[{"text_idx": "#000000", "text": "EELK perikoopide abimaterjal 3/8: seitsmes pu\u0308hapa\u0308ev pa\u0308rast nelipu\u0308ha 1Sm 15:22\u201326"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Ma\u0308rkus: siinses toorto\u0303lkes on heebrea pa\u0308risnimed ja\u0308etud eestindamata. Nende eesti ha\u0308a\u0308lduspa\u0308raseks kirjutamiseks on kasutatud heebrea keele transkriptsiooni soovituslikke reegleid eesti keeleruumi jaoks, mille on koostanud Ju\u0308rnas Kokla, Urmas No\u0303mmik, Anu Po\u0303ldsam ja Kristiina Ross (vt siit, kolmas punkt). Muud heebrea transkribeeritud so\u0303nad ja\u0308rgivad samade reeglite teist punkti."}, {"text_idx": "#000003", "text": "22 Siis u\u0308tles S\u030cemu\u2019e\u0301l: \u201eKas po\u0303letusohvritest ja ohverdus[test] on Jhvh-le ro\u0303o\u0303mu, samamoodi nagu Jhvh ha\u0308a\u0308lele kuuletumisest? Vaata, kuulata on ohvrist parem, ta\u0308hele panna (parem) ja\u0308a\u0308rade rasvast."}, {"text_idx": "#000004", "text": "23 Jah, arbumispatt (on) ma\u0308ss, ja pettus ja iidolid vastupanu. Et sa oled a\u0308ra po\u0308o\u0308rdunud Jhvh so\u0303nast, siis po\u0308o\u0308rdub tema a\u0308ra sinust, kuningast.\u201c"}, {"text_idx": "#000005", "text": "24 Siis u\u0308tles S\u030ca\u2019u\u0301l S\u030cemu\u2019e\u0301lile: \u201eMa olen teinud pattu, sest olen u\u0308le astunud Jhvh suust ja sinu so\u0303nadest, sest olen kartnud seda rahvast ja kuulanud nende ha\u0308a\u0308lt."}, {"text_idx": "#000006", "text": "25 Kuid nu\u0308u\u0308d \u2013 vabasta aga mind mu patust ja po\u0308o\u0308rdu koos minuga tagasi, et ma vo\u0303iksin kummardada Jhvh-d.\u201c"}, {"text_idx": "#000007", "text": "26 Siis u\u0308tles S\u030cemu\u2019e\u0301l S\u030ca\u2019u\u0301lile: \u201eMa ei po\u0308o\u0308rdu koos sinuga tagasi, sest sa oled a\u0308ra po\u0308o\u0308rdunud Jhvh so\u0303nast, siis po\u0308o\u0308rduski Jhvh a\u0308ra sellest, et sina oleksid kuningas Jisra\u2019e\u0301li u\u0308le.\u201c"}, {"text_idx": "#000008", "text": "22 Codex Leningradensis\u2019es puudub \u201eohverduste\u201c ees prepositsioon, mille saaks aga taastada mo\u0303ne keskaegse ka\u0308sikirja, Septuaginta ja u\u0308he targumi po\u0303hjal."}, {"text_idx": "#000009", "text": "23 \u201ePettus ja iidolid\u201c on tekstitraditsiooni valguses muudetavad ka \u201eiidolite pettuseks\u201c, nagu teevad paljud to\u0303lkijad. BHS-i tekstikriitilise aparaadi ja\u0308rgi on paljudes Heebrea Piibli keskaegsetes ka\u0308sikirjades viimases koolonis toonitatult a\u0308ra ma\u0308rgitud subjekt jhvh. Septuagintas on sarnaselt salmile 26 kirjutatud, et Jahve ei tunnusta enam Sauli kuninglikku positsiooni Iisraeli u\u0308le."}, {"text_idx": "#000010", "text": "24 \u201eSinu so\u0303nadest\u201c on paljudes keskaegsetes ka\u0308sikirjades, Septuagintas ja targumides ainsuses \u201esinu so\u0303nast\u201c. U\u0308ldplaanis ta\u0308henduse muutust ei kaasne ja siinses to\u0303lkes on ja\u0308a\u0308dud Codex Leningradensis\u2019e juurde."}, {"text_idx": "#000011", "text": "25 Kahes keskaegses heebrea ka\u0308sikirjas ja Septuagintas on lisatud Jahve nime ja\u0308rele \u201esinu Jumalat\u201c."