tada ko\u0303ikeho\u0303lmava programmi, kuid mo\u0303istagi pidid nad seejuures igas punktis konsulteerima Saksamaaga. Saksamaa toetas pangandusliidu plaane, sest oli mures ohtude pa\u0308rast, millesse kapitali vool \u201cperifeersetest\u201d maadest seab Bundesbanki. Niisiis sai see osa programmist ma\u0308rksa paremini la\u0308bi to\u0308o\u0308tatud kui riigivo\u0303la probleemi lahendus, hoolimata nende kahe vahelisest refleksiivsest tagasisisidesilmusest."}, {"text_idx": "#000602", "text": "Itaalia jaoks oli otsustava ta\u0308htsusega riigivo\u0303la refinantseerimise kulukus. Juuni tippkohtumise algul deklareeris peaminister Mario Monti, et kui selles osas midagi ette ei vo\u0303eta, siis ei no\u0303ustu Itaalia mitte millegagi. Fiasko va\u0308ltimiseks lubas kantsler Merkel, et Saksamaa kaalub iga ettepanekut, mis pu\u0308sib olemasoleva o\u0303igusraamistuse piires. Tippkohtumine pa\u0308a\u0308steti. Otsustati anda pangandusliidule lo\u0303plik kuju, lubades Euroopa pa\u0308a\u0308stefondidel, ESM-il ja EFSM-il, rekapitaliseerida panku otseselt, ja pa\u0308rast o\u0308o\u0308 la\u0308bi kestnud istungit lu\u0308kati koosolek edasi.[2]Monti kuulutas end vo\u0303itjaks."}, {"text_idx": "#000603", "text": "Kuid ja\u0308rgnenud la\u0308bira\u0308a\u0308kimistel selgus, et u\u0308kski riskipreemiaid kahandav ettepanek ei mahu olemasolevasse o\u0303igusraamistusse. Plaan kasutada ESM-i Hispaania pankade rekapitaliseerimiseks lahjenes samuti tundmatuseni, kui kantsler Merkel pidi kinnitama Bundestagile, et ko\u0303ik kahjud ja\u0308a\u0308vad ikkagi igal juhul Hispaania kanda. Rahaturud reageerisid sellega, et ajasid Hispaania vo\u0303lakirjade riski-\npreemiad rekordiliselt ko\u0303rgeks, ja koos nendega to\u0303usis ka Itaalia vo\u0303lakirjade tootlus. Kriis oli tagasi ta\u0308ies jo\u0303us. Sellal kui Saksamaa oli halvatud aruteludest ESM-i seaduslikkuse u\u0308le konstitutsioonikohtus, mille otsus kuulutatakse va\u0308lja 12. septembril, pidi ohjad haarama EKP.[3]"}, {"text_idx": "#000604", "text": "EKP praegune president Mario Draghi kuulutas, et keskpank teeb oma mandaadi piires ko\u0303ik vajaliku selleks, et eurot sa\u0308ilitada. Bundesbanki president Jens Weidmann on seeja\u0308rel valjuha\u0308a\u0308lselt ro\u0303hutanud EKP tegevusele o\u0303iguslikult seatud piire, kuid Jo\u0308rg Asmussen, kes esindab EKP no\u0303ukogus Saksa valitsust, asus piiramatut sekkumist toetama po\u0303hjendusel, et kaalul on euro pu\u0308simaja\u0308a\u0308mine. See oli po\u0308o\u0308rdepunkt. Kantsler Merkel asus toetama Mario Draghit, ja\u0308ttes Bundesbanki presidendi EKP no\u0303ukogus isolatsiooni. Draghi vo\u0303ttis avanenud vo\u0303imalusest ko\u0303ik, mis vo\u0303tta andis. Rahaturud said julgust juurde ja to\u0303usid EKP 6. septembri otsuse ootel ko\u0303rgustesse. Kahjuks ei tarvitse isegi piiramatu sekkumine olla piisav, va\u0308ltimaks eurotsooni kreeditor- ja deebitormaadeks jagunemise pu\u0308sistumist. See ei ko\u0303rvalda riskipreemiaid, vaid ainult kahandab neid, ja EFSF-i poolt deebitormaadele pealesurutud tingimused to\u0303ukavad nad to\u0303ena\u0308oliselt deflatsioonilo\u0303ksu. Selle tagaja\u0308rjel ei suuda nad taastada oma konkurentsivo\u0303imet enne, kui on loobunud pu\u0308u\u0308dest oma vo\u0303lgu kasinuse abil kahandada."