[{"text_idx": "#000000", "text": "Pikaajalised toimetulekutoetuse saajad vajavad rohkem tuge"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Poliitikauuringute keskus Praxis korraldas sotsiaalministeeriumi tellimusel uuringu, et hinnata toimetulekutoetuse ja vo\u0303lgnevuste mo\u0303ju to\u0308o\u0308turuaktiivsusele ning sotsiaalmajanduslikule toimetulekule."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Uuringu[1] eesma\u0308rk oli hinnata toimetulekutoetuse saajate to\u0308o\u0308turuka\u0308itumist Eestis ning anda selle po\u0303hjal soovitusi nende aktiivsuse toetamiseks to\u0308o\u0308turul. Analu\u0308u\u0308siti ka toetuse saajatel vo\u0303lgade tekkimist ja selle mo\u0303ju to\u0308o\u0308motivatsioonile."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Kirjanduse ja registriandmete analu\u0308u\u0308si, va\u0308lisriikide kogemuste, ku\u0308sitluse ning intervjuude po\u0303hjal kirjeldati ja analu\u0308u\u0308siti toimetulekutoetuse saajate profiili, to\u0308o\u0308turul osalemist, vo\u0303lgnevuste tekkimise po\u0303hjuseid ja kuidas toimetulekutoetus ning vo\u0303lano\u0303ustamisteenus on aidanud paremini toime tulla. Ta\u0308iendavalt hinnati ka 2018. aastal rakendunud toimetulekutoetuse su\u0308steemi muudatuste (to\u0308ise tulu erandi rakendamine) mo\u0303ju."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Uuringust selgus, et pikaajalised toimetulekutoetuse saajad vajavad raskuste u\u0308letamiseks rohkem tuge, mida kohalike omavalitsuste sotsiaalto\u0308o\u0308tajad ei saa aga praeguse to\u0308o\u0308koormuse to\u0303ttu sageli pakkuda. Kaks kolmandikku toimetulekutoetuse saajatest on viimase aasta jooksul kogenud makseraskusi, neist 82% on kokku puutunud vo\u0303lgnevusega rohkem kui kaks korda. Toimetulekutoetuse su\u0308steem peab peale minimaalse sissetuleku tagamise pakkuma ka teenuseid, mis toetavad to\u0308o\u0308le saamist ja vajadusel vo\u0303lgadega toimetulekut."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Eesti sotsiaalkaitsesu\u0308steemis tagab minimaalse sissetuleku toimetulekutoetus, et katta eluks vajalikud kulutused. Va\u0308ikese sissetuleku to\u0303ttu vo\u0303ib leibkond sattuda keerulisse olukorda, nii et raha ei ja\u0308tku enam igakuiste arvete tasumiseks ja vo\u0303ivad tekkida vo\u0303lad. Vo\u0303lgade tasumine vo\u0303ib muutuda keeruliseks ja raske on leida vo\u0303imalusi iseseisvalt toime tulla."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Uuringus vaadeldi toimetulekutoetuse saajate profiili ja to\u0308o\u0308turul osalemist ning 2018. aastal rakendunud to\u0308ise tulu erandi mo\u0303ju, aga ka vo\u0303lgade tekkimist ning leevendamist toimetulekutoetuse ja vo\u0303lano\u0303ustamisteenuse abil."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Ko\u0303ige sagedamini saavad toimetulekutoetust to\u0308o\u0308tu liikmega ja lastega leibkonnad."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Uuringu ka\u0308igus tehti u\u0308levaade miinimumsissetuleku toetuse saajate aktiivsust toetavate meetmete rakendamisest teistes riikides ja analu\u0308u\u0308siti Eesti toimetulekutoetuse saajate registriandmeid aastaist 2016\u20132021, mis vo\u0303imaldas uurida nii to\u0308o\u0308turuaktiivsust toetavate meetmete rakendamisele eelnenud kui ka ja\u0308rgnenud aega."