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Perikoop sisaldab lu\u0308hikest dialoogi Saamueli ja Sauli vahel, milles Saamuel kuulutab esmalt Saulile, et Jumal on temast a\u0308ra po\u0308o\u0308rdunud, sest Saul ei ole teinud ta\u0308pselt seda, mida ka\u0308sti (22\u201323). Siis kahetseb Saul oma tegu ja palub patust vabanemist (24\u201325). Lo\u0303puks kordab Saamuel juba o\u0308eldut, et Jumal loobub Sauli kui kuningat toetamast (26)."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Dialoog on osa loost, milles pajatatakse Sauli so\u0303jaka\u0308igust amalekkide vastu (1Sm 15). Jumal ka\u0308sib so\u0303jaka\u0308igu ette vo\u0303tta, sest amalekid olla patustanud, ning ha\u0308vitada ko\u0303ik, kes nende osa vo\u0303i mis neile kuulub. Kuna Saul ja\u0308tab aga rahva soovil alles parima osa amalekkide karjast ning nende kuninga Agagi, lo\u0303ppeb lugu sellega, et Jumal mo\u0303istab Saamueli kaudu Sauli tegevuse hukka ning kuulutab tema kuningavalitsuse lo\u0303ppenuks. Kui Jumal po\u0308o\u0308rdub Saulist a\u0308ra, ei saa ta enam kuigi kaua kuningana pu\u0308sida."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Peatu\u0308kk 1Sm 15 on omakorda osa Sauli-Saamueli-Taaveti jututsu\u0308klist 1Sm 1 \u2013 2Sm 1. Sauli ja amalekkide lugu on selles tsu\u0308klis po\u0308o\u0308rdepunktiks. Siin kuulutatakse esimest korda, et Saul ei ja\u0308a\u0308 kuningaks ning see juhtub just perikoobi tekstis, salmides 23 ja 26. Salmis 28 lisatakse veel juurde, et tuleb uus ja parem kuningas \u2013 sellega kuulutatakse ette kohe ja\u0308rgmistes peatu\u0308kkides 1Sm 16\u201317 areenile astuvat Taavetit. Kui 1. Saamueli raamatu esimene pool koosnes Saamueli ja Eeli loost (1\u20137) ja Saamueli ning Sauli loost (8\u201315), siis nu\u0308u\u0308dsest on keskmes Taaveti to\u0303usu lugu ning Taaveti ja Sauli vastasseis (1Sm 16 \u2013 2Sm 1). Saul sureb 1Sm 31 ja Saamuel 1Sm 25:1."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Saamueli raamatuid peetakse traditsiooniliselt ajalookirjanduseks, ehkki lugude pajatamine on siin vaid kulissiks. Tegelikult on keskmes ikka Iisraeli usutunnistus ja enesemo\u0303istmine. Lood ja legendid aitavad usutunnistust vaid ka\u0308egakatsutavaks teha."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Saamueli raamatuid on uurijad hiljemalt Martin Nothist saadik pidanud ka Deuteronomistliku Ajalooraamatu osaks, mis juhindub Deuteronomiumis (5Ms) so\u0303nastatud teoloogilistest po\u0303himo\u0303tetest ning ho\u0303lmab Joosua, Kohtumo\u0303istjate, Saamueli ja Kuningate raamatuid. See ta\u0308hendab, et deuteronomistliku teoloogia kandjad kirjatundjad on tugevasti kujundanud varasemat pa\u0308rimust ning u\u0308hendanud selle kokku sarnaste po\u0303himo\u0303tete alla."