[{"text_idx": "#000000", "text": "Ideekalendri 77. na\u0308dal. Eesti piir ja selle kujunemine"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Ideekalendri veebruarikuu teema on poliitiline kultuur ja teadlikkus. Vo\u0303tame vaatluse alla Eesti riigi ja siinse poliitkultuuri ning ta\u0308nases postituses alustame algusest ehk kuidas kujunes va\u0308lja Eesti riigi piir. U\u0308levaate riigipiiri kujunemisest annab Eesti rahvusatlase koostaja Taavi Pae."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Eesti piir ja selle kujunemine"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Eesti kuju on ilus. See on leidnud tee euromu\u0308ndile ja kasutuses mujalgi kujunduselemendina. Kunas ja kuidas seesugune Eesti kuju aga tekkis? Sellest annab hea u\u0308levaate Eesti rahvusatlase Eesti piiri ka\u0308sitlev peatu\u0308kk. Sealt pa\u0308rinevad ka siinesitatavad kaardid."}, {"text_idx": "#000006", "text": "1917. aasta 12. aprillil andis Venemaa Ajutine Valitsus va\u0308lja Eestimaa autonoomia ma\u0308a\u0308ruse Eestimaa kubermangu administratiivse valitsuse ja kohaliku omavalitsuse ajutise korra kohta. Sellega liideti Liivimaa kubermangu Pa\u0308rnu, Saare, Tartu, Viljandi ja Vo\u0303ru maakond Eestimaa kubermanguga ning praegu vo\u0303ime o\u0308elda, et tekkis haldusu\u0308ksus, mis oma kujult sarnanes nu\u0308u\u0308disaegse Eesti Vabariigiga. Piiri ta\u0308psustamiseks na\u0308gi seadus ette luua isea\u0308raline lepituskomisjon. Kuigi tsaariaegses haldussu\u0308steemis olid maakonnad enamasti rahvuspo\u0303hised, ei asetsenud maakonnapiir mitmes kohas siiski ta\u0308pselt piki rahvuslikku jaotust. Piiri ta\u0308psustamiseks na\u0308gi seadus ette luua isea\u0308raline lepituskomisjon, mida tegelikkuses ei juhtunud, sest saabumas olid keerulised ajad nii Eestile kui ka meie naabritele. Oktoobrirevolutsiooni ja\u0308rgne segadus ja esimese maailmaso\u0303ja kestmine andsid Eesti riigile vo\u0303imaluse kuulutada va\u0308lja iseseisvus. 1918. aasta jaanuaris toimunud Maano\u0303ukogu vanematekogu ja maavalitsuse no\u0303upidamistel koos teiste poliitiliste jo\u0303udude ja rahvusva\u0308eosadega jo\u0303uti seisukohale, et Eestimaa oma loomulikes piirides, milleks peeti Balti mere, Soome lahe, Narva jo\u0303e, Peipsi ja\u0308rve ja La\u0308timaa vahel asuvat ala, tuleb kuulutada iseseisvaks vabariigiks."}, {"text_idx": "#000007", "text": "24. veebruaril 1918 kuulutatigi teatavasti va\u0308lja Eesti Vabariik. Eesti iseseisvusmanifestist vo\u0303ime lugeda, et Eesti Vabariigi piiridesse kuuluvad Harjumaa, La\u0308a\u0308nemaa, Ja\u0308rvamaa, Virumaa u\u0308hes Narva linna ja tema u\u0308mbruskonnaga, Tartumaa, Vo\u0303rumaa, Viljandimaa ja Pa\u0308rnumaa u\u0308hes La\u0308a\u0308nemere saartega \u2012 Saare-, Hiiu- ja Muhumaaga ja teistega, kus Eesti rahvas suures enamikus po\u0303liselt asumas. Kui maakonnapiiridega oli asi vo\u0303rdlemisi selge, siis na\u0308iteks Narva linn ja tema u\u0308mbruskond on u\u0308sna umbma\u0308a\u0308rane ma\u0308a\u0308ratlus. Siinkohal tasub lisada, et Narva linn ei olnud varem halduslikult kuulunud Eestimaa kubermangu alla. Ka ma\u0308a\u0308ratlus \u201ekus Eesti rahvas suures enamuses po\u0303liselt asumas\u201c on u\u0308sna u\u0308ldso\u0303naline. Oli ju na\u0308iteks Peipsi taga samuti palju Eesti ku\u0308lasid ja ka setode asuala vajas piiriajamisel ma\u0308a\u0308ratlemist. Ka lo\u0303unapiiri puhul polnud midagi selget, sest Valga maakonda, mis suuremas osas ja\u0308i linnast lo\u0303una suunas, kuulusid Valga linna la\u0308heduses ka mitmed eestlastega asustatud alad, kuid Valga maakonda eelmainitud maakonnanimedes ei mainita. Omaette ku\u0308simus oli veel Ruhnu saar. 3. ma\u0308rtsil 1918 so\u0303lmisid Venemaa ja Saksamaa koos liitlastega Brest-Litovskis rahulepingu, mille ja\u0308rgi ma\u0308a\u0308rati piir Venemaa ja Saksamaa ja\u0308llegi u\u0308ldso\u0303naliselt piki Narva jo\u0303ge ning u\u0308le Peipsi ja Pihkva ja\u0308rve."