[{"text_idx": "#000000", "text": "Gallia va\u0308epealik Brennus on o\u0308elnud: \u201cHa\u0308da vo\u0303idetuile!\u201d. Vo\u0303itjad kirjutavad ajaloo ja nii ongi meile tuntud ajaloovariandis maailmaso\u0303ja vallapa\u0308a\u0308stja Adolf Hitler, kellel olevat olnud ka plaan vallutada kogu maailm. Kuidas olid aga asjad tegelikult ja kellele kuulub so\u0303jasu\u0308u\u0308taja \u201cau\u201d?"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Vaatame nu\u0308u\u0308d asju la\u0308hemalt. Esimese maailmaso\u0303ja lo\u0303ppemise ja\u0308rel pandi kogu su\u0308u\u0308 Saksamaale ja koostati liitlaste survel rahuleping, eriti agar oli siin Prantsusmaa, Versailles\u2019 lepingu po\u0303hjal pidi Saksamaa loovutama (ilma kolooniateta) 70 579 km2 oma maast ja andma a\u0308ra 6,5 miljonit elanikku.Hu\u0308vitama so\u0303jakahjud ja maksma vo\u0303itjariikidele 233 miljardit kuldmarka reparatsioone. Kuna ta aga ei suutnud seda tohutut summat maksta, okupeerisid Prantsusmaa ja Belgia ka veel Du\u0308sseldorfi ja Ruhri alad."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Peale ko\u0303ige selle Saksamaa veel ka desarmeeriti. Ta sai o\u0303iguse pidada vaid 100 tuhat kerge relvastusega Reichswehri so\u0303durit, mille relvastuses ei tohtinud olla tanke ega raskesuurtu\u0308kke ning keelama u\u0308ldise so\u0303java\u0308ekohustuse. Keelatud oli omada o\u0303hujo\u0303ude. Mereva\u0308es \u2013 Reischsmarine \u2013 vo\u0303is olla ainult 15 000 meest, kusjuures keelatud oli lahingulaevade, lahinguristlejate, lennukikandjate ning allveelaevade omamine. Selline rahuleping oli Saksamaale alandav ja ha\u0308vitav, vo\u0303itjatel peab olema niipalju suuremeelsust, et selliseid tingimusi mitte peale suruda. Versailles\u2019 rahulepingu kohta u\u0308tles hiljem USA president Herbert Hoover: \u201eVersailles\u2019 ka\u0308gistati o\u0303iglus ja o\u0303igusmo\u0303istmisest sai ebao\u0303iglus.\u201c Ka USA senat lu\u0308kkas 1919.aastal rahulepingu tagasi ja ei ratifitseerinud seda. Isegi tu\u0308rklaste isa Mustafa Kemal Atatu\u0308rk u\u0308tles lausa prohvetlikult, et see on vaid ajutine rahuleping 20. aastaks."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Rahulepingu tulemuseks vo\u0303ib lugeda ka Hitleri vo\u0303imulepa\u0308a\u0308su. 1933. aastal sai Saksa Natsionaalsotsialistlik To\u0308o\u0308lispartei valimistel 17,3 miljonit ha\u0308a\u0308lt ja vo\u0303itis 230 saadikukohta, saades Riigipa\u0308eva suurimaks parteiks. 1933. aastal soovitas osa ministreid president Paul von Hindenburgil pakkuda kantsleri koht Hitlerile ja po\u0303hiseaduslikul teel tuli vo\u0303imule Adolf Hitler. Valimiste pa\u0308ev kuulutati \u201cA\u0308rganud rahva pa\u0308evaks\u201d. Kuid kas polnud saksa natsionaalsotsialism mitte niivo\u0303rd Esimese maailmaso\u0303ja na\u0308ol maailma tabanud o\u0303nnetuse po\u0303hjus, kuivo\u0303rd just Versailles\u2019 rahulepingu tagaja\u0308rg?"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Millises olukorras oli Saksamaa 1933.aastal?"