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Lisaks korraldati 2020. ja 2021. aastal toetust saanute seas ku\u0308sitlus, et analu\u0308u\u0308sida la\u0308hemalt vo\u0303lgade tekkimist ja mo\u0303ju toimetulekutoetuse saajatele ning intervjueeriti omavalitsuste sotsiaalto\u0308o\u0308tajaid, et saada po\u0303hjalikum u\u0308levaade elanike toimetulekust ja sellega seotud probleemidest vahetult sihtru\u0308hmaga kokku puutuvatelt spetsialistidelt."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Ja\u0308rgnevalt anname u\u0308levaate uuringu peamistest tulemustest."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Toimetulekutoetust saanud leibkondade arv on Eestis aasta-aastalt va\u0308henenud, jo\u0303udes 15 300 leibkonnalt 2016. aastal 9806 leibkonnani 2021. aastal (joonis 1). Ko\u0303igist Eesti leibkondadest sai 2021. aastal toimetulekutoetust seega 1,6% (2016. aastal 2,6%). Ka COVID-19 kriis ei toonud kaasa toimetulekutoetuse saajate arvu suurenemist, kuigi taotlemise kahanemistempo aeglustus. Nu\u0308u\u0308dseks teame, et trend on 2022. aastal po\u0308o\u0308rdunud energiakriisi ja Venemaa so\u0303jategevuse to\u0303ttu Ukrainas ning toimetulekutoetuse taotlejate arv on ma\u0308rgatavalt suurenenud (Sotsiaalministeerium 2022), nagu kinnitasid ka sotsiaalto\u0308o\u0308tajad intervjuudes."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Ko\u0303ige sagedamini saavad toimetulekutoetust to\u0308o\u0308tu liikmega ja lastega leibkonnad. Enam kui pooltes toetust saavates leibkondades on to\u0308o\u0308tu liige (joonis 2). Nende osa on 2016. aastaga vo\u0303rreldes suurenenud. Kuigi leibkondade toimetulek on aastatel 2016\u20132021 u\u0308ldiselt paranenud, on to\u0308o\u0308tutega leibkondadel endiselt toimetulekuraskusi."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Kuigi pikaajaliste to\u0308o\u0308tute osata\u0308htsus toetuse saajate hulgas on paari protsendipunkti vo\u0303rra va\u0308henenud, on toetuse saajate hulgas suurenenud nende pikaajaliste to\u0308o\u0308tute osa, kes ei ole to\u0308o\u0308le saanud ja kelle to\u0308o\u0308tutoetus vo\u0303i hu\u0308vitised on lo\u0303ppenud: 2018. aastal 11% pikaajalistest to\u0308o\u0308tutest, 2021. aastal 38%. See viitab, et rohkem on neid to\u0308o\u0308tuid, kes on saanud esmalt a\u0308ra kasutada to\u0308o\u0308tutoetuse vo\u0303i to\u0308o\u0308tuskindlustushu\u0308vitise, kuid seeja\u0308rel po\u0308o\u0308rduvad to\u0308o\u0308d leidmata kohaliku omavalitsuse poole toimetulekutoetust taotlema."}, {"text_idx": "#000014", "text": "To\u0308o\u0308tud on sagedamini mehed (60%, ko\u0303igi toimetulekutoetuse saajate seas on mehi 53%), kes on enamasti lasteta leibkondadest (79%) ja pigem 40. eluaastates vo\u0303i vanemad. To\u0308o\u0308tute toimetulekutoetuse saajate jaotus erineb piirkonniti ja vastab u\u0308ldisele to\u0308o\u0308tuse ma\u0308a\u0308rale maakonnas: selliseid leibkondi on ko\u0303ige enam Ida-Virumaal (79%) ja ko\u0303ige va\u0308hem Hiiumaal (37%), Raplamaal (44%) ja Viljandimaal (44%)."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Ka Eestis vo\u0303iks proovida kombineeritud lahendust, kus toetust pikaajaliselt taotlevatele inimestele saab pakkuda rohkem tuge."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Igas kolmandas toetust saanud leibkonnas kasvas lapsi, suurem osa neist on u\u0308ksikvanemaga pered (68%). Ko\u0303igist lastega leibkondadest aga on u\u0308ksikvanemaga vaid 13%, seega on u\u0308he vanemaga leibkondade osa toetust saavate lastega leibkondade seas ebaproportsionaalselt suur.