}, {"text_idx": "#000605", "text": "Va\u0308hima vastupanu joon ei vii mitte euro kohese lagunemiseni, vaid kriisi ma\u0308a\u0308ramatu pikenemiseni. Korratu lagunemine ta\u0308hendaks euroalale ja seela\u0308bi kogu maailmale katastroofi. Saksamaa, kellel on la\u0308inud paremini kui teistel eurotsooni maadel, kukuks ko\u0303rgemalt kui teised \u2013 seeto\u0303ttu teeb ta endiselt just niipalju, kui lagunemise va\u0308ltimiseks ha\u0308dapa\u0308rast vajalikuks peab."}, {"text_idx": "#000606", "text": "Sellest protsessist vo\u0303rsuv Euroopa Liit oleks diametraalselt vastandlik ideele Euroopa Liidust kui avatud u\u0308hiskonna kehastusest. See oleks vo\u0303lakohustustel rajanev hierarhiline su\u0308steem, mitte aga vo\u0303rdsete vabatahtlik u\u0308hendus. Selles oleks kaks riikide klassi, kreeditorid ja deebitorid, ja ja\u0308me ots oleks kreeditoride ka\u0308es. Saksamaa kui tugevaim kreeditorriik to\u0303useks esile hegemoonina. Klassivahe muutuks pu\u0308sivaks, sest deebitormaad peavad kapitalile ligipa\u0308a\u0308semiseks maksma suuri riskipreemiaid ning kreeditormaadele ja\u0308relejo\u0303udmine osutuks neile vo\u0303imatuks."}, {"text_idx": "#000607", "text": "Lo\u0303he majandusna\u0308itajate vahel ei kitseneks, vaid laieneks. Nii inim- kui finantsressursse to\u0303mmataks keskusse ja perifeeria ja\u0308a\u0308ks pu\u0308sivasse surutisse. Saksamaa saaks oma demograafilistele probleemidele isegi mo\u0303ningat kergendust, kui sinna Tu\u0308rgi ja Ukraina va\u0308hem kvalifitseeritud Gastarbeiter\u2019ite asemel emigreeruksid haritud inimesed Ibeeria poolsaarelt ja Itaaliast. Kuid perifeeria ja\u0308a\u0308ks vihavimmas hauduma."}, {"text_idx": "#000608", "text": "Imperiaalne vo\u0303im vo\u0303ib tuua suurt kasu, kuid see tuleb a\u0308ra teenida hoolitsusega nende eest, kes selle vo\u0303imu egiidi all elavad. USA to\u0303usis vaba maailma liidriks pa\u0308rast Teise maailmaso\u0303ja lo\u0303ppu. Bretton Woodsi su\u0308steem muutis ta esimeseks vo\u0303rdsete seas, kuid USA oli healoomuline hegemoon, kes teenis Marshalli plaaniga a\u0308ra Euroopa kestva ta\u0308nulikkuse. Saksamaa laseb sellise ajaloolise vo\u0303imaluse ka\u0308est, kui hoiab ko\u0303rvuni vo\u0303lgadesse vajunud riike nende Schuld\u2019i ku\u0308tkes."}, {"text_idx": "#000609", "text": "Tasuks ma\u0308rkida, et reparatsioonimaksed, mida Saksamaalt pa\u0308rast Esimest maailmaso\u0303da no\u0303uti, olid u\u0308heks teguriks, mis viisid natsionaalsotsialismi tekkele. Ja Saksamaa enda Schuld\u2019i kergendati kolmel korral: Dawesi plaaniga 1924, Youngi plaaniga 1929 \u2013 liiga hilja, et va\u0308listada Hitleri vo\u0303imuleto\u0303usu \u2013 ja Londoni konventsiooniga Saksamaa va\u0308lisvo\u0303lgade kohta aastal 1953."}, {"text_idx": "#000610", "text": "Ta\u0308napa\u0308eva Saksamaal imperiaalsed ambitsioonid puuduvad. Paradoksaalsel kombel on just soov Euroopas domineerimist va\u0308ltida osalt po\u0303hjuseks, miks Saksamaa pole suutnud to\u0303usta olukorra ko\u0303rgusele ja ka\u0308ituda healoomulise hegemoonina. EKP poolt 6. septembril astutud sammud on miinimum, mis euro pa\u0308a\u0308stmiseks vaja \u2013 kuid nad viivad meid ka sammukese la\u0308hemale kahetasandilisele Euroopale. Deebitormaad peavad alluma Euroopa ja\u0308relevalvele, kreeditormaad aga mitte; ja lo\u0303he majandusedukuses su\u0308veneb. Pikaleveniva surutise ning deebitor- ja kreeditormaadeks jagunemise pu\u0308sistumise va\u0308ljavaade on nii troostitu, et seda ei saa taluda. Mis oleksid alternatiivid?"