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Valitses tohutu to\u0308o\u0308puudus, riiki vaevas inflatsioon ja oli puudus pea ko\u0303igest. \u201cSiitpeale toimus Saksamaal u\u0308ks ta\u0308helepanuva\u0308a\u0308rsemaid majanduslikke, poliitilisi ja so\u0303jalisi revolutsioone, mida u\u0308ks mees on suutnud kunagi korda saata.Kolme aastaga saavutati majanduslik o\u0303itseng. Kaotades piirangud to\u0308o\u0308jo\u0303u vabale liikumisele erialade ja to\u0308o\u0308kohtade vahel, va\u0308henes to\u0308o\u0308tute arv u\u0308he aastaga u\u0308le kuue korra. Miljonid inimesed leidsid to\u0308o\u0308 kiirteede, autobahne vo\u0303rgu ehitamisel.\u201d(Kool.ee) Eriti ta\u0308helepanuva\u0308a\u0308rne oli aga A.Hitleri rahanduspoliitika. Ju\u0308ri Lina kirjutab: \u201cHitleri kulla-, laenu- ja intressipoliitika ta\u0308hendas ra\u0308nka hoopi Euroopa majandussu\u0308steemile. Inglise bo\u0308rsi isandad, kes ko\u0303ik juhtusid olema vabamu\u0308u\u0308rlased, aimasid ohtu oma taotlustele otsustada nii siseriikliku kui ka rahvusvahelise kaubanduse u\u0308le. Nad no\u0303udsid, et Saksamaa taastaks intressiorjuse vo\u0303i muidu ta ha\u0308vitatakse so\u0303jaga. Londoni ja Berliini salajased la\u0308bira\u0308a\u0308kimised venisid mitu aastat. Augustis 1933 a\u0308hvardas Sionistliku Maailmaorganisatsiooni president Samuel Untermayer Saksamaa purustada, kui tolle majanduspoliitika peaks ja\u0308tkuma.\u201d Samuti kuulutasid juudid Saksamaale 1933. aastal kaubandusso\u0303ja."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Adolf Hitleri u\u0308ks lubadus rahvale ja parteile oli taastada Saksamaa suurus ning u\u0308hendada ko\u0303ik sakslasd u\u0308hte riiki! Selle lubaduse (va\u0308ljaarvatud kokkulepe Poolaga koridori asjus Ida-Preisimaale ja vabalinn Danzingi ku\u0308simus) saavutas ta ilma so\u0303da alustamata, julgete ja riskantsete so\u0303jalis-poliitiliste ka\u0308ikudega.Va\u0308ed viidi Versailles\u2019 rahulepiguga kindlaksma\u0308a\u0308ratud demilitariseeritud tsooni ja see allutati ja\u0308lle Saksamaa kontrollile, liideti Austria Suur-Saksamaaga. Mitte u\u0308kski riik Euroopas ei protestinud. Seoses Ts\u030cehhoslovakkia okupeerimisega ja\u0308i Karpato-Ukraina Ungarile. Poola sai soovitud piiri Ungariga ja vabanes Karpaatides Ukraina survest.Poola vo\u0303ttis ku\u0308ll need kingitused vastu, kuid ei na\u0308idanud Saksamaale oodatud ta\u0308nulikkust ja oli endiselt reserveeritud."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Ko\u0303nelustes Poola va\u0308lisministri Jozef Beckiga vo\u0303ttis Hitler ettepanekud Danzigi ja Poola koridoriku\u0308simustes kokku ja\u0308rgmiselt: \u201eDanzigi tagastamisel korral Saksamaale on Poolale tasuks majanduslike huvide kindlustamine selles piirkonnas, mis tuleb la\u0308bi viia suurejooneliselt. Saksamaa saab u\u0308henduse oma Ida-Preisi provintsiga eksterritoriaalseauto- ja raudtee kaudu. Vastutasuna selle eest saab olema Saksamaa-poolne koridori garanteerimine, samuti kogu maaomandi Poolale kuuluvaks tunnistamine. See ta\u0308hendab lo\u0303plikku ja kestvat vastastikust piiride garanteerimist.