[{"text_idx": "#000001", "text": "ETV2 na\u0308itab koosto\u0308o\u0308s Prantsuse Instituudiga septembrist detsembrini oma kolmapa\u0308evao\u0303htuses maailmakino programmis viit filmi prantsuse viimaste aastate kinokunstist.Teisena oli septembris kavas \u201eGauguini teekond Tahitile\u201c (\u201eGauguin: voyage de Tahiti\u201c, 2017, rez\u030c Edouard Deluc). Osades: Vincent Cassel, Tuhei\u0308 Adams, Malik Zidi.Filmitutvustusest: Ajaloolise draama tegevus hargneb 19. saj lo\u0303pus. Prantsuse impressionistlik maalikunstnik Paul Gauguin ei suuda kodumaal kuidagi oma to\u0308id mu\u0308u\u0308a ja unistab looduslapse elust eksootilistel Polu\u0308neesia saartel. Tahitil saab Gauguin uuest elust ja va\u0308rskest armastusest uut hoogu ja seal su\u0308nnivad juba surmavalt haige Gauguini kuulsad maalid Polu\u0308neesia po\u0303liselanikest.Hoolimata sellest, et nii tema so\u0303pradest kunstnikud kui ka viie lapsega abikaasa va\u0308idavad, et ei saa lihtsalt minema so\u0303ita ega tule temaga kaasa, suundub taltsutamatu ja isepa\u0308ine Gauguin Polu\u0308neesiasse. Aga seal pole vaese ja haigena kuigi mo\u0303nus elada ka siis, kui saatus talle uue suure armastuse toob. Tahitilanna Tehura tahab kunstnikult niiha\u0308sti armastust kui ka toitu ja valget kleiti, et kirikusse minna. Nende muretsemine on peaaegu igasuguse sissetulekuta haigele kunstnikule aga raske.See on film kirest loomingu vastu ja masendavaks muutuvast armastusest looduslapsest naise vastu, keda Gauguin halvematel pa\u0308evadel lausa luku taga koduvangis peab. Ja veel on see film imelistest maalidest, mis said kuulsaks ja hakkasid suurt raha maksma alles pa\u0308rast kunstniku surma. Va\u0308ga hea on Vincent Cassel Gauguini rollis.Keda see teema huvitab, neile soovitan lugemiseks William Somerset Maughami suurepa\u0308rast romaani \u201eKuu ja kuuepenniline\u201c (\u201eThe Moon and Sixpence\u201c, 1919), mis on kirjutatud Gauguini eluloo ainetel.Poster internetist, tutvustusteksti kirjutamisel kasutasin Prantsuse Instituudi veebilehe abi.EDIT: Vaatamata ja\u0308tsin oktoobris kolmandana kavas olnud filmi \u201eHundi kutse\u201c (\u201eLe chant du loup\u201c, 2019, rez\u030c Antonin Baudry, osades: Franc\u0327ois Civil, Omar Sy, Mathieu Kassovitz), mis filmitutvustuse kohaselt on triller sellest, kuidas Prantsuse tuumaallveelaeva pardal lasub kogu vastutus noore mehe o\u0303lul. Tal on haruldane anne tuvastada iga va\u0308iksematki heli. Ta on tuntud kui mees, kes kunagi ei eksi, ent ometi teeb ta vea, mis seab surmaohtu kogu meeskonna."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Teistest prantsuse filmio\u0303htute filmidest:1. \u201eElukool\u201c 4. \u201eKaksikelu\u201c5. \u201eHenri Picki mo\u0303istatus\u201c"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Ta\u0308na jo\u0303udis minuni u\u0308llatussaadetis Muinsuskaitseametist: ta\u0308nukiri, aastaraamat ja paar ameti logoga helkurit. Aita\u0308h meelespidamise eest!"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Vaatamisi: Prantsuse filmio\u0303htud su\u0308gispimeduses. \u201eElukool\u201c"}, {"text_idx": "#000005", "text": "ETV2 na\u0308itab koosto\u0308o\u0308s Prantsuse Instituudiga septembrist detsembrini oma kolmapa\u0308evao\u0303htuses maailmakino programmis viit filmi prantsuse viimaste aastate kinokunstist.Esimesena oli septembris kavas \u201eElukool\u201c (\u201eL'ecole buissonniere\u201c, 2017, rez\u030c Nicolas Vanier).Filmitutvustusest: Selle su\u0308damliku koguperefilmi tegevusaeg on 1930. aasta, mil ro\u0303o\u0303msameelne talupidaja Ce\u0301lestine ja ta metsavahist abikaasa vo\u0303tavad enda hoole alla lastekodulapse Pauli. Krahv de Fresnaye valdusesse kuuluvad Sologne \u0301i maakonna a\u0308a\u0308retud metsad ja po\u0303llud, metsik ning vaba loodus koos seal askeldavate salaku\u0308ttidega, kes samas loodusest hoolivad \u2013 see