\u200b Toetust saavad lastega perede ta\u0308isealised liikmed on ko\u0303ige sagedamini 20.\u201330. eluaastates. Toetust saavad lapsevanemad on peamiselt naised (67%), sealjuures u\u0308ksikvanematest on 90% naised. Toetust saavaid lastega leibkondi on ko\u0303ige enam Po\u0303lva- ja Tartumaal (37%), ko\u0303ige va\u0308hem Hiiu- (18%) ja Ida-Virumaal (21%).\u200b Va\u0308hemalt kolmelapselisi leibkondi on toimetulekutoetuse saajate seas olnud viimased neli aastat pu\u0308sivalt umbes 5%. Va\u0308hemalt kolmelapseliste perede osa va\u0308henes rohkem aastail 2016\u20132018 (8 protsendilt 4,5-le). Selle po\u0303hjus vo\u0303is olla 2017. aastal kehtestatud lasterikka pere toetus (perehu\u0308vitiste seaduse \u00a7 21), mis vo\u0303is pakkuda va\u0308hemalt kolmelapselistele peredele tuge ning neil polnud vaja taotleda toimetulekutoetust."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Toimetulekutoetuse saajad jagunevad toetuse saamise sageduse ja\u0308rgi kahte ru\u0308hma: lu\u0308hiajalised toetuse saajad, kes taotlevad toetust kuni kuuel kuul aastast, ja pikaajalised toetuse saajad, kes saavad toetust 7\u201312 kuud aastast. Lu\u0308hi- ja pikaajalistel toetuse saajatel on vahel erisugused probleemid."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Lu\u0308hiajaliselt toetuse saajatel on sageli ajutised raskused: tihti suudetakse ise lahendusi leida, et kindlustada oma toimetulek ja ollakse motiveeritumad to\u0308o\u0308d otsima. Sellel ru\u0308hmal on raskustega toimetulekul olulisem psu\u0308hholoogiline tugi ja a\u0308rakuulamine."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Igas kolmandas toetust saanud leibkonnas kasvas lapsi, suurem osa neist on u\u0308ksikvanemaga pered."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Pikaajalistel taotlejatel on sageli tervise- vo\u0303i so\u0303ltuvusprobleemid ning muud keerulisemad sotsiaalsed probleemid. Neid on keerulisem motiveerida aktiivselt to\u0308o\u0308d otsima. Keskmisest sagedamini ollakse to\u0308o\u0308tud. Teiste riikide kogemused (nt Saksamaa ja Soome, loe la\u0308hemalt Dengler jt 2013; Blomberg ja Kroll 2020; Saikkonen ja Ylika\u0308nno\u0308 2020), on na\u0308idanud, et keerulisemas olukorras ja pikka aega to\u0308o\u0308turult eemal olnud inimeste to\u0308o\u0308turuaktiivsuse suurendamiseks on vaja eraldi plaani, samuti ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rselt palju aega ja investeeringut teenuste osutamiseks. Seda on Eesti sotsiaalto\u0308o\u0308tajatel raske saavutada, sest iga kliendi probleemidega tegelemise ja temale individuaalplaani koostamise aeg on va\u0308ga piiratud. See eeldab tihedat koosto\u0308o\u0308d to\u0308o\u0308tukassa ja kohalike omavalitsuste vahel, millele on viimastel aastatel ka u\u0308ha rohkem ta\u0308helepanu po\u0308o\u0308ratud. Teadaolevalt on omavalitsuste sotsiaalto\u0308o\u0308tajate koormus viimastel aastatel niigi suurenenud. Soomes aga ilmnes, et toetuse lu\u0308hiajaliste taotlejatega ei ole vaja nii individuaalselt ja po\u0303hjalikult tegeleda ning neile piisab u\u0308ldkorras osutatud teenustest."