\u201d See oligi ko\u0303ik mida Hitler soovis saavutada, mingeid maailmaso\u0303ja vallapa\u0308a\u0308stmise ega maailmavallutusplaane tal polnud."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Tolleaegne Poola valitsus ta\u0308itis aga kuulekalt juudipankurite ja vabamu\u0308u\u0308rlaste ka\u0308ske. Ju\u0308ri Lina kirjutab: \u201cPoola vabamu\u0308u\u0308rlasvalitsus hakkas ulatuslikult ja\u0308litama oma riigis elavaid sakslasi. Ma\u0308rtsist kuni septembrini 1939 interneerisid Poola vo\u0303imurid u\u0308le 50 000 sakslase. Hulk suri koonduslaagreis. Poola marssal Edward Rudz-Smigli tunnistas suvel 1939: \u201cPoola tahab so\u0303da Saksamaaga.\u201d Poola po\u0308o\u0308bel tappis oma valitsuse a\u0308ssitusel tuhandeid sakslasi. 12 857 isikut suudeti tuvastada. (\u201cDie Polischen Greueltaten an den Volkdeutschen in Polen\u201d). Seda kinnitas ka idasaksa ajaloolane Theodor Bierschenk 1954. aastal, toetudes Poola dokumentidele, publisist Otto Heike va\u0308itel oli ohvreid va\u0308hemalt 15 000. Protestis ainult Saksamaa. Needki dokumendid on sa\u0308ilinud."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Vabamu\u0308u\u0308rlased mo\u0303istsid, et Saksamaa ei oleks tohtinud nii pikka aega seda olukorda taluma, vaid pidanuks sekkuma. Lo\u0303puks hakkas Hitler tegutsema, et terror ja tapmine lo\u0303petada. Vo\u0303iks ku\u0308sida, miks Saksa valitsus nii kaua ootas. Vastus on lihtne. Poola kavatses 700 000 mehega va\u0308lkru\u0308nnakut Berliinile. Varssavis oodati vaid Londoni ma\u0308rguannet. Poolakate so\u0303jaline varustus oli suures osas moodne, ehkki mu\u0308u\u0308t va\u0308idab, et Poola ka\u0308sutuses oli vaid ratsava\u0308gi. Enam ei saanud Saksamaa oodata.\u201d"}, {"text_idx": "#000010", "text": "Teisel diktaatoril, Stalinil, olid aga ku\u0308ll maailmavallutuslikud kavatsused, Euroopa vallutamiseks oli koostatud u\u0308ksikasjalik plaan \u201cGroza\u201d. Relvastus, mis oli NSV Liidu ka\u0308sutuses oli sellele vastav. Toon nu\u0308u\u0308d mo\u0303ningad andmed Venemaa ja Saksamaa relvastuse kohta 1939. aastal: tanke oli Venemaal 24.899, Saksamaal 3.195; lennukeid vastavalt 29.000 ja 4.093. Mobilisatsioonija\u0308rgselt oli NSVL-u armees 17 miljonit meest, Saksamaal aga vaid 4.288.557 meest."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Kuidas sellise relvastuse ja elavjo\u0303u valgusel paistavad Hitleri maailmavallutusplaanid? Nu\u0308u\u0308d su\u0308ndiski Molotov-Ribbentropi pakt ja Saksamaa ning hiljem Venemaa u\u0308hine kallaletung Poolale, mida loetaksegi maailmaso\u0303ja alguseks. Hilisem Hitleri kallaletung Venemaale oli talle pealesunnitud (seda vo\u0303ib u\u0308telda ka Poola kohta). Saksamaal ei teadnud keegi pa\u0308eva, millal Punaarmee oma suurru\u0308nnakut alustab. Pakutud 6. juuli ja ko\u0303ik teised pa\u0308evad on oletuslikud. Kuna Stalin oli oma arvestused sidunud sakslaste dessandi \u201cSeelo\u0308wega\u201d, oli see kuupa\u0308ev ma\u0308a\u0308ramata."