[{"text_idx": "#000000", "text": "1732: su\u0308ndis Ameerika U\u0308hendriikide esimene president"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Ta\u0308na 287 aastat tagasi, 22. veebruaril 1732. aastal su\u0308ndis Ameerika U\u0308hendriikide u\u0308ks tuntumaid riigimehi ja so\u0303java\u0308elasi George Washington, kellest sai ka uue riigi esimene president."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Ameeriklased peavad George Washingtoni oma iidoliks, sest just tema kujundas Ameerika kultuuri ja kehtestas riigis demokraatliku korra. Allpool toon va\u0308lja u\u0308heksa tema elu puudutavat fakti."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Kaks su\u0308nniaega. George Washington su\u0308ndis Virginia jo\u0303uka plantaatori peres 22. veebruaril 1732. aastal. Tegelikult su\u0308ndis ta ku\u0308ll 11. veebruaril 1731. aastal, kuid 1752. aastal teostatud kalendrireformiga nihutati ko\u0303ik kuupa\u0308evad 11 pa\u0308eva ettepoole. Kuna uusaasta liikus 25. ma\u0308rtsilt 1. jaanuarile, siis muutus ka Washingtoni su\u0308nniaasta. Ta kaotas oma isa juba lapsena, 11aastasena, kuid tema ema Mary na\u0308gi a\u0308ra isegi poja asumise presidenditoolile, mis toimus 1789. aastal. Ta valiti teist kordagi presidendiks ja lahkus sellest ametist 1797. aastal."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Ravivead maksid elu. Washington suri 67aastasena ja paljuski omaenda su\u0308u\u0308l. Kui ta 1799. aasta detsembris ka\u0308is ratsa inspekteerimas oma valdusi, ja\u0308i ta vihma- ja lumesaju ka\u0308tte. Kui Washington so\u0308o\u0308gilauda istus, siis ja\u0308ttis ta oma ma\u0308rjad riided vahetamata. Ja\u0308rgmiseks hommikuks oli tal nohu, palavik ja kurguvalu, mida raviti aadrilaskmise ja elavho\u0303bekloriidiga. See oli teine viga. 14. detsembril 1799 USA esimene president suri."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Pikk riigipea. Ko\u0303ige pikem president USA ajaloos oli Abraham Lincoln, kel oli pikkust 193 cm, aga 162sentimeetrine James Madison oli ko\u0303ige lu\u0308hem. Washington oli selles nimekirjas neljandal kohal: tema pikkus oli 183 cm. Mo\u0303ned teadlased on ma\u0308rkinud, et inimese pikkus etendab olulist rolli presidendivalimistel \u2013 pikematel inimestel on kalduvus haarata liidripositsioon ja nad saavad valimistel rohkem ha\u0308a\u0308li."}, {"text_idx": "#000007", "text": "So\u0303jakangelane. Washington kuulutati juba noores eas so\u0303jasangariks, kuna ta paistis silma Inglise-Prantsuse so\u0303jas (1754\u20131763) ja ja\u0308i terveks ega saanud va\u0308himatki kriimustust Fort Duquesne ru\u0308nnakus Pennsylvanias. Mo\u0303ningatel andmetel oli tema mantlist la\u0308inud la\u0308bi neli kuuli, kuid need polnud teda isegi vigastanud."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Orjapidaja ja -vabastaja. Pa\u0308rast Washingtoni surma ja\u0308i Mount Vernoni mo\u0303is koos 318 orjaga tema abikaasale Marthale. Nendest orjadest olid umbes pooled kuulunud presidendile, aga u\u0308leja\u0308a\u0308nud olid Martha esimese abikaasa varandus. Veidi aega enne oma surma oli Washington andnud korralduse ko\u0303ik orjad vabastada. Tema abikaasa Martha ta\u0308itis mehe viimse soovi ja kinkis orjadele vabaduse. Samas on ajaloolised andmed Washingtonist kui orjapidajast va\u0308gagi erinevad."