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Nendest kogemustest la\u0308htudes vo\u0303iks ka Eestis proovida kombineeritud lahendust. Toimetulekutoetuse lu\u0308hiajaliste taotlejate taotlusi ja neile vajaduse korral teenuste osutamist tuleks menetleda u\u0308ldkorras vo\u0303i ma\u0308a\u0308rata nende juhtumite menetlemine kohalikul tasandil eraldi to\u0308o\u0308tajatele. Toetuse pikaajaliste taotlejate juhtumeid menetleksid aga eraldi sotsiaalto\u0308o\u0308tajad, kellel on asjaomane va\u0308ljao\u0303pe ja piisavalt aega. Tuleb silmas pidada, et ka lu\u0308hiajalise toetuse taotlejatel on vaja psu\u0308hholoogilist tuge, et tulla va\u0308lja ajutistest raskustest. Lihtsamate juhtumite menetlemiskoormuse va\u0308hendamine kohalikul tasandil vo\u0303imaldaks sotsiaalto\u0308o\u0308tajatel keskenduda keerulisematele juhtumitele, milleks on vaja kaasata mitu osalist. Taani kogemus (Ravn ja Nielsen 2019) on na\u0308idanud, et juhtumeid menetlevate sotsiaalto\u0308o\u0308tajate koormuse va\u0308hendamine mo\u0303jus sotsiaalabi saajate to\u0308o\u0308ho\u0303ivele ha\u0308sti."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Selleks et motiveerida toimetulekutoetuse saajate to\u0308o\u0308le asumist, on toetuse saajatel alates 2018. aastast olnud vo\u0303imalik saada toimetulekutoetust enam kui kahel ja\u0308rjestikkusel kuul koos to\u0308o\u0308tasuga: esimesel kahel to\u0308o\u0308tamise kuul to\u0308o\u0308tamisest saadud sissetulekut toimetulekutoetuste maksmisel arvesse ei vo\u0303eta, sellele ja\u0308rgneval neljal kuul vo\u0303etakse arvesse pool saadud to\u0308isest sissetulekust."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Andmetes selgub, et suurem osa leibkondadest ja\u0308tab aga leibkonnaliikme to\u0308o\u0308le asumisel to\u0308ise tulu erandi kasutamata. Alates 2018. aastast kasutas to\u0308ise tulu erandit vaid 18% inimestest, kes olid toimetulekutoetuse saamise ja\u0308rel to\u0308o\u0308le asunud ja enamik neist (81%) kasutas seda vaid esimesel kahel kuul seaduses ette na\u0308htud maksimaalse kuue kuu asemel."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Esimesel kahel to\u0308o\u0308tamise kuul to\u0308o\u0308tamisest saadud sissetulekut toimetulekutoetuste maksmisel arvesse ei vo\u0303eta."}, {"text_idx": "#000025", "text": "To\u0308ise tulu erandit kasutavad tihedamini nooremad (30. eluaastates) naised, kes kuuluvad lastega vo\u0303i u\u0308ksikvanemaga leibkondadesse. Sagedamini elavad erandi kasutajad Eesti edelapiirkonnas (Pa\u0308rnu- vo\u0303i Saaremaal) ja harvemini Lo\u0303una-Eestis vo\u0303i Jo\u0303gevamaal. Kasutamata ja\u0308tavad erandi sagedamini vanemad (va\u0308hemalt 50-aastased) mehed. Sagedamini elavad erandit mitte kasutavad inimesed Lo\u0303una-Eesti maakondades (Vo\u0303ru-, Valga- ja Po\u0303lvamaal), La\u0308a\u0308ne- ja Raplamaal."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Uuriti ka erandi kasutamata ja\u0308tmise po\u0303hjuseid, ku\u0308sitledes toimetulekutoetuse saajaid. Selle ja\u0308rgi teadsid to\u0308ise tulu erandi vo\u0303imalusest 36% vastanutest. Peamiselt ja\u0308eti to\u0308o\u0308le saamise ja\u0308rel toetus taotlemata, sest ei teatud, et toetust vo\u0303iks edasi taotleda vo\u0303i arvati, et seda ei saa enam teha. Osa inimesi (ku\u0308sitluse ja\u0308rgi 14% to\u0308o\u0308le asunutest) ei soovinud rohkem toetust taotleda vo\u0303i ei pidanud seda enda jaoks vajalikuks. Selleks et seadusemuudatus saaks eesma\u0308rki ta\u0308ita, peaks parandama selle rakendamist: teadlikkus selle kasutamise vo\u0303imalusest peab olema suurem, et see saaks suurendada to\u0308o\u0308le asumise motivatsiooni."}, {"text_idx": "#000027", "text": "To\u0308ise tulu erand on positiivselt mo\u0303jutanud o\u0303pilaste to\u0308o\u0308tamist ja sissetulekute deklareerimist."