}, {"text_idx": "#000611", "text": "Saksamaa peab otsustama, kas saada healoomuliseks hegemooniks vo\u0303i lahkuda eurost. Esimene alternatiiv oleks tunduvalt parem. Mida see kaasa tooks? Lihtsalt o\u0308eldes no\u0303uaks see kaht uut eesma\u0308rki, mis lahknevad praegustest kavadest:"}, {"text_idx": "#000612", "text": "Mo\u0303lemad eesma\u0308rgid on saavutatavad, kuid ainult pa\u0308rast ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rset edasiminekut poliitilise liidu suunas. Enam-va\u0308hem ja\u0308rgmise aasta jooksul tuleb teha poliitilised otsused, mis ma\u0308a\u0308ravad a\u0308ra Euroopa Liidu tuleviku. 6. septembril EKP poolt astutavad sammud vo\u0303ivad saada eelma\u0308nguks kahetasandilise Euroopa loomisele; teisalt vo\u0303iksid need viia tihedama poliitilise liidu kujunemisele, kus Saksamaa aktsepteeriks kohustusi, mille toob kaasa tema juhtpositsioon."}, {"text_idx": "#000613", "text": "Kahetasandiline eurotsoon lo\u0303ppkokkuvo\u0303ttes ha\u0308vitaks Euroopa Liidu, sest varem vo\u0303i hiljem to\u0303mbuksid o\u0303igustest ilmaja\u0308etud sellest va\u0308lja. Kui poliitiline liit ei ole saavutatav, siis paremuselt ja\u0308rgmine asi oleks kreeditor- ja deebitormaade korrapa\u0308rane lahkuminek. Kui eurotsooni liikmed ei saa koos elada ilma oma liitu kestvasse surutisse to\u0303ukamata, siis oleks neil parem vastastikusel kokkuleppel lahku minna."}, {"text_idx": "#000614", "text": "Eurotsooni so\u0303braliku lahkumineku puhul on va\u0308ga ta\u0308htis, milline osapool lahkub, sest akumuleerunud vo\u0303lga denomineeritakse u\u0308hisrahas. Kui lahkub deebitormaa, siis selle vo\u0303la va\u0308a\u0308rtus kasvabvo\u0303rdeliselt tema valuuta va\u0308a\u0308rtuse langusega. Niisugune riik vo\u0303ib muutuda taas konkurentsivo\u0303imeliseks; kuid ta on sunnitud enne pankroti va\u0308lja kuulutama ja see tooks kaasa ettearvamatuid finantsvapustusi. U\u0308histurg ja Euroopa Liit suudaksid toime tulla Kreeka-taolise va\u0308ikese maa pankrotiga, eriti kui selleks ollakse u\u0308ldiselt ette valmistunud, kuid ta ei elaks u\u0308le mo\u0303ne suurema maa, na\u0308iteks Hispaania vo\u0303i Itaalia lahkumist. Isegi Kreeka pankrot vo\u0303ib osutuda fataalseks. See o\u0303hutaks kapitali pagemist ja julgustaks kapitaliturge korraldama \u201ckaruru\u0308nnakuid\u201d teiste maade vastu, nii et euro vo\u0303ib ikkagi koost laguneda, ta\u0308pselt nagu vahetuskursi mehhanism 1992. aastal"}, {"text_idx": "#000615", "text": "Kui seevastu lahkuks Saksamaa, ja\u0308ttes u\u0308hisraha deebitorriikide hoolde, siis euro va\u0308a\u0308rtus langeks ja akumuleerunud vo\u0303la va\u0308a\u0308rtus va\u0308heneks vo\u0303rdeliselt valuuta va\u0308a\u0308rtusega. Praktiliselt ko\u0303ik praegu ka\u0308siteldamatud probleemid hajuksid. Deebitormaad saaksid tagasi oma konkurentsivo\u0303ime; nende vo\u0303lg va\u0308heneks reaalterminites ja kui EKP oleks nende kontrolli all, kaoks ka pankroti oht. Ilma Saksamaata ei oleks euroalal sugugi raske teha ta\u0308ispo\u0308o\u0308ret, milleks ta muidu vajaks kantsler Merkeli no\u0303usolekut."