}, {"text_idx": "#000012", "text": "\u201cEt a\u0308ra hoida Saksamaa ha\u0308vingut, oli vaja nii kiiresti kui vo\u0303imalik alustada vasturu\u0308nnakut. 14. juunil korraldas Hitler viimase no\u0303upidamise \u201cBarbarossa\u201d ettevalmistamiseks. Ta\u0308psustati Wehrmachti koosto\u0308o\u0308 Rumeenia, Ungari ja Slovakkia va\u0308eosadega. Hitler ma\u0308a\u0308ras alustamise ta\u0308htpa\u0308eva ja leppesignaali, milleks oli \u201cDortmund\u201d. Hitler pidas ka ko\u0303ne, kus ta u\u0308tles, et annab oma saatuse armee ka\u0308tte ja et bols\u030cevikud oma ideoloogiaga kuuluvad ha\u0308vitamisele. \u201cStalini Damoklese mo\u0303o\u0303k ei tohi rippuda Saksamaa kohal. Parem o\u0303udne lo\u0303pp, kui lo\u0303putu o\u0303udus!\u201d, u\u0308tles Hitler. Neid Hitleri ko\u0303ne lo\u0303pus lausutud Goethe so\u0303nu on hiljem palju kordi korratud. Kainelt olukorda hinnates oli neis so\u0303nades sel hetkel kogu ajalooline tegelikkus. Polnud midagi o\u0303udsemat kui Stalini hiigelarmee ja sellele ja\u0308rgnev Beria eriva\u0308gede so\u0303jaka\u0308ik, mis na\u0308gi ette kolmandiku Euroopa rahvaste nii vaimse kui fu\u0308u\u0308silise ha\u0308vitamise. Kes tol hetkel, peale sakslaste, oleks olnud vo\u0303imeline neid Stalini horde peatama? Kas ehk teiselpool La Mance va\u0308ina olnud inglased oma 12 diviisi ja 1300 lennukiga?"}, {"text_idx": "#000013", "text": "21. juuni o\u0303htul liikusid Guderiani tankid piirile. So\u0303duritele loeti ette Hitleri ka\u0308skkiri, mis algas so\u0303nadega: \u201cMinu so\u0303durid! Saabunud on tund, kus Euroopa, Saksamaa ja meie rahva saatus on ta\u0308ielikult teie ka\u0308tes.\u201d 22. juuni oli pu\u0308hapa\u0308ev. Idataevas oli hakanud koitma. Kindralkolonel Heinz Guderian vaatas veelkord kella, see oli viisteist minutit kolm la\u0308bi. Ja ta andis ka\u0308su \u2013 avada ko\u0303ikidest relvadest ettevalmistav suurtu\u0308kituli.\u201d (Kool.ee) Kokkuvo\u0303tteks vo\u0303ib u\u0308telda, et Teise maailmaso\u0303ja vallapa\u0308a\u0308stmises olid su\u0308u\u0308di vabamu\u0308u\u0308rlased, juudipankurid ja Stalin."}, {"text_idx": "#000014", "text": "To\u0303de II maailmaso\u0303ja kohtaN. Liidu ja la\u0308a\u0308neriikide salajane koosto\u0308o\u0308paktHitleri vo\u0303it oleks pa\u0308a\u0308stnud valge rassi ja kultuuri ta\u0308nasest ha\u0308vingustStalinismi genotsiidNu\u0308rnbergi protsessi to\u0303ed ja valed"}, {"text_idx": "#000015", "text": "Nu\u0308rnbergi protsessi to\u0303ed ja valed"}, {"text_idx": "#000016", "text": "Jalavann \u2013 parim meetod magneesiumi puuduse korral\nHitleri vo\u0303it oleks pa\u0308a\u0308stnud valge rassi ja kultuuri ta\u0308nasest ha\u0308vingust\nKui palju me tegelikult riigile maksame?\nKas pankade vo\u0303lad on ko\u0303ik alates eelmisest aastast tu\u0308hised?\nPangad, korporatsioonid ja riigijuhid ehk Eestist kaduvad miljardid"}]