[{"text_idx": "#000000", "text": "Professionaalseks juhtimistegevuseks on vaja mo\u0303ista inimka\u0308itumise seaduspa\u0308rasusi. Lihtsustatult, oluline on teada, milline ajend ka\u0308ivitab suure to\u0303ena\u0308osusega teatud ka\u0308itumise. Mida see teadmine juhtidele vo\u0303imaldab? Enneko\u0303ike seda, et teades fundamentaalseid ja suhteliselt universaalseid (kehtivad pigem suurema hulga inimeste kohta) seaduspa\u0308rasusi on vo\u0303imalik ette na\u0308ha, prognoosida teatud tagaja\u0308rgi oma juhtimistegevuses, -otsustes."}, {"text_idx": "#000001", "text": "Ka\u0308ttesaadavas juhtimistarkuses vo\u0303ib leida mitmeid inimeste ka\u0308itumuslike po\u0303hjus-tagaja\u0308rg seoseid avavaid mudeleid. Tuginedes enda kogemusele, siis julgen soovitada, et oluline ja parimaid tulemusi andev on keskenduda selliste mudelite rakendamisele, mis ka\u0308sitlevad teatud mo\u0303ttes eksistentsiaalseid seoseid \u2013 need on seosed, mida meie aju ka\u0308sitleb, kui elluja\u0308a\u0308misku\u0308simusi. U\u0308heks selliseks mudeliks on David Rocki SCARF mudel.[1] See mudel avab sotsiaalse kogemuse (igapa\u0308evane inimeste (to\u0308o\u0308)elu kontekstis) viis valdkonda, mida aju ka\u0308sitleb vahetult hu\u0308ve vo\u0303i ohuna ning need on po\u0303hilised sotsiaalse ka\u0308itumise ka\u0308ivitajad. SCARF mudeli moodustavad staatus, kindlus, autonoomsus, seotus ja o\u0303iglus (status, certainty, autonomy, relatedness, fairness). Konkreetne tutvustus baseerub Chade-Meng Tangi (endine Google\u2019i tarkvarainsener) raamatule \u201eOtsingud iseendas\u201c."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Staatus puudutab suhtelist ta\u0308htsust, sotsiaalset hierarhiat vo\u0303i vanemust, baseerudes inimese autoriteedi ja (mo\u0303ju)vo\u0303imu allikatele. Juhtimises on oluline teadvustada neid allikaid, et mo\u0303ista, miks to\u0308o\u0308tajad vo\u0303ivad tajuda ohtu oma staatusele vo\u0303i teatud tegevust, kui staatuse to\u0303stmist."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Inimesed on paljuks valmis, et oma staatust kaitsta vo\u0303i to\u0303sta. Staatus on nii oluline, et see isegi ennustab pikaealisust, nii inimestel, kui primaatidel. Staatust vo\u0303idakse kergesti ohustatuna tunda. Na\u0308iteks vo\u0303ib juba u\u0308ksnes juhiga ra\u0308a\u0308kimine staatuse ohtu seada. Kui kolleeg palub teil anda tagasisidet, vo\u0303ib seegi vallandada tunde, et teie staatus on ohus. Hea uudis on see, et on vo\u0303imalik ise oma staatust to\u0303sta, seejuures teisi kahjustamata- David Rock nimetab seda \u201evo\u0303istlemiseks iseendaga\u201c. Kui te parandate oskusi, omandate uusi teadmisi, parandate vo\u0303rreldes eelnevaga oma staatust. Sel po\u0303hjusel ongi meisterlikkus nii vo\u0303imas motivaator. Saavutades suurema meisterlikkuse milleski, mis teile korda la\u0308heb, to\u0303state staatust, va\u0308hemalt oma ennistise staatusega vo\u0303rreldes."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Meie aju armastab kindlust. Ma\u0308a\u0308ramatus tekitab ajus nn veateate, mida ei saa eirata, kuni see on lahendatud.Teisiso\u0303nu, ma\u0308a\u0308ramatus ja\u0308tab meid va\u0308a\u0308rtusliku ajuressursita. Suurem ma\u0308a\u0308ramatus vo\u0303ib olla va\u0308ga kurnav. Na\u0308iteks, kui te ei tea, kas teie to\u0308o\u0308koht on kindel, on suurem osa mo\u0303tteid teadmatusega ho\u0303ivatud ja te ei saagi to\u0308o\u0308l eriti muud teha."