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Aastast 2018 hakkas kehtima ka seadusemuudatus, mille ja\u0308rgi ei arvestata o\u0303pilaste sissetulekuid toimetulekutoetuste arvestamisel leibkonna sissetulekute hulka. Muudatuse eesma\u0308rk oli soodustada toimetulekutoetust saavate leibkondade noorte to\u0308o\u0308le asumist. Vahetult pa\u0308rast erandi kehtestamist ka suurenes to\u0308o\u0308tasu teenivate o\u0303pilaste arv: 2018. ja 2019. aastal oli neid vo\u0303rreldes eelneva kahe aastaga rohkem ilmselt nii seadusemuudatuse kui ka paranevate majandustingimuste koosmo\u0303ju to\u0303ttu (joonis 3)."}, {"text_idx": "#000029", "text": "To\u0308o\u0308tavate o\u0303pilaste arv va\u0308henes 2020. ja 2021. aastal COVID-19 kriisi tagaja\u0308rjel: kannatasid majandussektorid, kus o\u0303pilased sagedamini to\u0308o\u0308tavad. Peamiselt to\u0308o\u0308tavad o\u0303pilased suvekuudel ja veidi sagedamini nendes leibkondades, kus on va\u0308hemalt u\u0308ks to\u0308o\u0308tu lapsevanem vo\u0303i vaid u\u0308ks lapsevanem. Ta\u0308helepanuva\u0308a\u0308rne oli, et o\u0303pilaste to\u0308ise sissetuleku erandi kehtestamise ja\u0308rel suurenes deklareeritud sissetulek oluliselt: 224 eurolt 2017. aastal 341 eurole 2021. aastaks. Seda mo\u0303jutas sissetulekute u\u0308ldine suurenemine ja to\u0303ena\u0308oliselt ka parem tulu deklareerimine muudatuse ja\u0308rel: pered ei pea enam kartma toimetulekutoetuse kaotamist lapse suvise to\u0308o\u0308tamise pa\u0308rast. To\u0308ise tulu erand on positiivselt mo\u0303jutanud o\u0303pilaste to\u0308o\u0308tamist ja sissetulekute deklareerimist."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Omavalitsuse sotsiaalto\u0308o\u0308tajal on o\u0303igus toimetulekutoetuse suurust va\u0308hendada vo\u0303i selle maksmine (ajutiselt) peatada, kui toetuse saaja ei ta\u0308ida kokkuleppeid, mis on so\u0303lmitud selleks, et toetada iseseisva toimetuleku poole pu\u0308u\u0308dlemist."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Taotluste kogu arvu arvestades (enam kui 60 000) kasutatakse toetuse peatamise vo\u0303i va\u0308hendamise o\u0303igust harva (kohalike omavalitsuste aruannete kohaselt kuni sada korda aastas). Sotsiaalto\u0308o\u0308tajatega intervjuude ka\u0308igus selgus, et kaalutlusotsus ja\u0308etakse kasutamata, kui keerulisemate probleemidega inimestel puudub muu turvavo\u0303rk oma toimetuleku tagamiseks, kuid sotsiaalto\u0308o\u0308tajad ei soovi inimest ha\u0308tta ja\u0308tta. Sotsiaalkindlustusamet pakub sotsiaalto\u0308o\u0308tajatele seaduste rakendamisel juhiseid ja tuge, kuid intervjuude ja\u0308rgi on sotsiaalto\u0308o\u0308tajate ebakindlus nende otsuste tegemisel endiselt u\u0308sna suur. Sotsiaalto\u0308o\u0308tajad vajavad seega tuge kaalutlusotsuse rakendamisel, juhtumikorralduslike vo\u0303tete kasutamisel ja parimate kogemuste jagamisel."}, {"text_idx": "#000032", "text": "Intensiivse individuaalse to\u0308o\u0308 eeltingimus on rohkem aega keeruliste juhtumitega tegelemiseks."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Kaalutlusotsuste rakendamine eeldab, et igal sotsiaalto\u0308o\u0308tajal on rohkem aega ja vo\u0303imalusi tegeleda u\u0308he inimese probleemidega ning suunata teda vajalike asutuste ja spetsialistide poole, et toetada kokkulepete ta\u0308itmist. Samuti vajavad nad ta\u0308iendavaid to\u0308o\u0308vahendeid vo\u0303i sekkumisi, mida rakendada klientide toetuse lo\u0303ppemise korral: millist ja\u0308relno\u0303ustamist pakkuda, milliste teenuste juurde abivajaja suunata vo\u0303i kuidas toetada tema toimetulekutoetuse tingimuste edasist ta\u0308itmist."