}, {"text_idx": "#000616", "text": "Spetsiifilisemalt: kokkuto\u0303mbunud euroala vo\u0303iks luua omaenda eelarveorgani ja seada sisse omaenda vo\u0303laka\u0308rpefondi, nii nagu ma seda allpool kirjeldan. Kahanenud euroala vo\u0303iks o\u0303igupoolest minna veel kaugemale ja konverteerida eurovo\u0303lakirjadesse kogu liikmesmaade vo\u0303la, mitte ainult selle osa, mis u\u0308letab 60% SKT-st. Pa\u0308rast kokkuto\u0303mbunud euro vahetuskursi stabiliseerumist langeksid eurovo\u0303lakirjade riskipreemiad tasemele, mis on vo\u0303rreldav muude vabalt ujuvate valuutadega, nagu Briti nael vo\u0303i Jaapani jeen. Kui see ko\u0303lab uskumatult, siis ainult seeto\u0303ttu, et kriisi po\u0303hjustanud va\u0308a\u0308rka\u0308situsi nii laialt usutakse. See vo\u0303ib olla u\u0308llatav, kuid fiskaalse maksejo\u0303u vallas oleksid eurotsoonil isegi ilma Saksamaata paremad na\u0308itajad kui Suurbritannial, Jaapanil vo\u0303i USA-l.[4]"}, {"text_idx": "#000617", "text": "Saksamaa lahkumine oleks vapustav, kuid ohjatav u\u0308hekordne su\u0308ndmus \u2013 kaootilise ja veniva doominoefekti asemel, kus spekulatsioon ja kapitali pagemine to\u0303rjuks u\u0308he deebitormaa teise ja\u0308rel euroalast va\u0308lja. Sellele ei ja\u0308rgneks kibestunud vo\u0303lakirjaomanike kohtuprotsesse. Isegi kinnisvaraprobleemid muutuksid jo\u0303ukohaseks. Vahetuskursside ma\u0308rgatava erinevuse korral to\u0303ttaksid sakslased ostma Hispaania ja Iiri kinnisvara. Pa\u0308rast esialgseid vapustusi to\u0303useks euroala surutisest kasvule."}, {"text_idx": "#000618", "text": "U\u0308histurg ja\u0308a\u0308ks ellu, kuid Saksamaa ja teiste euroalast lahkuvate kreeditormaade suhteline positsioon nihkuks vo\u0303itjapoolelt kaotajapoolele. Nad kohtaksid oma koduturgudel tihedat konkurentsi, ja isegi kui nad oma eksporditurge ei kaotaks, muutuksid need va\u0308hem tulusaks. Samuti kannaksid nad finantskahju eurodes denomineeritud varadelt, nagu ka oma no\u0303uetelt TARGET2 arveldussu\u0308steemis. Nende kaotuste ma\u0308a\u0308r so\u0303ltuks euro va\u0308a\u0308rtuse languse ulatusest.[5]"}, {"text_idx": "#000619", "text": "Seega oleksid nad eluliselt huvitatud sellest, et euro va\u0308a\u0308rtuse langus ja\u0308a\u0308ks teatud piiridesse. Muidugi tuleks ette mitmeid u\u0308leminekuraskusi, kuid lo\u0303pptulemusena la\u0308heks ta\u0308ide Keynesi na\u0308gemus valuutasu\u0308steemist, milles nii kreeditorid kui ka deebitorid on eluliselt huvitatud stabiilsuse sa\u0308ilitamisest."}, {"text_idx": "#000620", "text": "Pa\u0308rast algset s\u030cokki pa\u0308a\u0308seks Euroopa oma deflatsioonilisest vo\u0303lalo\u0303ksust, millesse ta praegu on langenud; globaalne majandus u\u0308ldiselt ja eriti Euroopa oma taastuks ning Saksamaa, kui ta on oma kaotustega kohanenud, vo\u0303iks taas sisse vo\u0303tta oma koha ko\u0303rge lisava\u0308a\u0308rtusega toodete tootja ja eksportijana. Saksamaa vo\u0303idaks u\u0308leu\u0308ldisest paranemisest. Ometigi oleksid vahetud finantskaotused ja suhtelise positsiooni alanemine u\u0308histurus nii suured, et ebarealistlik oleks oodata Saksamaa vabatahtlikku lahtiu\u0308tlemist eurost. Surve selleks peaks tulema va\u0308ljastpoolt."}, {"text_idx": "#000621", "text": "Ma\u0308rksa paremini la\u0308heks Saksamaal seevastu siis, kui ta otsustaks ka\u0308ituda nagu healoomuline hegemoon, kusjuures Euroopa pa\u0308a\u0308seks vapustusest, mille po\u0303hjustaks Saksamaa lahkumine euroalast. Kuid teekond, mis viiks enam-va\u0308hem u\u0308hetasase ma\u0308nguva\u0308ljaku ja efektiivse kasvupoliitika kaksikeesma\u0308rgi saavutamisele, oleks raske. Pu\u0308u\u0308an seda siinkohal visandada."