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Varasem pa\u0308rimus moodustub jututsu\u0308klitest, milles on keskmes olnud legendaarsed tegelased nagu Saamuel, Saul, Taavet vo\u0303i Saalomon. Sealjuures on kindel see, et Saamueli ja Sauli lood on kasvanud koos, kahtlasem aga see, kas Saul ja Taavet on algselt kokku kuulunud. Pikk kirjanduslik kujunemislugu on viinud selleni, et praegusel kujul tunduvad Sauli ja Taaveti lood lahutamatud, sest u\u0308ks langeb ja teine to\u0303useb. Ometi ei ole raske na\u0308ha ohtraid stseenikordusi, ku\u0308mneid tekstita\u0308iendusi ja vastuolusid. Aga see ko\u0303ik tunnistab vaid Iisraeli pa\u0308rimuse ja usutunnistuse rikkust. Nagu hulk evangeeliume, on ka lugusid ja arusaamu Iisraeli varase ajaloo kohta palju."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Deuteronomistlik koolkond ulatub tegelikkuses la\u0308bi mitme sajandi ning selleski on omad arengud. No\u0303nda tuleb 1Sm 15-s kahtlemata esile prohvetlikku teoloogiat ro\u0303hutav suund ehk nn prohvetlik Deuteronomist. See koolkond on olnud kirjandus- ja usundiloos va\u0308ga suure kaaluga, sest just sellele saab omistada piibelliku arusaama prohvetist kui manitsejast. Saamuel ja Mooses on kaks manitseja prohveti prototu\u0308u\u0308pi, kellega paralleelselt on kujundatud ka Eelija ja Eliisa pa\u0308rimust Kuningate raamatutes ning sealtkaudu kogu prohvetiraamatute korpust."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Perikoobis ilmnevad ka kaks deuteronomistliku teoloogia ko\u0303ige po\u0303himo\u0303ttelisemat joont. Esiteks on Deuteronomist piibelliku so\u0303nateoloogia looja. \u201eJahve so\u0303nad\u201c, \u201eJahve suu\u201c ehk ka\u0308sud ja \u201eJahve ha\u0308a\u0308l\u201c on olulisemad kui u\u0308ksko\u0303ik mis muu. Jumalat ei ole vo\u0303imalik kummardada teistmoodi kui ainult so\u0303na kaudu. Jumal ise on so\u0303na, sest Deuteronomisti veendumuse kohaselt peab Jeruusalemma templi ko\u0303igepu\u0308hamas paigas asuma Jumala nimi JHVH ehk so\u0303na."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Teiseks ja loogiliselt eelnevast ja\u0308reldades mo\u0303istab Deuteronomist hukka ebajumalateenistuse. \u201eArbumine\u201c ehk no\u0303idumine ning \u201epettus ja iidolid\u201c vo\u0303i mo\u0303nede arvates parandatult \u201eiidolite pettus\u201c on just sellise ebajumalateenistuse su\u0308mbolid."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Deuteronomistlik teoloogia pa\u0308rineb ajast alates 7. sajandi lo\u0303pust eKr, po\u0303hiliselt ku\u0308ll 6.\u20135. sajandist. Kui aga tahta mo\u0303ista vanimat pa\u0308rimust, mida 1Sm 15 endas peidab, siis on ta\u0308iesti vo\u0303imalik rekonstrueerida lu\u0308hijutustus Sauli so\u0303jaka\u0308igust amalekkide vastu, mis lo\u0303peb vo\u0303idukalt ja kus Saamuel tapab lo\u0303puks Agagi. Na\u0308iteks Walter Dietrichi (2011: 149) rekonstruktsiooni ja\u0308rgi kuulusid siia salmid 4\u20135.7a.8a.2b.13a.32\u201333. Alles pika kirjandusloo tulemuseks on negatiivne pilt Saulist ning arusaam Saamuelist kui Jahve va\u0308simatust prohvetist."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Saamueli ja Sauli lugudest tuntud tegelased on legendaarsed. Selles, et vastavad prototu\u0308u\u0308bid on kunagi elanud, ei pea kahtlema. Ku\u0308ll aga ei ole Sauli ja Saamueli kohta teada muud kui siinsetes lugudes ra\u0308a\u0308gitud legendid."