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Koeraaretaja. Washington armastas koeri ja rebasejahti, misto\u0303ttu on ta\u0308iesti loomulik, et ta unistas ideaalsest ajukoerast. Mo\u0303nikord nimetatakse teda ameerika rebasehagija isaks, sest ajaloolaste kinnitusel olevat just Washington olnud selle to\u0303u u\u0308heks aretajaks. Poliitikule kuulus 36 niisugust koera."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Presidendilossi ehitaja. George Washington kureeris Valge Maja ehitamist ja pani sellele ka nurgakivi, kuid ise ei elanud ta selles hoones kunagi. 1790. aastal eraldas president Kongressi no\u0303usolekul Valge Maja ehitamiseks 16ruutkilomeetrise krundi. Ehitus aga venis ja Washington ise selle lo\u0303plikku valmimist ei na\u0308inudki, sest ehitus lo\u0303ppes alles pa\u0308rast tema surma."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Kirsipuu lugu. USA koolio\u0303pikutes ra\u0308a\u0308gitakse sageli sellest, et lapsena olevat George Washington raiunud maha kirsipuu ning tunnistas teo hiljem oma vanematele u\u0308les, kuna pidas valetamist pahaks ka\u0308itumiseks. Selle looga pu\u0308u\u0308takse lastesse sisendada ausust, kuid juhtum ise on ta\u0308ielikult va\u0308lja mo\u0303eldud. Mu\u0308u\u0308di lo\u0303i Washingtoni u\u0308ks esimestest biograafidest Mason Locke Weems, kes kirjeldas seda 1806. aastal ilmunud raamatus \u201eKindral George Washingtoni elu ja surm, voorused ja va\u0308giteod\u201c. Kirjanik tahtis presidendist ra\u0308a\u0308kida rohkem o\u0303ilsaid asju ja seeto\u0303ttu mo\u0303tles mo\u0303ned lugudest ise va\u0308lja. Tema eesma\u0308rgiks oli kujutada Washingtoni noortele ameeriklastele kui ja\u0308ljendamisobjekti ja demonstreerida, et inimese suurus so\u0303ltub tema isiklikest voorustest, nagu na\u0308iteks aususest ja mehisusest."}, {"text_idx": "#000012", "text": "George Washington laiendas oma peremo\u0303isa Mount Vernonis 800 hektarilt 3200 hektarile. Presidendile kuulus viis eraldiseisvat farmi, kus kasvatati erinevaid kultuure, na\u0308iteks nisu ja maisi. Veel olid seal olemas puuviljaaiad ja muulade kasvatus. Ko\u0308o\u0308giviljaaed vo\u0303is a\u0308ra toita 14liikmelise perekonna. See oli oluline, sest president vo\u0303ttis sageli oma kodus vastu u\u0308le 600 ku\u0308lalise aastas."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Washingtoni mo\u0303isavalitseja, rahvuselt s\u030cotlane James Anderson, kes oli emigreerunud Virginiasse 1790. aastal, ka\u0308is esimesena va\u0308lja mo\u0303tte hakata tootma viskit. Mount Vernonisse jo\u0303udnud Anderson ma\u0308rkis, et presidendi po\u0303llud on va\u0308ga viljakad, mo\u0303isas on olemas veski ja maad niisutatakse ko\u0303rgekvaliteedilise veega. Need kolm asjaolu said aluseks viskitootmisele, millest kujunes va\u0308gagi kasumlik a\u0308ri."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Maatu\u0308kkide viljakuse parandamiseks istutati Washingtoni maadele rohkesti rukist, mida kasutati huumusena. Kuid Anderson soovitas kasutada rukist hoopis teisel eesma\u0308rgil. 65aastane president ei tahtnud a\u0308riga tegelda, kuid andis mo\u0303isavalitseja soovidele ja\u0308rele ja lubas toota esimese, ku\u0308llaltki pisike koguse viskit. Anderson oli joogi tootmise tehnoloogiaga tuttav ja asus koheselt asja kallale."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Gilbert Stuarti maalitud portree George Washingtonist."}]