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Norra kogemus (Malmberg-Heimonen 2015) on na\u0308idanud, et toetuse saajate ja\u0308relkontrollil on kaalukas osa nende aktiveerimisel. Sotsiaalto\u0308o\u0308tajate eraldi intensiivne koolitamine selles valdkonnas on andnud ha\u0308id tulemusi nii nende endi to\u0308o\u0308 vaatepunktist kui ka va\u0308ljendunud selles, et nende kliendid leiavad to\u0308o\u0308turul paremini rakenduse. Tuleb aga silmas pidada, et intensiivse individuaalse to\u0308o\u0308 eeltingimus on rohkem aega keeruliste juhtumitega tegelemiseks."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Toimetulekutoetuse saajatel tekivad sageli vo\u0303lad, mis teeb keerulisemaks iseseisva toimetuleku. Vo\u0303lgu on olnud 66% toimetulekutoetuse saajatest, neist 82% va\u0308hemalt kaks korda.\u200b Rohkem vo\u0303lgu on olnud kuni 50-aastastel toetusesaajatel, va\u0308hemalt kolme liikmega leibkondades ning lastega leibkondades. Peamine po\u0303hjus on olnud keeruline olukord eraelus (u\u0308ksikvanem, la\u0308hedase hooldaja, va\u0308henenud to\u0308o\u0308vo\u0303ime vms)."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Ligikaudu kolmandikul vo\u0303lgadega inimestel on nende hinnangul selle po\u0303hjus to\u0308o\u0308 kaotus. Vo\u0303lgade tekkepo\u0303hjustena toodi va\u0308lja ka to\u0308o\u0308koormuse va\u0308henemine, kehv kulutuste planeerimisoskus, suur tarbimiskulu, o\u0303nnetusjuhtumid, ootamatud elusu\u0308ndmused (haigus, pereliikme to\u0308o\u0308kaotus vo\u0303i surm), ootamatud kulutused (nt kodumasina vo\u0303i auto rikkiminek) ja hinnato\u0303us."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Sotsiaalto\u0308o\u0308tajad vajavad tuge kaalutlusotsuse rakendamisel, juhtumikorralduslike vo\u0303tete kasutamisel ja parimate kogemuste jagamisel."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Ma\u0308rgatav osa toimetulekutoetuse saajatest kasutab argielus vajalikeks va\u0308ljaminekuteks laenusid ja ja\u0308relmaksusid ning tekivad vo\u0303lad. Laen, liising vo\u0303i ja\u0308relmaks on 44% toimetulekutoetuse saajatest, kellest 43,5% on kolm vo\u0303i enam kohustust. Enam kui pooled nendest on mingil ajal sattunud raskustesse laenukohustuste ta\u0308itmisel: 56% on ja\u0308a\u0308nud tasumisega ha\u0308tta, neist 66% kaks vo\u0303i enam korda. Peamine laenu-liisingu-ja\u0308relmaksu vo\u0303tmise po\u0303hjus on eseme soetamine laenuga ja argikulude katmine (joonis 4)."}, {"text_idx": "#000039", "text": "Oma oskusi vo\u0303lgadega toime tulla hindavad toetuse saajad u\u0308ldiselt u\u0308sna heaks: 36% hindas oma oskusi keskmisteks, 37% pigem vo\u0303i va\u0308ga heaks.\u200b Abi otsitakse eelko\u0303ige perelt ja so\u0303pradelt, alles seeja\u0308rel kohalikust omavalitsusest, kuid on ka neid, kes ja\u0308a\u0308vad oma murega u\u0308ksi: 18% ei ole kelleltki abi ku\u0308sinud."}, {"text_idx": "#000040", "text": "Vo\u0303lgadega toimetulekuks saavad kohalikud omavalitsused ja to\u0308o\u0308tukassa osutada vo\u0303lano\u0303ustamisteenust. Ko\u0303igi kohalike omavalitsuste kaudu teenusel osalejate (s.t mitte ainult toimetulekutoetuse saajate) arv on suurenenud alates 2018. aastast 21% (2018 \u2013 1873 inimest; 2021 \u2013 2273 inimest). To\u0308o\u0308tukassa kaudu rahastatava vo\u0303lano\u0303ustamisteenusega on kokku puutunud 9% toimetulekutoetust saanud leibkondadest.