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Kui 1918. aastal lahkusid Eestist saksa va\u0308ed, pidas Eesti Vabariik rahulepingu-ja\u0308rgset piiri riigipiiriks. Lahkuvate Saksa va\u0308gede ja\u0308rel tungis Eestisse Punaarmee ning ja\u0308rgneva aasta jooksul so\u0303ltus Eesti-Vene piir otseselt so\u0303jategevusest. 4. juunil 1919 vo\u0303ttis Asutav Kogu vastu Eesti Vabariigi ajutise po\u0303hiseaduse, milles o\u0308eldi, et Eesti Vabariigi piiridesse kuulub mh Virumaa u\u0308hes Narva linna ja u\u0308mbruskonnaga, samas ma\u0308rgiti, et lo\u0303plik piiride kindlaks ma\u0308a\u0308ramine toimub rahvusvaheliste lepingutega. Pa\u0308rast rinde kandumist Venemaa aladele esitati mitmeid piirikavasid, mis la\u0308htusid just rindejoonest ning ho\u0303lmasid ka alasid ida pool Peipsi ja\u0308rve. Siiski olid need enamasti vaid taotlused ja to\u0303sisemad piirila\u0308bira\u0308a\u0308kimised algasid koos Eesti-Vene rahula\u0308bira\u0308a\u0308kimisega 17.\u201318. septembril 1919 Pihkvas ning lo\u0303ppesid 2. veebruaril 1920 Tartus rahuleppe so\u0303lmimisega. Rahulepingu suurimaks probleemiks to\u0303usiski piiriku\u0308simus. Lo\u0303plik kompromiss saavutati 1919. aasta viimastel pa\u0308evadel. U\u0308ldjoontes kujunes Eesti ja Vene maismaapiiriks rahulepingu po\u0303hjal enam-va\u0308hem Eesti va\u0308gede asukoha u\u0308ldjoon Vabadusso\u0303ja lo\u0303pul. Ka La\u0308ti Vabariigiga toimusid Eestil pingelised piirila\u0308bira\u0308a\u0308kimised, mille keskmes oli kahtlemata Valga kui raudteeso\u0303lme saatus. Tagantja\u0308rele vo\u0303ime to\u0303deda, et riigipiir suudeti kujundada u\u0308sna etnilist rada pidi."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Siiski toimus lo\u0303unapiiril ka u\u0308ks huvitav muutus alles 1924. aastal. Nimelt ja\u0308i algselt Eesti-La\u0308ti piiriajamiselt Eesti koosseisu Pedetsi kant (Kudepi mo\u0303isa u\u0308mbrus Laura valla lo\u0303unaosas), olles Eesti Vabariigi la\u0308bi aegade ko\u0303ige lo\u0303unapoolsemaks kohaks. See erinevus torkab silma paljudel 1920. aastate alguses koostatud kaartidel. Kompenseerimaks piiripingeid mujal, anti see valdavalt venelastega asustatud ala 1924. aastal u\u0308le La\u0308tile. Meie praegune piirikontuur tekkis aga vahetult pa\u0308rast teise maailmaso\u0303ja lo\u0303ppu, kui Narva jo\u0303e tagused alad ja suur osa Petserimaast haarati Vene NFSV haldusalasse. Va\u0308iksemaid piirimuudatusi tooks Eesti ja Venemaa vahelise piirilepingu jo\u0303ustumine. 2014. aastal allkirjastatud piirileping ei ole jo\u0303ustunud, oodates mo\u0303lema riigi parlamendis ratifitseerimist."}, {"text_idx": "#000010", "text": "1922. aastal August Tammekannu koostatud kaart, kus on ma\u0308a\u0308ratud noore vabariigi piiride pikkus. Kaardi kaguosas torkab silma va\u0308ljasopistus lo\u0303una suunas. See anti 1924. aastal La\u0308tile."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Eesti rahvusatlase piire, a\u0308a\u0308rmus- ja keskpunkte ka\u0308sitlev kaart."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Eesti koolinoorte XVIII ma\u0308luma\u0308ngumeistrivo\u0303istlused 2023\nKutse va\u0308rske kirjanduso\u0303piku esitlusele (toimus 14.12.2022)\nOtsime reaalainete digitoimetajat! (kandideerimine lo\u0303ppenud)\nIdeekalender nr 100. Kergliikuriga suvele vastu!"}, {"text_idx": "#000016", "text": "Geograafia to\u0308o\u0308raamat 7. klassile \u20ac 9.20\nBioloogia to\u0308o\u0308raamat 7. klassile \u20ac 9.20\nMa\u0308ngult ja pa\u0308riselt. Na\u0308idendikogumik 11\u201316-aastastele \u20ac 14.40"}]