[{"text_idx": "#000003", "text": "Muski ja Bezosi raketid sobivad kosmosetaksoks, hiidrakettide tootmine saaks vo\u0303imalikuks vaid riigi rahastamisega."}, {"text_idx": "#000004", "text": "USAs so\u0303javangi seisundis raketikonstruktor Wernher von Braun avaldas 1952. aastal saksa keeles raamatukese \u201eMarsiprojekt\u201c.1 Von Brauni erakordselt suurejoonelise inimeste maailmaruumi va\u0308ljumise visiooni tiraz\u030ceeris artikliseeriana ajakiri Colliers. Esimese sputniku stardini oli ja\u0308a\u0308nud viis aastat, kuid peale tehiskaaslaste oli kirjeldatud asustatud kosmosejaama ning Kuu ja Marsi ku\u0308lastamist ja asustamist. Von Braun kavandas lendu Marsile suurejooneliselt: orbiidile u\u0308mber Maa pidi saadetama ligi tuhat tehnoloogilist raketti, millest kokku monteeritaks ku\u0308mme Marsile suunduvat laeva seitsmeku\u0308mnele astronaudile. Kaugema eesma\u0308rgina oli visandatud va\u0308ljara\u0308ndamine maailmaruumi, inimkonnale uue tegutsemisareaali ho\u0303lvamine. See oli ekspansiooni-astronautika manifest."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Ja\u0308rgnes kahe suurriigi vo\u0303idujooks raketiarenduses, ku\u0308ll hoopis muudel eesma\u0308rkidel, aga ko\u0303rvalsaadusena kosmoses. Eelmise sajandi kuueku\u0308mnendatest aastatest peale valdas maailma kosmoseentusiasm, et mitte o\u0308elda kosmose-eufooria. Seda toitsid ja\u0308rjekindlalt so\u0303numid satelliitidest, astronautide-kosmonautide lendudest, planeetidevahelistest ja teistele planeetidele laskuvatest automaatjaamadest jne. Ka\u0308idi a\u0308ra Kuul. Tundus ilmselge, et la\u0308hemal poolsajandil ku\u0308lastab inimene mo\u0303nda naaberplaneeti, arvatavalt esmajoones Marssi. Teiselt poolt oli \u201eKasvu piiride\u201c ilmumisest peale suures hulgas artiklites ja raamatutes kirjeldatud Maal la\u0308henevat o\u0308koloogilist kriisi ning a\u0308hvardavaid globaalseid katastroofe. U\u0308he va\u0308ljapa\u0308a\u0308suna kriisist deklareerisid tehnokraatlikud kosmoseentusiastid planeetidevahelise kosmoseruumi lu\u0308litamist inimkonna elusfa\u0308a\u0308ri ja maava\u0308liste kolooniate moodustamist, hakati ra\u0308a\u0308kima Marsist kui inimkonna varuplaneedist. Tu\u0308u\u0308tuseni korrati Konstantin Tsiolkovski sententsi, et ha\u0308llis Maa su\u0308ndinud inimkond ei pruugi ha\u0308lli ja\u0308a\u0308da. Arthur Clarke\u2019i so\u0303nutsi on ja\u0308lle Maa liiga no\u0303rk korv, et inimkond ko\u0303iki mune temas hoiaks."}, {"text_idx": "#000006", "text": "1974\u20131976 ilmus Gerard O\u2019Neilli sulest mitu hasartset artiklit ja raamat kosmosesse kolimisest, esmajoones pidas ta silmas u\u0308mber Maa tiirleva (geotsentrilisel orbiidil) asunduse rajamist. Pa\u0308ikesepatareid kindlustaksid kosmoseasula energiavajadused. Silindrikujulises kosmoseasulas tekitataks tehisraskusjo\u0303ud, seal oleks kaitse kosmiliste kiirte eest ja Maa omaga sarnane atmosfa\u0308a\u0308r ning o\u0308kosu\u0308steemid. Ehitusmaterjal vo\u0303etaks Kuult. O\u2019Neill paiskas omal ajal meediasse ennustuse, et u\u0308heksaku\u0308mnendatel aastatel esimesed ku\u0308mme tuhat inimest lahkuvad Maalt! Tollal nimetati orbitaalkoloonia maksumuseks sada miljardit dollarit, samasse suurusja\u0308rku hinnati siis ka ekspeditsioon Marsile. Fu\u0308u\u0308sik Freeman Dysoni veel mastaapsema idee kohaselt tulnuks planeet Jupiter muuta Pa\u0308ikest u\u0308mbritsevaks kerakujuliseks kestaks, tehisbiosfa\u0308a\u0308riga."