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Seega on raske o\u0308elda midagi reaalse kitsama ajaloolise konteksti kohta. La\u0308hemale jo\u0303uame, kui ra\u0308a\u0308kida u\u0308ldisemast kontekstist. Na\u0308iteks torkavad nendes Sauli lugudes, mida vo\u0303ib pidada kirjanduslooliselt vanemaks, silma konfliktid vilistitega. See vastab kindlasti 1. aastatuhande esimese poole ehk kuningate aja oludele. Aastatuhande alguseks oli mo\u0308o\u0308das pronksiaegse linnakultuuri kokku kukkumise s\u030cokk. Vilistid olid Vahemere rannikul kanda kinnitanud. Hulk vilistite ja la\u0308a\u0308nesemiidi ehk kaananlaste ho\u0303ime hakkasid organiseeruma, esile kerkisid tugevamad klannijuhid. Nende omavahelised ho\u0303o\u0303rumised ehk vastastikkused ru\u0308u\u0308stamised ja enamasti kohaliku ta\u0308htsusega so\u0303jalised konfliktid olid osa argipa\u0308evast. Nii mo\u0303nelgi klannijuhtidest tekkis aja jooksul pretensioon valitseda naaberho\u0303imude u\u0308le ja nimetada ennast ehk isegi kuningaks. Kui suurt ala Saul tegelikult vo\u0303is hallata, on va\u0308ga ku\u0308sitav. 1Sm 15-s visandatud so\u0303jaka\u0308igu geograafiline ja arvuline mo\u0303o\u0303de on igal juhul suuresti fiktiivne."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Kirjutajate ajaloolise konteksti kohta vo\u0303ib arvata rohkem. Varaseimad ehk kuningate aja kirjutajad mo\u0303tlesid Sauli kui vo\u0303iduka kuninga peale, kellel oli la\u0308hedane kaaslane Saamuel. Hilisemad kirjutajad keskendusid Taavetile kui Vana-Iisraeli kuninga ja kuningluse su\u0308mbolile ning kahandasid ja\u0308rjepanu Sauli ta\u0308htsust. Selle arengu tulemus on lo\u0303ppude lo\u0303puks ka ideaalpilt tulevasest Messiast, sest kunagisse Taavetisse kujutati sisse u\u0308ha rohkem seda, mida uuelt to\u0303usvalt kuningalt oodati. See ko\u0303ik mahub teise templi ehk Pa\u0308rsia ja hellenistliku aja suurte ootuste ja lootuste konteksti."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Perikoobi paralleeltekstideks sobib ko\u0303ik, kus on juttu prohvetist kui manitsejast ja Jumala sulasest, vo\u0303i ebajumalateenistusest, vo\u0303i Jahve so\u0303na ta\u0308htsusest, vo\u0303i Jumala ja maise kuninga vahekorrast. Ja nende hulgas on ehk ta\u0308htsaim to\u0303ik, et Saamuel esineb 1. Saamueli raamatus nii monarhiaso\u0303bralike kui ka monarhiavaenulike ko\u0303nedega (vt 1Sm 8\u201312)."}, {"text_idx": "#000026", "text": "To\u0303si on, et Saamueli so\u0303nad eriti salmides 23\u201324 sarnanevad neile Vana Testamendi kirjaprohvetite so\u0303nadele, kus kritiseeritakse kultustegusid, eriti ohverdamisi, millega ei ka\u0308i kaasas o\u0303iget usku. Just tingimusetut usku no\u0303uab aga Jahve. Nii vo\u0303ib lugeda paralleeliks Trito-Jesaja so\u0303nu Js 66:2\u20134 (McCarter 1980: 267)."