[{"text_idx": "#000011", "text": "Ajutine maastikupildi muutmine (k.a uuendusraie) ei ole su\u0308u\u0308di ko\u0303igis praegustes o\u0308koloogilistes muutustes. Loodus on u\u0308likeeruline su\u0308steem ning seda mo\u0303jutavad ku\u0308mned erinevad faktorid ning muuseas viimasel ajal oluliselt soojemad talved (mille tagaja\u0308rjel ko\u0303igub mitme liigi arvukus). Samal ajal on inimese kaasabil vo\u0303i olude soodsamaks muutumise to\u0303ttu meie elurikkus ta\u0308ienenud tuhandete uute liikidega, kellest mo\u0303ned tekitavad omakorda ka to\u0303siseid probleeme. MTU\u0308-de ja entusiastlike spetsialistide abil piirangute alla lu\u0308katud hektarid ja Exceli tabelid u\u0308ksi ei kaitse, maaomanike tulemuspo\u0303hised loodushoiutegevused kohapeal aga edendavad ja va\u0308a\u0308rtustavad."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Meediaruum on keskendunud metsaraiele kui universaalsele probleemile, mille piiramine lahendaks meie keskkonnamured. Kuid raiumise tagaja\u0308rjel ei muutu mets millekski muuks ja ta ja\u0308a\u0308b endiselt metsaks, la\u0308bides erinevaid arenguetappe. Seevastu seniste metsa- ja po\u0303llumaade pu\u0308siv muutumine kinnisvaraks ja asfaldiks vajab Eestis oluliselt rohkem ta\u0308helepanu, kui ajutine metsakeskkonna muutumine raie tulemusena. Eesti Inimarengu Aruande 2019/2020 kohaselt on viimase kaheku\u0308mne aasta jooksul Eestisse rajatud ligi u\u0308heksa uut Viljandi-suurust linnaruumi. Laiendades oma urbanistlikku keskkonda, \"so\u0308o\u0308me\" ise a\u0308ra oma metsa- ja po\u0303llumaad ning ei ma\u0308rkagi seda."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Loodushoiu kontekstis on tarvis teha lihtsalt o\u0303igeid asju o\u0303igel ajal. See ta\u0308hendab, et me jo\u0303uame ko\u0303ige tulemuslikumalt lahenduseni elurikkuse, kliimaneutraalsuse, sa\u0308a\u0308stliku metsade majandamise ja muude u\u0308lalkirjeldatud eesma\u0308rkidega siis, kui suhtleme maaomanikuga ausalt, so\u0303bralikult ja tegutseme koos. Meie, ko\u0303ik Eesti elanikud, k.a. need 26 protsenti Eesti inimestest, kel on olemas seosed metsandusega, oleme kaasteelised. Meie lootus toetub Nobeli vo\u0303itnud majanduspoliitika analu\u0308u\u0308tiku Joseph Stiglitzi ja majandusteadlase Nicholas Sterni teeside teostumisele ka Eestis. Et roheinvesteeringute tulemusel saab loodud ligi kolm korda rohkem to\u0308o\u0308kohti vo\u0303rreldes traditsioonilise to\u0308o\u0308stusega ja need uued valdkonnad vo\u0303imaldavad head elu ko\u0303igile: loomadele (s.h inimestele), metsadele ja lindudele, liblikatele. Aastaringselt ja igal pool."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Faris\u030ctamo Eller: metsaso\u0303da \u2013 on vo\u0303i ei ole?"}, {"text_idx": "#000019", "text": "Hans Va\u0308re: ra\u0308mpsreisimisest on aeg loobuda"}, {"text_idx": "#000021", "text": "Euroopa Liit kavatseb metsade puutumatuna hoidmise eest hakata raha maksma"}, {"text_idx": "#000023", "text": "Aimar Ventsel: vene pealiku a\u0308mber"}, {"text_idx": "#000036", "text": "Briti ko\u0303rgeima so\u0303java\u0308elase so\u0303nul hoiab Ukraina so\u0303jas initsiatiivi"}, {"text_idx": "#000039", "text": "Laupa\u0308ev toob tuult ja vhma"}]