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Mis on poolsajandiga a\u0308ra tehtud kosmosesse kolimiseks? Kas Pa\u0308ikese planeetide su\u0308steemist vo\u0303ib saada inimkonna ja\u0308rgmine ma\u0308nguva\u0308ljak? Miks pole inimene ikka veel astunud naaberplaneedi pinnale? Aastaku\u0308mned mo\u0308o\u0308dusid, aga ei realiseerunud midagi la\u0308hedastki. Kuu ekspeditsiooniks hiidraketi Saturn 5 loonud Wernher von Braun tegi NASA-le ja USA kongressile ja\u0308rgmisena Marsi-lennu ettepaneku, kuid valitsus andis eelistuse kosmosesu\u0308stikutele. Wernher von Braun lahkus NASA-st, Saturn 5 tootmine lo\u0303petati ja ku\u0308mme aastat la\u0308ks kogu aur so\u0303jalistele su\u0308stiklaevadele."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Aastaid ja\u0308tkas NASA pooliha\u0308a\u0308li juttu lennust Marsile, ent ei su\u0308ndinud uusi hiidrakette ega planeetidevahelist kosmoselaeva, ra\u0308a\u0308kimata taristust inimese Marsil toimetulekuks. Inimtegevus ja\u0308i maala\u0308hedase kosmosruumi piiridesse, pa\u0308ikesesu\u0308steemi vallutasid robotsondid. Nu\u0308u\u0308dseks teame, et kosmose ho\u0303lvamist ka\u0308ivitanud mootoriks oli suurel ma\u0308a\u0308ral ku\u0308lm so\u0303da ja lisaks suurriikide prestiiz\u030ciedevus. Kuu ku\u0308lastamised Apollo programmi raames olid u\u0308ksikute Maa elanike lu\u0308hiajalised ekskursid eluvaenulikule taevakehale. Selle huvides (loe: USA maine huvides) to\u0308o\u0308tas umbes 400 000 inimest ja kulutati 25 miljardit dollarit. Mo\u0303nevo\u0303rra suurema ettevalmistusega (rahastusega) oleks ekspeditsiooni Marsile saanud ja\u0308rgmise ku\u0308mmekonna aastaga ette vo\u0303tta. Apollo aegadel ku\u0308u\u0308ndis NASA eelarve u\u0308le 4% USA riigieelarvest, edasi oli see umbes ku\u0308mme korda va\u0308iksem. Praegusega vo\u0303rreldes NASA ujus toona rahas ja tal oli selge u\u0308lesanne: viia ameeriklane Kuule."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Elon Musk on ja\u0308rjekindlalt korranud astronautika patriarhide teesi, et inimkond ei ja\u0308a\u0308 elama, kui ta ei va\u0308lju koduplaneedilt. Musk avaldas lootust ise surra Marsil \u2013 ainult mitte laskumisavariis! Pildil on Musk raketi Falcon 9 (F9R Dev1) rusude juures ebao\u0303nnestunud katsetusel 2014. aastal."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Eesma\u0308rgid ha\u0308gustusid, aastaid kulutati debattidele: kas arendada meeskonnaga (piloteeritavaid) kosmoselaevu vo\u0303i automaatjaamu, kas eesma\u0308rgiks vo\u0303tta Kuu vo\u0303i Marss. Hulk Marsi poole saadetud automaatjaamu ha\u0308vis, kuid oli ka edukaid. Ootusi kustutas eelmise sajandi kuueku\u0308mnendatel aastatel Marineride vaatluste najal tehtud ja\u0308reldus, et Marss on ku\u0308lm, veeta ja eluta. Meeskonnaga lendude vastu astusid teiste hulgas va\u0308lja ajakirja Science toimetajana to\u0308o\u0308tanud fu\u0308u\u0308sik Philip Abelson ja tuntud bioloog Barry Commoner. Entusiastid siiski ei taltunud: u\u0308hes NASA tellimisel koostatud u\u0308levaates maailmas 1950\u20132000 koostatud Marsi-ekspeditsioonide eelprojektidest kirjeldati tervenisti pooltsada viljatuks ja\u0308a\u0308nud algatust."