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Perikoobi laiem kontekst 15. peatu\u0308kis sisaldab endas ka keerulist teoloogilist ku\u0308simust, kui palju oleneb tegelikult inimese enda tahtest, kui ta Jumala so\u0303nale kuuletub vo\u0303i ei kuuletu. Raske on va\u0308ltida muljet, et Saul langeb ja Taavet to\u0303useb, sest Jumal on nii tahtnud. Saul teeks justkui seda, mida ta on loodud tegema. Siia ko\u0303rvale vo\u0303iks ju lugeda Genesise (1Ms) 22. peatu\u0308kki Aabrahami ohverdamisest vo\u0303i 2Sm 24 Taaveti rahvaloenduse tagaja\u0308rgedest vo\u0303i ka Jesaja kutsumislugu Js 6, milles Jumal sulgeb rahva silmad ja ko\u0303rvad. Saamuel ei tee vormiliselt midagi valesti, kui soovib parimat osa amalekkidest (Agag) ja nende varast sa\u0308a\u0308sta selleks, et need Jumalale ohverdada, sest nii oligi tol ajal kombeks. Aga tagantja\u0308rgi selgub, et juhtunuga testiti Sauli, ja ta oleks pidanud tegema ta\u0308pselt nii, nagu Jumal Saamueli kaudu ka\u0308skis. Ei tohi unustada, et ko\u0303ikjal pu\u0308u\u0308avad nende lugude kirjutajad ja edasiarendajad mo\u0303ista, mis tegelikult ajalooliste su\u0308ndmuste ka\u0308igus juhtus, miks on pa\u0308rimus olulistest inimestest just selline ja mitte teistsugune. Mida vo\u0303is Jumal tegelikult tahta, kui lasi prohvetitel kuulutada nii ja mitte teisiti? Ka meie elame maailmas, kus pu\u0308u\u0308ame iga pa\u0308ev meeleheitlikult mo\u0303ista, miks toimuvad asjad just nii. Aga peame sealjuures ka alandlikult tunnistama, et ko\u0303ike me ajalike olenditena mo\u0303ista ei suuda."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Seitsmenda nelipu\u0308haja\u0308rgse pu\u0308hapa\u0308eva teema on \u201eArmastuska\u0308sk\u201c. Jutlusetekst 1Sm 15:22\u201326 analu\u0308u\u0308sib po\u0303hjusi, miks Iisraeli kuningas Saul kaotas Jumala soosingu ning riik anti u\u0308le Taavetile. Saamueli ko\u0303net on to\u0303lgendatud Sauli armastuse jahtumise va\u0308itmisena Jumala vastu."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Pu\u0308hapa\u0308eva jutlusetekstis kohtume kahe olulise isikuga varase Iisraeli kuningriigi lugudes \u2013 prohvet Saamueli ja kuningas Sauliga. Mo\u0303lemat tegelaskuju on to\u0303lgendusloos aktiivselt kasutatud. Kuna tegelaste kohta on ajalooliselt olnud va\u0308he teada, on to\u0303lgenduslugu alanud juba Vanas Testamendis endas, kujundades ulatusliku Saamueli ja Sauli pa\u0308rimuse."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Saamueli pa\u0308ritolust ko\u0303neldakse 1. Ajaraamatus (6:3\u201333) ning 1. Saamueli raamatus (1:1\u201328). Sauli isa olnud Elkana (Raamataimist pa\u0308rit leviit, kes kuulus Kehati ja\u0308reltulijate hulka). Elkanal oli kaks naist: Peninna ja Hanna, kes olnud viljatu. Naiste omavahelised suhted on kirjandusloos kujunenud Haagari ja Saara suhete sarnaseks Aabrami lugudes. Vaga mehena ka\u0308inud Elkana oma perega sageli palvera\u0308nnakul Siilos. Elkana ning Hanna lugu meenutab Ristija Johannese vanemate Sakariase ja Eliisabeti lugu."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Hanna palunud kord pu\u0308hakojas endale last ning andis to\u0303otuse pu\u0308hitseda laps nasiirina Jumalale. Seda kuulis pealt pu\u0308hamu preester Eeli, kes esialgu arvas, et Hanna on purjus. Eeli mo\u0303istis aga, et Hanna palve on to\u0303sine, ning o\u0303nnistas teda. Hanna ja\u0308i lapseootele ning su\u0308nnitas poja. Hanna pani talle nimeks Saamuel, \u201esest ma palusin teda Issandalt\u201c (1Sm 1:20), mille so\u0303nama\u0308ng seostub teguso\u0303naga s\u030ca\u2019al \u2019ku\u0308sima, paluma\u2019. Hanna kiituslaul Saamueli su\u0308nni puhul (1Sm 2:1\u201310) meenutab paljuski Maarja kiituslaulu Lk 1:46\u201355. Lapse vo\u0303o\u0303rutamise ja\u0308rel andis Hanna poja Eeli hoolde."