}, {"text_idx": "#000622", "text": "Esimeseks sammuks oleks Euroopa Fiskaalameti (EFA) loomine, millel oleksid volitused teha ta\u0308htsaid majandusotsuseid liikmesriikide nimel. See on praegu puuduv element, mida on tarvis selleks, et muuta euro ta\u0308ielikuks valuutaks, millel oleks ka to\u0303eline viimase instantsi laenuandja. Fiskaalamet, mis tegutseks koosto\u0308o\u0308s keskpangaga, vo\u0303iks teha seda, mida EKP omal ka\u0308el teha ei saa. EKP mandaadiks on valuuta stabiilsuse hoidmine; tal on otseso\u0303nu keelatud finantseerida valitsusdefitsiite. Kuid miski ei keela liikmesriike loomast fiskaalametit. Ainult Saksamaa hirm Euroopale po\u0303hjatuks taskuks saamise ees takistab seda."}, {"text_idx": "#000623", "text": "Arvestades Euroopa probleemide suurust, on see arusaadav; kuid see ei o\u0303igusta euroala permanentset jagunemist deebitorideks ja kreeditorideks. Kreeditoride huve saaks ja tuleks kaitsta, andes neile vetoo\u0303iguse otsuste u\u0308le, mis mo\u0303jutavad neid ebaproportsionaalselt. Seda vo\u0303imaldab juba praeguse ESM-i ha\u0308a\u0308letussu\u0308steem, mis no\u0303uab ta\u0308htsate otsuste tarvis 85% enamust. See po\u0303himo\u0303te tuleks lu\u0308litada ka uude EFA-sse. Aga kui liikmesriigid panustavad proportsionaalselt, na\u0308iteks eraldades sinna teatava osa ka\u0308ibemaksust, piisaks ka lihtenamusest."}, {"text_idx": "#000624", "text": "EFA vo\u0303taks automaatselt u\u0308le kontrolli EFSF-i ja ESM-i u\u0308le. EFA suureks eeliseks oleks vo\u0303ime teha otsuseid iga pa\u0308ev, nii nagu EKP. EFA teine suur eelis on see, et see taastaks asjakohase eristuse eelarvelise ja rahandusliku vastutuse vahel. Na\u0308iteks peaks EFA vo\u0303tma enda kanda ko\u0303ikide EKP poolt ostetud valitsusvo\u0303lakirjade riskid. Seega kaoks alus EKP-le ette heita piiramatut tegutsemist avatud turul. (EKP vo\u0303ib seda 6. septembril omal ka\u0308el ku\u0308ll otsustada, kuid alles pa\u0308rast pingelist va\u0308itlust Bundesbankiga.) Ta\u0308htis on see, et EFA-l oleks ma\u0308rksa ho\u0303lpsam kui EKP-l pakkuda avaliku sektori osalust Kreeka vo\u0303la reorganiseerimises. EFA va\u0308ljendaks oma valmisolekut konverteerida ko\u0303ik Kreeka vo\u0303lakirjad, mis on avaliku sektori valduses, null-obligatsioonideks, mille ta\u0308htaeg saabuks ku\u0308mne aasta pa\u0308rast, juhul kui Kreeka on jo\u0303udnud na\u0308iteks 2% primaaru\u0308leja\u0308a\u0308gini (st u\u0308leja\u0308a\u0308gini enne laenuintresside tasumist). See su\u0308u\u0308taks tunneli lo\u0303pus valguse, mis aitaks Kreekat isegi veel praeguses hilises staadiumis."}, {"text_idx": "#000625", "text": "Teiseks sammuks oleks EFA kasutamine, et luua u\u0308hetasasem ma\u0308nguva\u0308ljak, kui EKP seda 6. septembril suudaks omal ka\u0308el pakkuda. Ma olen ette pannud, et EFA peaks looma mingisuguse vo\u0303laka\u0308rpefondi \u2013 mis oleks teisend Euroopa vo\u0303lalunastuspaktist, mille pakkus va\u0308lja kantsler Merkeli enda majandusekspertide no\u0303ukogu ja mida on toetanud Saksa sotsiaaldemokraadid ja rohelised. Vo\u0303laka\u0308rpefond omandaks riigivo\u0303lad, mis u\u0308letavad 60% SKT-st, tingimusel, et asjaomased riigid teevad EFA poolt heakskiidetud struktuurseid reforme. Vo\u0303lgu ei tu\u0308histataks, vaid vo\u0303etaks fondi kanda. Kui deebitorriik kokkulepitud tingimusi ei ja\u0308rgi, rakendaks fond asjakohast karistust. Fiskaallepingu no\u0303uete ja\u0308rgi peaksid deebitormaad kahandama oma liigset vo\u0303lga 5% vo\u0303rra aastas pa\u0308rast viieaastast moratooriumi. Seeto\u0303ttu peakski Euroopa taotlema kuni 5% nominaalkasvu."