}, {"text_idx": "#000011", "text": "U\u0308heksaku\u0308mnendatest aastatest tajuti kosmonautikas u\u0308ldist paigalseisu. USA president George H. W. Bush oli ku\u0308ll 1989. aastal algatanud grandioosse kosmoseprogrammi SEI (Space Exploration Initiative, kosmoseuurimise initsiatiiv), mis ho\u0303lmas uut visiiti Kuule ja seeja\u0308rel lendu Marsile. Kaheku\u0308mne aastaga taheti kosmosele kulutada umbes 500 miljardit dollarit. Kohe vo\u0303ttis ajakirjanduses so\u0303na varasemastki kriitilisena tuntud Nobeli laureaat (1979) Steven Weinberg, va\u0308ites, et programm on liiga kallis ja teaduslikult mo\u0303ttetu. Kriitikute arvates olevat tegemist Wernher von Brauni Marsi-projekti mugandusega. Ainuu\u0308ksi Marsi-ekspeditsiooni eelarveks saadi so\u0303ltumatult rehkendades 450 miljardit dollarit ja seeja\u0308rel projekt haihtus kongressi aruteludest."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Edasi ilmus 2004. aastal programm Constellation (ta\u0308htkuju), mille ru\u0308pes alustati uue raketiperekonna Ares ja kosmoselaeva Orion ehitamist. Kuule pidi loodama planeetidevaheliste missioonide vahejaam. Mo\u0303ne aasta pa\u0308rast ka\u0308rpis president Obama otsustavalt piloteeritavate kosmoselendude kava. Astronautika hauakaevaja hu\u0308u\u0308dnime saanud Obama hiljem siiski andis alla ja lubas astronaudid Marsile lennutada. Steven Weinberg omakorda ja\u0308tkas vo\u0303itlust: \u201eU\u0308he piloteeritava Marsi-lennu hinna arvel saaksime sinna saata sada robotit.\u201c Weinbergi ja\u0308rgi maksnud automaatjaamade Spirit ja Opportunity Marsile saatmine ligi miljard dollarit, kuid astronautide lend maksaks sadu miljardeid dollareid."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Mo\u0303ni so\u0303na lennu tehnoloogiast. Inimese Marsile lendamist tagavad hiidraketid peaksid suutma toimetada geotsentrilisele orbiidile enam kui sajatonnise lasti. Minevikust teame mo\u0303nda: USA Saturn V (stardimass ligi kolm tuhat tonni), No\u0303ukogude Liidu ebao\u0303nnestunud N-1 ja pooleli ja\u0308a\u0308nud Energija (kaks lendu). Madalale geotsentrilisele orbiidile 140 tonni toimetav rakett suudaks Marsile la\u0308hetada ligi 30tonnise kosmoselaeva. Marsi asustamisele minnes kuluks neid tuhandetesse tonnidesse ulatuva stardimassiga hiidrakette ku\u0308mneid, kui mitte sadu. NASA tiiva all valmistatakse aastaid ette raketti SLS, kandevo\u0303imega orbiidile kuni 130 tonni."