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Saamuel oli Eeli (Simsonile ja\u0308rgnenud kohtumo\u0303istja) juhtimise all Siilo pu\u0308hamu teenistuses. Saamueli kutsumise lugu leidub 1Sm 3:1\u201315. Selle po\u0303hjusena ma\u0308rgitakse Eeli poegade patte, mida tehti Eeli teadmisel. Jumala silmis on Eeli patt nii suur, et seda ei ole vo\u0303imalik lepitada ning tema sugu tuleb ko\u0303rvaldada kohtumo\u0303istjaametist. Peagi hakkab Saamuel vahendama Iisraelile Jumala so\u0303numeid."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Piiblilugude kohaselt ro\u0303husid Saamueli noorpo\u0303lves Iisraeli vilistid, ro\u0308o\u0308vides isegi seaduselaeka (1Sm 4:1\u201311). Lahingus Eben-Eseri juures langenud ka preester Eeli pojad, surmaso\u0303numeid kuuldes langenud ka Eeli ise surnult maha. Saamuelist maalitakse pilt kui Iisraeli usulise pa\u0308randi ning identiteedi sa\u0308ilitajast vilistite domineerimise ajal. Sel ajal, kaheku\u0308mne aasta jooksul saanud Saamuel prohvetina kuulsaks kogu rahva hulgas. Saamueli juhtimisel alistas rahvas Mispa ku\u0308nka juures vilistid. Selle su\u0308ndmuse ma\u0308lestuseks pu\u0308stitas Saamuel sinna suure kivi."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Saamuel ma\u0308a\u0308ras esialgu oma pojad Joeli ning Abija enda ja\u0308reltulijaks, kuid need osutusid va\u0308a\u0308rituteks nagu Eeligi pojad. Suguharude juhid soovisid naaberrahvaste eeskujul endale kuningat. Saamuel hoiatab rahvast sellise soovi tagaja\u0308rgede eest. Kui Saul koos sulasega otsis oma isa kadunud eesleid ja soovis Saamuelilt no\u0303u ku\u0308sida, mo\u0303istis Saamuel, et Saul on Jumala valitud kuningas (1Sm 9:1\u201317). Enne oma ametist lahkumist pidas Saamuel rahvale Gilgalis lahkumis- ja kroonimisko\u0303ne, milles ta ro\u0303hutas, et prohvetid ja kohtumo\u0303istjad on olulisemad kui kuningas, et kuningatega tuleb arvestada, aga ei tohi langeda ebajumalateenistusse."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Kuningas Saul vo\u0303itles Saamueli juhatusel amalekkide vastu, et ta\u0308ita 5Ms 25:17\u201319 antud korraldus \u201ekustutada amaleki ma\u0308lestus taeva alt\u201c. Saul ei teinud koheselt, nagu Saamuel oli ka\u0308skinud, ning sai teada, et ta ei ole enam Jumala soosik. Saamuel la\u0308ks Petlemma ning vo\u0303idis seal salaja kuningaks Taaveti."}, {"text_idx": "#000039", "text": "Mo\u0303ni aeg hiljem laskis Saul Een-Doori no\u0303ial kutsuda surmavallast Saamueli vaimu (1Sm 28), et saada teateid eelseisva lahingu tulemuse kohta. Rabiinlike allikate kohaselt oli Saamuel sellest va\u0308ga kohkunud, sest ta arvas, et ta kutsutakse Jumala kohtu ette. Seeto\u0303ttu vo\u0303ttis ta endaga elavate maale kaasa Moosese, kes pidi kinnitama, et Saamuel on pidanud Jumala ka\u0308ske (traktaat H\u0323agiga 4b)."