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Ta\u0308iendavalt, on ma\u0308a\u0308ramatuse taseme taluvus varieeruv, so\u0303ltudes isikuomadustest ja inimese kasvukeskkonnast. Juhtimistegevuses oluline aru saada, isikupo\u0303hiselt, milline on ma\u0308a\u0308ramatuse tase, millega inimene tuleb toime, ilma olulise ressursi kaduta. Seeto\u0303ttu on va\u0308ga oluline endalt, kui juhilt ku\u0308sida, millise toetava keskkonna olen loonud vastutuse vo\u0303tmiseks. Juhtimistegevusega saame uutes olukordades (uued to\u0308o\u0308u\u0308lesanded, uute lahenduste katsetamine, millegi loomine) sisalduvat ma\u0308a\u0308ramatust ja sellest tulenevat stressi vo\u0303imendada vo\u0303i leevendada."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Autonoomia on u\u0308mbritseva keskkonna ohjamise tajumine. Steve Maieri ja\u0308rgi: \u201eSee, mil ma\u0308a\u0308ral organism suudab ohjata midagi, mis tekitab stressi, ma\u0308a\u0308rab, kas stressor muudab organismi talitust.\u201c Teisiso\u0303nu, mitte stress ise ei ka\u0308i teile na\u0308rvidele, vaid abitusetunne selle stressi ees. Autonoomsuse juures on oluline aspekt, et inimene ise tunneb ja hindab, et ta omab kontrolli tema elu puudutavate aspektide u\u0308le. Kui me juhtimistegevusega vo\u0303tame inimeselt selle tunde, teadmise, siis va\u0308hendame autonoomsust ja suurendame stressi. Autonoomsust on vo\u0303imalik ja ta\u0308napa\u0308eva maailmas on see lausa ha\u0308davajalik (vaimse tervise ja hakkama saamise huvides), la\u0308bi juhtimise, organisatsioonides indiviidide autonoomsust suurendada. See parandab organisatsiooni \u201dtervist\u201d, toetab to\u0308o\u0308tajate tajutud heaolu, vaimset tervist ning parendab majandustulemusi, seega suurendab organisatsiooni va\u0308a\u0308rtusloome vo\u0303imet."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Seotus on selle tajumine, kas teine inimene on \u201eoma\u201c vo\u0303i mitte (primitiivsem polarisatsioon: so\u0303ber vo\u0303i vaenlane). Seotus ta\u0308hendab seda, et me kuulume esmasesse hu\u0308ve/ohuringi ja see on nii olnud sestpeale, kui meie elluja\u0308a\u0308mine ja vastupidamine on so\u0303ltunud tihedalt koosto\u0308o\u0308d tegevates va\u0308ikestest ho\u0303imudes, peaaegu ta\u0308ielikult teistest inimestest. O\u0303igupoolest on seotus nii fundamentaalne, et mo\u0303ne uuringu kohaselt on u\u0308ks ja ainus kogemus elus, mis teeb inimesed igal ajal pu\u0308sivalt o\u0303nnelikuks, head (kvaliteetsed) sotsiaalsed sidemed. Warren Buffet on selle kohta o\u0308elnud, et \u201ekui te jo\u0303uate minu ikka, mo\u0303o\u0303date oma edukust sellega, kui paljud neist, kellest te tahaksite, et teid armastaksid, seda ka tegelikult teevad. See on peamine na\u0308itaja, kuidas te oma elu olete elanud.\u201c"}, {"text_idx": "#000008", "text": "Vaikimisi ma\u0308rgib aju vo\u0303o\u0303rad harilikult vaenlastena. O\u0303nneks pole esmase kontakti olukordades raske inimesi vaenlasest so\u0303braks muuta. Tavaliselt piisab naeratusest, ka\u0308epigistusest ja meeldivast jutuajamisest (need tegevused kannavad endas heatahtlikkuse ja lugupidamise so\u0303numit). Liikudes aga pikemaajaliste suhete pinnale ja juhtimistegevuse konteksti, siis tuleks ku\u0308sida, et mida mina juhina saan teha, et minu inimesed tunneksid ennast oma u\u0308ksuse, organisatsiooniga seotult? Selle ku\u0308simuse