[{"text_idx": "#000000", "text": "Toodete testimine ja masina riskianalu\u0308u\u0308s\nVolitatud elektriinseneri konsultatsioon ja ekspertiis"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Millised vo\u0303iks olla suunad autode su\u0308sinikuja\u0308lje va\u0308hendamiseks?"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Millised vo\u0303iks olla suunad autode su\u0308sinikuja\u0308lje va\u0308hendamiseks?\nAutotranspordi panus EL su\u0308sinikdioksiidi heitmesse on umbes 25%, millest autotranspordi osa on u 71%. Sellest u 44% moodustavad mitmesugused so\u0303iduautod. U\u0308leja\u0308a\u0308nu jaguneb raske- ja kergveokite vahel. 2050. aastaks tuleb ELs transpordi CO2 heidet va\u0308hendada 90%, mida on raske tagada ainult u\u0308leminekuga po\u0303hiliselt elektriautodele. Artiklis vaadeldakse ta\u0308iendavaid vo\u0303imalusi, mis meid eesma\u0308rgile la\u0308hemale viia vo\u0303iks.\nUmbes 100 a tagasi sai selgeks, et hobuste asemele tulevad paratamatult sisepo\u0303lemismootoriga so\u0303idukid ja masinad. Nii la\u0308kski. Tehnika areng oli kiire ja..."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Millised vo\u0303iksid olla suunad Eesti energeetikaprobleemide lahendamisele?"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Energeetikaga seotud probleeme on viimastel aastatel palju lisandunud, sest rohepo\u0308o\u0308re ja majanduskriis raputavad u\u0308hiskonna ja majanduse alustaladeni la\u0308bi.\nAtmosfa\u0308a\u0308ri su\u0308sihappegaasi sisaldus to\u0303useb endiselt hoolimata rahvusvahelistest heitmete va\u0308hendamise kokkulepetest \u2013 vo\u0303tab aega, enne kui muutused inimtegevuses kajastuvad positiivsete kliimamuutustena.\nSelleks, et energeetikaprobleemide ja tagaja\u0308rgede virr-varrist selgemini aru saada ja midagi parandada, tuleks esmalt uurida probleemide seoseid ja nende algpo\u0303hjusi. Seeja\u0308rel otsida iseennast toitvad negatiivse mo\u0303juga tsu\u0308kleid ehk lo\u0303kse ning keskenduda nende katkestamise vo\u0303imaluste ehk \u201dravimite\u201d leidmisele.\nArtiklis ka\u0308sitletakse Eesti energeetika peamisi juurprobleeme ja nende..."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Pa\u0308ikeseenergial to\u0308o\u0308tav nn solaarpump to\u0308o\u0308tab fotoelektriliste paneelide vo\u0303i pa\u0308ikesekollektori abil toodetud elektriga. Erinevalt elektrivo\u0303rgust vo\u0303i diiselmootoriga to\u0308o\u0308tavatest veepumpadest peab solaarpumba juhtimissu\u0308steem arvestama oma ko\u0303ikuva vo\u0303imsusega energiaallika eripa\u0308rasid. Pa\u0308ikesepatareidel to\u0308o\u0308tavate pumpade to\u0308o\u0308 on sa\u0308a\u0308stlikum peamiselt nullila\u0308hedase to\u0308o\u0308- ja hoolduskulude to\u0303ttu ning va\u0308iksema keskkonnamo\u0303juga kui diiselmootoriga pumpadel. Pa\u0308ikesepumbad on kasulikud seal, kus elektrivo\u0303rku pole saadaval, na\u0308iteks saartel, suurtel po\u0303ldudel, aga ka ebakindla elektritoite korral.\nFotoelektrilise solaarpumba su\u0308steem koosneb 3 po\u0303hiosast \u2013 elektrimootoriga pump (enamasti sukelpump), vaheldi ja fotoelektrilised pa\u0308ikesepaneelid...."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Miks ja kuidas testida pa\u0308ikesepaneelide elektriohutust?"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Elektrienergia ja ku\u0308tuste hinnato\u0303us ning -ko\u0303ikumised on andnud to\u0303uke elektrituulikute, fotoelektriliste pa\u0308ikesepaneelide ja akude laialdaseks paigaldamiseks u\u0308le Eesti. Tuhanded uued mikrotootjad ja ko\u0303ik paigaldajad ei pruugi olla teadlikud pa\u0308ikesepaneelide elektriohutusest, kuidas ja millega neid kontrollida tuleks.\nMiks on vaja pa\u0308ikesepaneele testida?\nPa\u0308ikesepaneelide paigaldamine hoone katustele to\u0303stab mo\u0303nevo\u0303rra tuleo\u0303nnetuste ja elektrilo\u0308o\u0308gi ohtu. Maailmas on pa\u0308ikesepaneelide riketest po\u0303hjustatud o\u0303nnetusi arvukalt esinenud. Eestis teada olevalt esimene pa\u0308ikesepaneelide rikkest po\u0303hjustatud tulekahju toimus Tartus 2019. a suvel. Elektrilu\u0308his vo\u0303i tulekahju vo\u0303ib muidugi tekkida ka maapaigaldusega pa\u0308ikeseelektrijaamas. Mida..."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Maa u\u0308lekoormus algab neljapa\u0308eval 29.7.21"}, {"text_idx": "#000011", "text": "Maa u\u0308lekoormuspa\u0308eva Earth Overshoot Day, mil loodusressursside tarbimine u\u0308letab nende loomulikku uuenemist, arvestatakse juba 1970ndatest aastatest. Esialgu oli see pa\u0308ev detsembris, eelmisel aastal oli see veel 22. augustil ja ka\u0308esoleval 2021. aastal 24 pa\u0308eva varem - 29. juulil [1]. Kui loodusressursside tarbimine ja\u0308tkub samas tempos, jo\u0303uame ja\u0308rgmisel aastal piirile, kus inimkonnal oleks vaja juba kahte\nplaneeti Maa, et ressursside no\u0303udlust katta. U\u0308hest ku\u0308ljest inimkonna ressursivajadus suureneb, kusjuures need u\u0308ha va\u0308henevad [3]. Na\u0308iteks, viimase aastaga on metsade bioloogiline vo\u0303imekus langenud 0,5% ko\u0303igepealt..."}]