}, {"text_idx": "#000042", "text": "Esimene Saamueli raamat kirjeldab Sauli troonileto\u0303usu kolme ja\u0308rjestikuse sammuna. 1Sm 9 kirjeldatakse tema isa eeslite otsimist, mille ka\u0308igus jo\u0303utakse Saamueli juurde, kes vo\u0303iab ta kuningaks. 1Sm 10:17\u201324 kirjeldatakse Sauli va\u0308ljavalimist loosi teel. 1Sm 11 kuulutab rahvas Sauli Gibeas pa\u0308rast vo\u0303idukat lahingut kuningaks ning ta kroonitakse seal."}, {"text_idx": "#000043", "text": "Saul sai tuntuks vo\u0303iduka va\u0308ejuhina, 1Sm 14:47 kohaselt \u201eso\u0303dis ta ko\u0303igi u\u0308mberkaudsete vaenlaste vastu: moabide, ammonlaste, edomlaste, Sooba kuningate ja vilistite vastu, ja kuhu ta iganes po\u0308o\u0308rdus, seal ta karistas\u201c."}, {"text_idx": "#000044", "text": "Teated Sauli surma kohta on vastuolulised. 1Sm 31:1\u20136 (par 1Aj 10:3\u20136) po\u0303genevad iisraellased vaenlase eest ning haavatud Saul ka\u0308sib so\u0303jariistade kandjal ennast tappa. Kui see keeldub, kukutab Saul ennast ise mo\u0303o\u0303ga otsa. Tema so\u0303jariistade kandja ja\u0308rgneb isa eeskujule. Samas kirjeldab 2Sm 1:1\u201310 u\u0308ks amalek, et ta leidis lahingust va\u0308sinud Sauli odale no\u0303jatumas ning Saul ka\u0308skis enda tappa."}, {"text_idx": "#000045", "text": "Vilistid raiuvad surnud Sauli ning tema poegade pead maha ning riputavad laibad Beet-Saani mu\u0308u\u0308ridele. O\u0308o\u0308sel tulevad Jaabes-Gileadi elanikud ning po\u0303letavad nende laibad ning matavad need enda juurde (1Sm 31:8\u201313; 1Aj 10:12). Hiljem laseb Taavet Sauli ning ta poja Joonatani sa\u0308ilmed matta u\u0308mber Seelasse Sauli isa Kiisi hauda (2Sm 21:12\u201314)."}, {"text_idx": "#000046", "text": "Seitsmenda nelipu\u0308haja\u0308rgse pu\u0308hapa\u0308eva evangeelium (Mk 10:17\u201327 par) sisaldab Jeesuse vestlust rikka noormehega, kes soovib saada Jeesuse o\u0303pilaseks. Seda evangeeliumiperikoopi on illustreerinud muuhulgas Hiina kristlased. See on hea na\u0308ide ristiusu so\u0303numi indigenisatsioonist, kohaliku kultuuriga kohandamisest."}, {"text_idx": "#000047", "text": "Jeesus ja rikas noormees (Peking 1879)"}, {"text_idx": "#000048", "text": "Indigenisatsiooniga seotu on esile kerkinud alates ka\u0308esoleva aasta maikuust, mil pa\u0308rast George Floydi hukkasaamist on pa\u0308evakorras rassisimiga seotu. Seeto\u0303ttu on avaldatud arvamust, et valgenahalisena kujutatud Jeesus on valgete u\u0308lemvo\u0303imu (white suprematism) manifestatsioon ning sellised kujutised tuleks avalikust ruumist ko\u0303rvaldada."}, {"text_idx": "#000049", "text": "Markuse evangeeliumi ja paralleelide jutustusest (Mt 19; Mk 10; Lk 18) leidub versioon Natsareenide evangeeliumis: \u201eTeine rikastest meestest u\u0308tles talle: \u201eO\u0303petaja, mida head ma peaksin tegema, et elada?\u201c Ta u\u0308tles talle: \u201eInimene, ta\u0308ida seadust ja prohveteid.\u201c Ta vastas talle: \u201eMa olen neid ta\u0308itnud.\u201c Ta u\u0308tles talle: \u201eMine, muu ko\u0303ik, mis sul on ja jaga vaestele, ja tule, ja\u0308rgne mulle.