}, {"text_idx": "#000626", "text": "Vo\u0303laka\u0308rpefond finantseeriks oma vo\u0303lakirjaoste kas EKP kaudu vo\u0303i va\u0308ljastades vo\u0303laka\u0308rpeveksleid \u2013 liikmesriikide u\u0308hisobligatsioone \u2013 ning laiendades odava finantseerimise eeliseid asjaomastele maadele. Mo\u0303lemal juhul kahaneksid deebitormaa kulud 1%ni vo\u0303i veelgi madalamaks. Vekslitele omistataks nullriski ma\u0308a\u0308r ja neid ka\u0308sitletaks EKP operatsioonides kasutatavate tagasiostulepingute (repode) ko\u0303ige kvaliteetsema tagatisena. Pangandussu\u0308steemil on pakiline vajadus niisuguste riskivabade likviidsete varade ja\u0308rele. Selle skeemi esitamise hetkel hoidsid pangad rohkem kui 700 miljardi euro va\u0308a\u0308rtuses liigset likviidsust EKP-s, teenides sellelt 0,25% intressi. Pa\u0308rast seda kahandas EKP deposiitide intressima\u0308a\u0308ra veelgi \u2013 nullini. See tagaks va\u0308hem kui u\u0308heprotsendilistele vekslitele suure ja huvitatud turu. Seevastu EKP poolt 6. septembril va\u0308ljakuulutatav plaan ei kahandaks finantseerimiskulukust to\u0303ena\u0308oliselt alla 3%."}, {"text_idx": "#000627", "text": "Sakslased lu\u0308kkasid minu pakutud skeemi pikemata tagasi po\u0303hjusel, nagu see ei vastaks Saksa konstitutsioonikohtu no\u0303udmistele. Minu hinnangul on nende vastuva\u0308ide alusetu, sest konstitutsioonikohus on kuulutanud ebaseaduslikuks kohustuste vo\u0303tmise, mis on ajas ja suuruses piiramatud, sellal kui vo\u0303laka\u0308rpevekslid oleksid mo\u0303lemas osas piiranguga. Kui Saksamaa tahaks ka\u0308ituda healoomulise hegemoonina, saaks ta selle plaani kergesti heaks kiita. Seda saaks rakendada ilma mis tahes lepingumuutuseta. Viimaks rajaksid vo\u0303laka\u0308rpevekslid silla eurovo\u0303lakirjade loomisele. See muudaks u\u0308hetasase ma\u0308nguva\u0308ljaku pu\u0308sivaks."}, {"text_idx": "#000628", "text": "No\u0303nda ja\u0308a\u0308ks veel teine eesma\u0308rk: efektiivne kasvupoliitika, mis taotleks kuni 5% nominaalkasvu. Seda on vaja, et vo\u0303imaldada ra\u0308ngalt vo\u0303lgades maadel ta\u0308ita fiskaallepingu no\u0303udeid, langemata deflatsioonilisse vo\u0303lalo\u0303ksu. Selle eesma\u0308rgi saavutamiseks pole aga mingit vo\u0303imalust senikaua, kui Saksamaa ja\u0308a\u0308b truuks Bundesbanki asu\u0308mmeetrilisele to\u0303lgendusele monetaarsest stabiilsusest. Saksamaa peaks piiratud ajavahemikul aktsepteerima inflatsiooni, mis u\u0308letab 2%, kui ta tahab ja\u0308a\u0308da euroalasse ilma Euroopa Liitu ha\u0308vitamata."}, {"text_idx": "#000629", "text": "Mis sunniks Saksamaad otsustama, kas ja\u0308a\u0308da eurotsooni ilma Euroopa Liitu ha\u0308vitamata vo\u0303i lasta eurost lahkudes lahendada deebitormaadel oma probleemid omal ka\u0308el?"