esitamine on oluline juba seeto\u0303ttu, et la\u0308bi seotuse tekib inimestes suurem pu\u0308hendumine oma to\u0308o\u0308le, mis omakorda loob eelduse ko\u0303rgemaks tulemuslikkuseks. Siinkohal julgen va\u0308ita, kehtib universaalne seaduspa\u0308rasus, lisaks heatahtlikkusele ja lugupidamisele oma inimeste suhtes, on vo\u0303rdselt olulised, inimeste kaasamine (mitte neist u\u0308le so\u0303itmine, nende u\u0308le domineerimine) ja vastava kommunikatsioonikultuuri (kitsamalt vaadatuna, tagasisidestamis-kultuuri) kujundamine."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Inimesed on teadaolevalt ainsad olendid, kes vabatahtlikult kahjustavad oma huve, tajutud ebao\u0303igluse olukorras. Sarnases olukorras primaadid pigem ei loobu omakasust. U\u0308tleme na\u0308iteks, et ma\u0308ngus (mida teatakse kui \u201eUltimaatumit\u201c) antakse isikule A (\u201eettepaneku tegija\u201c) sada dollarit, mille ta peab a\u0308ra jagama isikuga B (\u201evastajaga\u201c). Kui B no\u0303ustub tehinguga, saavad nad kumbki selle raha, mis A jagas, taskusse pista, aga kui B tehinguga ei no\u0303ustu, la\u0308hevad mo\u0303lemad koju tu\u0308hjade ka\u0308tega. Kui A jagab u\u0308heksaku\u0308mmend u\u0308heksa dollarit endale ja annab B-le u\u0308he dollari, pole B-l objektiivselt vo\u0303ttes po\u0303hjust tehingule vastu olla. Kui ta no\u0303ustub, saab ta u\u0308he dollari, kui keeldub, ei saa midagi. Tal on ainult u\u0308ks majanduslikult mo\u0303istlik tegevussuund. Ometigi keelduvad paljud inimesed B positsioonis tehingust, sest on ebao\u0303iglusest solvunud. Sarnast ma\u0308ngu (kasutades dollarite asemel rosinaid) ma\u0308ngiv s\u030cimpans keeldub aga harva taolisest tehingust. S\u030cimpansi puhul oleks rosinast loobumine lihtsalt rumal. Loo moraal on see, et ei maksa kunagi alahinnata inimese o\u0303iglustunnet \u2013 see on piisavalt vo\u0303imas, et inimene ohverdaks selle nimel omakasu."}, {"text_idx": "#000010", "text": "To\u0308o\u0308tajate poolt tajutud, juhtide ebao\u0303iglast ka\u0308itumist nende suhtes, peetakse ka u\u0308heks peamiseks motivatsiooni \u201dlo\u0303hkuvaks\u201d teguriks. Seega, on va\u0308ga oluline suhtuda to\u0303siselt ja tegeleda to\u0308o\u0308 kontekstis tajutud ebao\u0303igluse teemadega. Meie sotsiaalsest ajust la\u0308htuvalt on see inimeste jaoks eksistentsiaalselt oluline teema, mis mo\u0303jutab to\u0308o\u0308suhet."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Organisatsioonide sisemise tugevuse ja ka rikkuse kasvatamine taandub iga to\u0308o\u0308taja vo\u0303imekusele ennast juhtida, vo\u0303tta vastutust. See eeldab iseenda tundmist, juhilt oma inimeste tundmist ja teatud meetodite valdamist, mis vo\u0303imaldavad inimesel liikuda hirmu tundmisest, julguse omamise ja tahte aktiveerimise seisundisse, vastutuse mitte teadvustamisest, selle teadvustamise seisundisse."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Seega, loodan, et konkreetne kirjutis aitab juhtidel la\u0308bi SCARF mudelis oleva teadmise rakendamise, luua oma inimesi toetav ja organisatsiooni va\u0308a\u0308rtusloomet kasvatav keskkond."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Juhtimise KOK ehk kust tuleb suurim mo\u0303ju juhtimises"}, {"text_idx": "#000016", "text": "Ko\u0303igile, kes me to\u0308o\u0308tame kodukontoris \u2013 mo\u0303ned nipid, mida kasutada, et hoida meel ro\u0303o\u0303mus ja reibas."}]