\u201c Aga rikas mees hakkas pead su\u0308gama ja see ei meeldinud talle. Ja Issand u\u0308tles talle: \u201eKuidas vo\u0303id sa o\u0308elda: \u201eMa olen ta\u0308itnud seadust ja prohveteid\u201c, kui sa na\u0308ed, et seadusesse on kirjutatud: \u201eArmasta oma ligimest nagu iseennast\u201c? Vaata, paljud su vennad, Aabrahami pojad, on riietatud so\u0303nnikusse, surevad na\u0308lga, aga sinu koda on ta\u0308is rikkusi ja sa ei jaga nendest neile mitte midagi.\u201c Ja ta po\u0308o\u0308rdus ja u\u0308tles ju\u0308nger Siimonale, kes istus ta ko\u0303rval: \u201eSiimon, Joona poeg, lihtsam on kaamelil minna la\u0308bi no\u0303elasilma kui rikkal inimesel taevasse.\u201c\u201c"}, {"text_idx": "#000050", "text": "Evangeeliumiperikoobist on igapa\u0308evakeelde jo\u0303udnud va\u0308ljend \u201elihtsam on kaamelil minna la\u0308bi no\u0303elasilma\u201c, millegi ilmselgelt vo\u0303imatu tegevuse ta\u0308henduses. (Ehkki va\u0308listatud pole see, et No\u0303elasilma all peeti kunagi silmas u\u0308hte Jeruusalemma va\u0308ravatest \u2013 U.N.) Seda on huvitaval kombel kujutatud Johann Vogeli teose gravu\u0308u\u0308ril, milles va\u0308ljendatakse imestust Saksamaal so\u0303lmitud rahulepingu u\u0308le."}, {"text_idx": "#000051", "text": "Kaamel la\u0308heb la\u0308bi no\u0303elasilma, gravu\u0308u\u0308r Johann Vogeli teosest \u201eMeditationes emblematicae de restaurata pace Germaniae\u201c, 1649."}, {"text_idx": "#000052", "text": "Aleksandria Kyrillose so\u0303nul on \u201ekaamel\u201c (kamelos) kirjaviga ning esialgu seisnud evangeeliumitekstis kamilos \u2019ko\u0308is\u2019. Ka Arthur Schopenhauer tsiteerib teoses \u201eMaailm kui tahe ja kujutlus\u201c evangeeliumit, kasutades so\u0303na Ankertau \u2019ankruko\u0308is\u2019 (I, \u00a768)."}, {"text_idx": "#000053", "text": "Kiituspalve: Ka\u0308siraamat, lk 353 (u\u0308ldine II)."}, {"text_idx": "#000054", "text": "Palve pa\u0308rast armulauda: Ka\u0308siraamat, lk 202 / Agenda, lk 71, nr 3."}, {"text_idx": "#000057", "text": "Piiblis ei esine kordagi so\u0303na \u201eu\u0308ksindus\u201c vo\u0303i \u201eu\u0308ksildus\u201c. Sellest hoolimata vo\u0303ib o\u0308elda, et ku\u0308llap su\u0308ndis u\u0308ksindus siia maailma juba siis, kui Jumal ajas Aadama ja"}, {"text_idx": "#000058", "text": "Pa\u0308evast-pa\u0308eva koolis usundio\u0303petusega tegeledes olen ikka aeg-ajalt pu\u0308u\u0308dnud so\u0303nastada oma o\u0303petatava aine aluseks olevaid po\u0303himo\u0303tteid ning mo\u0303elda, missugune on selle o\u0303ppeaine suhe kirikuga. Na\u0308iteks, kas"}, {"text_idx": "#000059", "text": "Eesti piiblito\u0303lkimise olevikust ja tulevikust"}, {"text_idx": "#000060", "text": "Piibli to\u0303lkimine on kuulunud ja kuulub oluliste kultuurisu\u0308ndmuste hulka ko\u0303ikides u\u0308hiskondades, mis u\u0308hel vo\u0303i teisel moel toetuvad kristlikule kultuuripa\u0308randile. Omaaegsetest piiblito\u0303lgetest said tuule tiibadesse ta\u0308napa\u0308eva"}, {"text_idx": "#000062", "text": "Avaldatud materjalide o\u0303igused kuuluvad toimetusele ja autoritele. Ajakirja ja toimetuse kohta vt siit; kontakt: toimetus[a\u0308t]kjt.ee"}, {"text_idx": "#000063", "text": "Kirik & Teoloogia kasutab WordPress"}]