ko\u0303ik haarab poisi endasse ja Paul asub innuga elu ning metsa saladusi avastama. Ent saladused puudutavad ka teda ennast. Tundub, et Paul ei sattunud maakonda juhuslikult...Oli to\u0303esti su\u0308damlik film, ta\u0308is nauditavaid loodusvaateid, mitmesuguseid loomi ja enamasti heasoovlikke inimesi. Lastekodulapse saatust na\u0308idates u\u0308sna sentimentaalse ja liigutava sisuga, mis tundelaadilt meenutas mulle prantsuse kirjandusklassikast ha\u0308sti tuttavat Hector Malot \u0301 romaani \u201ePerekonnata\u201c.Va\u0308ike peategelane Paul (Jean Scandel) on keskmisest nutikam poiss, teda kasvatama asunud Ce\u0301lestine (Vale\u0301rie Karsenti) kena krapsakas naisterahvas, metsavaht Borel (E\u0301ric Elmosnino) aga loodab teolt tabada salaku\u0308tist vabameest Totoche'i (Franc\u0327ois Cluzet), kellest poisile ustav so\u0303ber ja looduse saladustesse pu\u0308hendaja saab.Koguperefilmiks sobib \u201eElukool\u201c va\u0308gagi ha\u0308sti. Eriline kunstiteos see film just pole, sest esimene pool on tugevam kui lo\u0303puosa, aga ko\u0303ik kokku ja\u0308tab pa\u0308rast vaatamist pa\u0308ris helge tunde.Poster internetist, tutvustusteksti kirjutamisel kasutasin Prantsuse Instituudi veebilehe abi."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Teistest prantsuse filmio\u0303htute filmidest: 5. \u201eHenri Picki mo\u0303istatus\u201c2. \u201eGauguini teekond Tahitile\u201c4. \u201eKaksikelu\u201c"}, {"text_idx": "#000007", "text": "1. septembril oli mu kodula\u0308hedases koolis iga pooleteise tunni ja\u0308rel aktus. Esimese klassi lapsed la\u0308ksid kella 12-ks. Nii vahvad, ta\u0308htsust ta\u0308is, lilled peos ja na\u0308od ootuspo\u0303nevil. See pa\u0308ev toob alati meelde mu oma esimese koolipa\u0308eva \u2013 nii ammu, ammu. Aga seekord na\u0308isid ka suuremad o\u0303ppurid kooliminekut ro\u0303o\u0303muga vo\u0303tvat \u2013 ikkagi vaheldus pa\u0308rast koroonast pealesunnitud kaugo\u0303pet ja vo\u0303imalus klassikaaslastega kohtuda."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Meenus, et ma polegi siin kirjutanud, et augusti lo\u0303pus valmis mu tublide kunagiste u\u0308likoolikaaslaste kokku pandud kursuseraamat \u201eO\u0303ppisime 1965-1970 eesti filoloogideks\u201c, mille esitlus oli kursuse kokkutulekul.\nEsialgu on see pdf-versioonis digiraamat ka\u0308ttesaadav ainult kitsamas ringis, aga peagi ka avalikult."}, {"text_idx": "#000009", "text": "* Ta\u0308iendus 23. dets 2021. Raamatut tervikuna saab lugeda Digaris: "}, {"text_idx": "#000010", "text": "Kogumiku on toimetanud Ann Seilenthal, kujundanud To\u0303nu Seilenthal, tekste \u2013 ma\u0308lestusi Tartu u\u0308likoolist, o\u0303ppejo\u0303ududest, kaastudengitest, tollest ajast ja olustikust koos meid saatnud suundumustega \u2013 on lisaks eelnimetatutele Mart Siimannilt, Rutt Hinrikuselt, Anne Lillelt, Paul Hagult, Andrus Saarelt, Mall Kaevatsilt jt. (Siinkirjutajalt ka jupike, mis mu blogi lugejatele juba tuttav on.)\nRaamat valmis just sobivalt a\u0308ra ma\u0308rkima seda, et meie u\u0308likoolitee algas 55 aastat tagasi Tartu Riikliku U\u0308likooli ajaloo-keeleteaduskonna eesti filoloogia osakonnas.\nTeisest raamatust ka. Septembri alguspa\u0308evil tulid kirjastusest esimese poolaasta raamatumu\u0308u\u0308gi arvud. Tore, et nu\u0308u\u0308dseks kolm aastat tagasi ilmunud \u201eNooruse lugu\u201c ikka ostetakse, kuigi tasapisi. Vo\u0303ib-olla on ka paras aeg selle raamatu olemasolu veel kord mu blogi lugejatele meenutada. Ja ma ei va\u0308si kordamast, et see ei ole minu elulooraamat, vaid ajakirja Noorus lugu, milles minu elust (ja mu kolleegidest) on juttu ainult nii palju, kui see ajakirja ka\u0308eka\u0308igu kirjeldamiseks vajalik."}, {"text_idx": "#000014", "text": "\u201ePilte ja ha\u0308a\u0308li Eesti loodusest\u201c"}, {"text_idx": "#000016", "text": "EKSS - Eesti keele seletav so\u0303naraamat"}]