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Alates 2014. aastast katsetab NASA ka kosmoselaeva Orion, mida peetakse suuteliseks kandma nelja astronauti Kuule ning vo\u0303ib-olla kaugemalegi. Hiinas tahetakse 2030. aastaks valmis saada 130tonnise kandevo\u0303imega hiid\u00adrakett Long March 9, millega viia inimene Kuule ja tuua pinnaseproovid Marsilt. Marsile lu\u0308hiajalise ekspeditsiooni saatmine, nagu see tehti teoks Kuu ku\u0308lastamisena, saab kindlasti la\u0308hematel aastatel toimuma \u2013 selleks on suutelised NASA ja hiinlased, kuid see ja\u0308a\u0308b veel kaugele Marsi asustamisest. Viimased viisku\u0308mmend aastat on va\u0308hendanud ekspansionistlikku tulevikku uskujate ridu. On puudunud ka liider, kes peale ko\u0303rge professionaalsuse oskaks kaasata riigi struktuurid ja vahendid. Minevikus olid sellisteks liidriteks Wernher von Braun (Saksamaa/USA), Sergei Koroljov (No\u0303ukogude Liit) ja Tsien Hsue-shen (Hiina)."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Millised elutingimused ja ohud valitsevad kosmoselaevas pikaajaliste lendude ajal ja kuidas astronaudid nendega kohanevad, sellest on eesti keeles ilmunud to\u0303lkeraamat.2 Kitsas plekkkarbis tuleb mo\u0308o\u0308da saata pool aastat, a\u0308hvardab kiirituse oht. Kas va\u0308ike astronautide ru\u0308hm peab stressile vastu? On haigestumise oht. Mis ootab kohalejo\u0303udmisel? Elluja\u0308a\u0308miseks vajatakse seal vett, o\u0303hku, toitu, eluaset, riietust. Viimase automaatjaama Perseverance lend na\u0308itas, et tonnise lasti toimetamine Marsi pinnale on kosmosefirmale jo\u0303ukohane. Elutingimuste loomise meetodite kohta on esitatud arvukalt ettepanekuid: hingamiso\u0303hu tekitamine, vee saamine ja\u0308a\u0308st, koobaste uuristamine kaitseks kiirguste eest, kasvuhoonete ehitamine, keskkonna temperatuuri to\u0303stmine.3 Mis tahes tehnoloogilised lahendused eeldavad to\u0303husa energiaallika olemasolu, milleks vo\u0303iks olla Maalt kaasatoodud tuumaelektrijaam."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Ekspansiooni entusiastid ja\u0308tkavad uue lainena Marsi koloniseerimise projektide esitamist. Riigi investeeringute hankimiseks ei piisa ma\u0308rkso\u0303nadest teadus, uudishimu, riigikaitse, riigi maine jms. Vankri ette rakendatakse globaalsed ohud ja inimkonna tulevik koduplaneedil. Eelmise sajandi lo\u0303puaastatel tuli ta\u0308helepanuva\u0308a\u0308rse projektiga Direct Mars (\u201eOtse Marsile\u201c) avalikkuse ette USA raketiinsener Robert Zubrin. Selles projektis na\u0308hti ette saata esmalt eraldi kosmoselaevadega Marsile vajalik taristu, sh konteinerelamu, ja seeja\u0308rel astronaudid. Maa ja Marsi u\u0308hendusseisu korral kestaks lend sinna 180 pa\u0308eva ja tagasi sama palju, juhul kui kohal oleks oldud 550 pa\u0308eva. Planeetide vastasseisu puhul kestaks lend Marsile ikka 180 pa\u0308eva, tagasilend pa\u0308rast 30pa\u0308evast kohal viibimist 430 pa\u0308eva."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Firma Martin Marietta tiiva all arendas Robert Zubrin Marsi-asumi tekitamise projekti u\u0308pris detailseks ning on emotsionaalselt kirjeldanud paljudes artiklites ja raamatutes.4 Zubrini Mars Directi lihtsustatud variandi kogu\u00admaksumuseks hinnati 50 miljardit dollarit, viie aasta jooksul pruugitaks u\u0308heksat hiidraketti. Zubrini projekt na\u0308gi ette eluasemete rajamist ja lo\u0303puks ko\u0303ige eluks vajaliku tootmist Marsil ka\u0308ttesaadavast materjalist. Moodustati Marsi u\u0308hing (). Peeti teadus\u00adkonverentse Marsi ho\u0303lvamisest. Puudu ja\u0308id reaalsed hiidraketid ja kosmoselaevad. Kosmosejaamaga ISS ho\u0303ivatud NASA ei olnud projektist vaimustatud ja keskendus automaatjaamadele."