}, {"text_idx": "#000630", "text": "Seda vo\u0303ib saavutada va\u0308line surve. Oma uue presidendi, Franc\u0327ois Hollande\u2019i juhtimisel on Prantsusmaa ilmselge kandidaat ko\u0303nelema alternatiivse poliitika eest. Moodustades u\u0308hisrinde Itaalia ja Hispaaniaga, vo\u0303ib Prantsusmaa esitada majanduslikult usutava ja poliitiliselt veetleva programmi, mis pa\u0308a\u0308staks u\u0308histuru ja vo\u0303idaks tagasi Euroopa Liidu kui idealistliku na\u0308gemuse, mis suudaks haarata inimeste kujutlusvo\u0303imet. U\u0308hisrinne vo\u0303iks panna Saksamaa valiku ette: juhi vo\u0303i lahku. Eesma\u0308rgiks ei ole Saksamaa va\u0308ljasulgemine, vaid tema majandusstrateegilise hoiaku radikaalne muutmine."}, {"text_idx": "#000631", "text": "Paraku ei ole Prantsusmaal nii tugevat positsiooni, et moodustada u\u0308hisrinnet Itaalia ja Hispaaniaga, kui nad peaksid kohtama Saksamaa otsusekindlat vastuseisu. Kantsler Merkel ei ole u\u0308ksnes tugev juht, vaid ka osav poliitik, kes teab, kuidas vastaseid lahku ajada. Prantsusmaa on eriti haavatav, sest eelarve konsolideerimise ja struktuursete reformide nimel on ta teinud va\u0308hem kui Itaalia ja Hispaania. Suhteliselt madalad riskipreemiad, mida Prantsusmaa oma valitsusvo\u0303lakirjade pealt praegu saab maksta, on peaaegu ta\u0308ielikult seletatavad Prantsusmaa ja Saksamaa tiheda suhtega. Aasia keskpangad on ostnud Prantsuse vo\u0303lakirju, eriti pa\u0308rast seda, kui Saksamaa vo\u0303lakirjade tootlus muutus negatiivseks. Kui Prantsusmaa peaks end liiga tihedalt Itaalia ja Hispaaniaga siduma, siis hinnataks teda sama mo\u0303o\u0303dupuuga ja tema vo\u0303lakirjade riskipreemia to\u0303useks samasuguse tasemeni."}, {"text_idx": "#000632", "text": "Kuid Saksamaaga samas paadis olemise eelised vo\u0303ivad osutuda illusoorseks siis, kui Euroopale laskub pikaajaline surutis. Kui Saksamaa ja Prantsusmaa vaheline lo\u0303he muutub ilmsemaks, kalduvad rahaturud liigitama Prantsusmaad u\u0308hte Itaalia ja Hispaaniaga, u\u0308ksko\u0303ik kas ta ja\u0308a\u0308b Saksamaale truuks vo\u0303i mitte. Seega on Prantsusmaal tegelikult valida, kas lu\u0308u\u0308a Saksamaast lahku, et pa\u0308a\u0308sta Euroopa ja taastada kasv, vo\u0303i siis u\u0308ritada veel mo\u0303nda aega ko\u0303va valuuta paadis pu\u0308sida u\u0308ksnes selleks, et ta hiljem u\u0308le parda heidetaks. Deebitormaade poole valimine ja kasinuspoliitika vaidlustamine vo\u0303imaldaks Prantsusmaal taastada juhtpositsiooni, mis tal oli Mitterrand\u2019i valitsemisajal. See oleks va\u0308a\u0308rikam positsioon kui ja\u0308a\u0308da kaasreisijaks Saksamaa juhitavas autos. Ometigi no\u0303uaks Saksamaast la\u0308hiajal lahkulo\u0308o\u0308mine Prantsusmaalt suurt julgust."}, {"text_idx": "#000633", "text": "Itaalial ja Hispaanial on ka muid no\u0303rkusi. Itaalia on paistnud vo\u0303imetuna end omal ka\u0308el ha\u0308sti valitsema. Tema praegused vo\u0303laprobleemid kuhjusid enne euroga u\u0308hinemist; euro liikmena on tal tegelikult olnud eelarve primaaru\u0308leja\u0308a\u0308gi vallas paremad tulemused kui Saksamaal \u2013 isegi enamikus sellest ajast, kui vo\u0303imul oli Berlusconi. Kuid Itaalia na\u0308ib vajavat mingit va\u0308list vo\u0303imu, et vabaneda halvast valitsemisest. See ongi teinud itaallased nii entusiastlikuks Euroopa Liidu suhtes. Hispaania on poliitiliselt ma\u0308rksa tervem, kuid praegune valitsus on muutunud Saksamaale kaugelt kuulekamaks, kui see talle endale hea oleks. Pealegi oleks riskipreemiate kahanemine EKP vo\u0303lakirjaostude tagaja\u0308rjel piisavalt ta\u0308htis muutus, et ko\u0303rvaldada stiimul Saksa domineerimise vastu ma\u0308ssamiseks."