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Raketiehitusse lu\u0308litusid a\u0308ri\u00admehed-visiona\u0308a\u0308rid.5 Rahvusvahelisel astronautika\u00adkongressil 2016. aastal kirjeldas Elon Musk Marsile kolooniate rajamist ja illustreeris ettekannet muljetavaldavate kuvadega. Marsi-koloonia arenduskavas nimetati kord 80 000 elanikku, siis juba miljonit elanikku. Musk avaldas lootust ise surra Marsil \u2013 ainult mitte laskumisavariis! Ta on ja\u0308rjekindlalt korranud astronautika patriarhide teesi, et inimkond ei ja\u0308a\u0308 elama, kui ta ei va\u0308lju koduplaneedilt. Musk panustas reaalselt raketiarendusse, 2002. aastal asutas ta raketifirma SpaceX ja sai valmis kandurraketi Falcon 9 ning kosmoselaeva Dragon. Ta lubas ehitada sajatonnise kandejo\u0303uga hiid\u00adraketi 2,5 miljardi dollari eest."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Musk piltlikustas Marsi asustamist Mayflowerite laevastiku saabumisega Ameerika mandrile, igal laeval oleks sadakond asunikku. Pileti hinnaks pool miljonit dollarit! Nu\u0308u\u0308dseks on plaanid konkreetsemad, ent ikka ku\u0308llalt ebareaalsed: esimene Starship viivat 2022. aastal Marsile umbes 100 tonni provianti, meeskonnaga kosmose\u00adlaevad stardiksid 2024. Edasi stardiksid iga 26 kuu tagant sajakohaliste kosmose\u00adlaevade flotillid, aastaks 2050 moodustuks Marsil isemajandav asum. Raketiehitusse suundus ka Amazoni asutaja Jeff Bezos. Tema firma Blue Origins tooteks on esimeste USA astronautide nimesid kandvad kandurraketid New Shepard ja New Glenn, millega huvilised vo\u0303iksid sooritada lende atmosfa\u0308a\u0308ri u\u0308lapiirile, edaspidi loodetavasti ka Kuule. Bezoski reklaamib tulevasi kosmosekolooniaid."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Ta\u0308iesti avantu\u0308ristliku projektiga Mars One tekitas rahvusvaheliselt elevust Hollandi a\u0308rimees Bas Lansdorp, kes kutsus inimesi lendama Marsile u\u0308heotsapiletiga. Esmalt saadetavat kohale elamis- ja teenindusmoodulid ning toiduvarud, seeja\u0308rel neli astronauti. Missiooni maksumuseks nimetati kuus miljardit dollarit, u\u0308rituse tulusaks naelaks pidi saama kogu reisi otseu\u0308lekanne televisioonis. Sa\u0308ravalt reklaamitud projekt, toetatud ka mo\u0303ne kergeuskliku teadlase poolt, lo\u0303ppes firma pankrotiga. Veel u\u0308heks Marsi alistajaks pu\u0308rgis esimene kosmoseturist Dennis Tito, kes lubas umbes poolteist aastat kestvale lennule u\u0308mber Marsi saata abielupaari. Toitu tulnuks kaasa vo\u0303tta tonnides! Samasugust missiooni oli kavandanud vene insener Aleksandr Hohlov, isegi u\u0308hekorraga u\u0308mber Marsi ja Veenuse."