}, {"text_idx": "#000634", "text": "Seega peaks Saksamaa hoiakute muutmise kampaania vo\u0303tma hoopis teistsuguse kuju kui valitsustevahelised la\u0308bira\u0308a\u0308kimised, mis praegusel ajal poliitikat ma\u0308a\u0308ravad. Euroopa tsiviilu\u0308hiskond, a\u0308rikogukond ja lai u\u0308ldsus peaksid mobiliseeruma ja sekkuma. Praegu on paljude eurotsooni maade u\u0308ldsus masendunud, segaduses ja vihane. See leiab va\u0308ljenduse ksenofoobias, Euroopa-vastastes hoiakutes ja ekstremistlikes poliitilistes liikumistes. Et pa\u0308a\u0308sta Euroopa Liit, tuleks o\u0303hutada latentseid Euroopa-so\u0303bralikke tundeid, millel praegu puudub va\u0308ljund. Sa\u0308a\u0308rane liikumine kohtaks su\u0308mpatiseerivat vastukaja ka Saksamaal, kus suur enamus on ikka veel Euroopa poolt, kuigi fiskaalsete ja monetaarsete va\u0308a\u0308ro\u0303petuste mo\u0303ju all."}, {"text_idx": "#000635", "text": "Praegu la\u0308heb Saksa majandusel suhteliselt ha\u0308sti ja poliitiline olukord on samuti suhteliselt stabiilne; kriis on ko\u0303igest piiri tagant kostev kauge mu\u0308ra. Ainult midagi s\u030cokeerivat raputaks Saksamaa lahti oma eelarvamustest ja sunniks teda na\u0308kku vaatama oma praeguste sammude tagaja\u0308rgedele. Seda suudaks saavutada liikumine, mis pakub to\u0308o\u0308kindlat alternatiivi Saksamaa domineerimisele. U\u0308heso\u0303naga, praegune olukord on nagu luupainaja, millest saab pa\u0308a\u0308seda ainult Saksamaad u\u0308les a\u0308ratades ning teadvustades talle neid va\u0308a\u0308rka\u0308situsi, mis tema samme praegu juhivad. Vo\u0303ime loota, et kui Saksamaa ette pannakse valik, siis valib ta eurost lahkumisega seotud kaotuste kandmise asemel healoomulise juhtimise."}, {"text_idx": "#000637", "text": "[1] Oma riigi seaduste ja\u0308rgi va\u0308ljastatud vo\u0303lgu saab denomineerida vastava riigi valuutasse; vo\u0303o\u0303rriigi o\u0303iguse ja\u0308rgi va\u0308ljastatud vo\u0303lgu ei saa. Sellest tulenevaid ja\u0308reldusi on po\u0303hjalikult analu\u0308u\u0308sinud Jens Nordvig artiklis, mis jo\u0303udis Wolfsoni majandusauhinna finalistide hulka.\n[2] Euroopa Finantsstabiilsuse Mehhanism ehk EFSM loodi 2010 aastal Luxemburgis baseeruva ajutise organisatsioonina, et pakkuda finantsabi eurotsooni riikidele; see asendatakse pu\u0308siva ESM-iga, kui Saksamaa selle ratifitseerib; viisteist eurotsooni maad on seda juba teinud.\n[3] 12.09.2012 otsustas Saksa konstitutsioonikohus, et Saksamaa u\u0308hinemine ESM-iga ei ole po\u0303hiseadusega vastuolus, kuid stabiliseerimisfondi kogumahu (500 miljardit eurot) vo\u0303i Saksamaa osaluse (koos eelnevate kohustustega 190 miljardit eurot) suurendamiseks on vaja Bundestagi no\u0303usolekut. Neil tingimustel vo\u0303ib ka Saksamaa selle lepingu ratifitseerida. Toim.\n[4] U\u0308ldine valitsusdefitsiit protsendina SKT-st: eurotsoon ilma Saksamaata 5,3; Suurbritannia 8,7; Jaapan 10,1; USA 9,6; eurotsoon koos Saksamaaga 4,2. U\u0308ldine avalik vo\u0303lg protsendina SKT-st: eurotsoon ilma Saksamaata 91; Suurbritannia 82; Jaapan 230; USA 103; eurotsoon koos Saksamaaga 88.\n[5] Kui pankadevaheline laenamine taastub, vo\u0303ib Saksamaa isegi eelistada TARGET2 kliiringarvelduste su\u0308steemi liikmeks ja\u0308a\u0308da ning lasta bilanssidel ja\u0308rk-ja\u0308rgult tasakaalu jo\u0303uda, selle asemel et u\u0308hekorraga kahjusid kanda."}, {"text_idx": "#000638", "text": "Demokraatliku rahu teooriatest va\u0308givaldse vo\u0303imuvahetuseni"}]