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Uljas trummipo\u0303ristamine Marsi koloniseerimise teemal ei ole kaetud ku\u0308llaldaste investeeringutega innovatsiooni ja tehnoloogiasse. Eelmise sajandi keskel formeerunud kosmoseto\u0308o\u0308stuse mudel on ta\u0308iesti ammendunud. Muski ja Bezosi raketid sobivad kosmosetaksoks, hiidrakettide tootmine saaks vo\u0303imalikuks vaid riigi rahastamisega. Su\u0308gavas kriisis on Venemaa kosmoseto\u0308o\u0308stus, olles mo\u0303ne arvates jo\u0303udnud seisundisse, kust tagasipo\u0308o\u0308rdumine vo\u0303imatu. Skeptikud na\u0308evad kosmoseprogrammide ha\u0308a\u0308bumist kogu maailmas ja ennustavad huvi kuhtumist astronautika vastu. Inimkonna ette kerkivate maiste probleemide hulk kasvab: kas panustamine astronautikale ei ole liiga riskantne ja kulukas ma\u0308ng? Ainuu\u0308ksi sadade tuhandete tonnide raketiku\u0308tuse tootmine ja selle po\u0303letamine atmosfa\u0308a\u0308ris kahjustaks keskkonda. Sajandivahetusel NASA avaldatud tulevikuvisioonis on po\u0303hiro\u0303hk kosmose majandamisel ja tootmisel kosmoses, ma\u0308rkso\u0303nadeks turism, turundus, pa\u0308ikeseenergia, satelliiditeenused, elektroonika jms. Ettevaatlikult mainitakse baasi loomist Kuule ja 2033. aastal loodetakse saata astronaudid 1100pa\u0308evasele reisile Marsi juurde."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Olgu varisemisohus vana maja elanikel oma kesise jo\u0303u ja raha panustamisel valida: kas vana maja ko\u0303igest jo\u0303ust turgutamine, laenuga uue hoone ehitamine vo\u0303i elu passiivne ja\u0308tkamine vanas majas. Nii tuleb na\u0308htavasti teha valik planeedi Maa elanikel, mitme u\u0308lesande jaoks jo\u0303udu ei ja\u0308tku. Ka u\u0308ksikult vo\u0303ttes on iga variandiga seotud probleemid ja ohud. Kas uude majja kolimisel ja\u0308etaks suurem osa ennastohverdavalt to\u0308o\u0308tanud pereliikmeid vanasse maha? Kas to\u0303esti va\u0308ikesearvuline eliit leiab maiste ha\u0308dade eest pelgupaiga kosmoses? U\u0308he USAs koostatud tulevikustsenaariumi autorid ku\u0308sitlesid 700 futuroloogi ja visiona\u0308a\u0308ri: ekspansionistlikku arengut luges to\u0303ena\u0308oliseks vaid 7% ku\u0308sitletuist, kuid 55% pidas vo\u0303imalikuks globaalset katastroofi."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Tulles pealkirjas esitatud ku\u0308simuse juurde vo\u0303ib kinnitada maalaste tehnoloogilist suutlikkust Marsile lennuks ja seal lu\u0308hiajaliseks viibimiseks. See saab teoks sarnaselt kunagiste Kuu ku\u0308lastamistega ilmselt la\u0308hiku\u0308mnenditel. Eelposti loomine asustamiseks on ka tehnoloogiliselt vo\u0303imalik, kuid edasine la\u0308heks mingil ma\u0308a\u0308ral koduplaneedi arvelt. Tuleb mo\u0308o\u0308nda, et meeletu hinnaga ebarentaablit projekti suudab ka\u0308ivitada ebademokraatlik riigivo\u0303im, kannustamas vo\u0303imujanu vo\u0303i hirm ha\u0308vingu ees. Kindlasti su\u0308nnivad orbitaalhotellid, la\u0308hikosmoses hakkab tegutsema hulgaliselt inimesi ja roboteid, toimetatakse ekspeditsioone teistele taevakehadele, Kuu industrialiseeritakse, kuid va\u0308ljara\u0308ndamine koduplaneedilt na\u0308ib ja\u0308a\u0308vat kaugemaks unistuseks."}]