\u200b Aastail 2016\u20132021 kasutas teenust 4173 inimest 3998 leibkonnast. Toimetulekutoetuse saajatest, kellel olid vo\u0303lad, oli ku\u0308sitluse andmetel viiendik eelnenud 12 kuu jooksul kasutanud vo\u0303lano\u0303ustamise teenust. Enim kasutati to\u0308o\u0308tukassa pakutavat teenust (54%), kohaliku omavalitsuse teenust kasutas 28% ning 13% vastanutest osales vo\u0303lano\u0303ustamisteenusel nii to\u0308o\u0308tukassa kui ka kohaliku omavalitsuse kaudu."}, {"text_idx": "#000041", "text": "Ma\u0308rgatav osa toimetulekutoetuse saajatest kasutab argielus vajalikeks va\u0308ljaminekuteks laenusid ja ja\u0308relmaksusid ning tekivad vo\u0303lad."}, {"text_idx": "#000042", "text": "Vo\u0303lano\u0303ustamisteenusel on u\u0308ldiselt positiivne mo\u0303ju. Vo\u0303lano\u0303ustamisteenuse kasutajatest 60% said teenusest va\u0308hemalt mo\u0303ningal ma\u0308a\u0308ral abi. Peamine abi nii ku\u0308sitletute kui ka sotsiaalto\u0308o\u0308tajate hinnangul on uute vo\u0303lgade tekke va\u0308ltimine, olemasolevate vo\u0303lgadega tegelema hakkamine ning teadlikkuse suurenemine oma olukorrast. Ka registriandmete analu\u0308u\u0308s kinnitas vo\u0303lano\u0303ustamisteenuse positiivset mo\u0303ju: kuus kuud pa\u0308rast to\u0308o\u0308tukassa kaudu teenusel osalemist on toimetulekutoetuse saajate osa va\u0308henenud 12 protsendipunkti."}, {"text_idx": "#000043", "text": "Vo\u0303lano\u0303ustamiseteenuse peamiste puuduja\u0308a\u0308kidena to\u0303id ku\u0308sitletud va\u0308lja, et ei saadud piisavalt infot oma olukorra kohta ning teenus ei aidanud leida raha vo\u0303lgade tagasimaksmiseks. Intervjuudest sotsiaalto\u0308o\u0308tajatega tuli va\u0308lja, et ja\u0308rjekorrad on pikad ega ja\u0308tku lepingupartnereid. Ku\u0308sitletute so\u0303nul ei osaleta vo\u0303lano\u0303ustamisteenusel, sest arvatakse, et saadakse ise hakkama ning teenusest teatakse va\u0308he. Sotsiaalto\u0308o\u0308tajad viitavad ka vo\u0303lgadega tegelemise tahte puudusele. Sellest vo\u0303ib ja\u0308reldada, et vo\u0303lano\u0303ustamisteenuse ka\u0308ttesaadavust ja teadlikkust sellest tuleb parandada."}, {"text_idx": "#000044", "text": "Uuringust selgus, et pikaajalised toimetulekutoetuse saajad vajavad raskuste u\u0308letamiseks rohkem tuge. Lihtsamate juhtumite menetlemiskoormuse va\u0308hendamine kohalikul tasandil vo\u0303imaldaks sotsiaalto\u0308o\u0308tajatel tegeleda su\u0308vitsi keerulisemate juhtumitega. Rohkem ta\u0308helepanu tuleks po\u0308o\u0308rata ka sotsiaalto\u0308o\u0308tajate toetamisele kaalutlusotsuse rakendamisel, juhtumikorralduslike vo\u0303tete kasutamisel ja parimate praktikate jagamisel."}, {"text_idx": "#000045", "text": "Vo\u0303lano\u0303ustamisteenusel on u\u0308ldiselt positiivne mo\u0303ju."}, {"text_idx": "#000046", "text": "Makseraskustele tasub ta\u0308helepanu po\u0308o\u0308rata varem ja suunata inimesed ta\u0308iendavatele teenustele, et ennetada vo\u0303lgu ja\u0308a\u0308mist. Vo\u0303lano\u0303ustamisteenuse ka\u0308ttesaadavus juba esimeste raskuste korral vo\u0303ib aidata leevendada suurte ja keerukate vo\u0303lgade teket, seega on sellega vo\u0303imalik toetada inimeste toimetulekut ja to\u0308o\u0308turuaktiivsust. Kohaliku omavalitsuse vo\u0303lano\u0303ustamisteenusel osalemise andmed vo\u0303iksid olla ka registriandmetega seotud \u2013 nii saab pidevalt analu\u0308u\u0308sida teenuse ka\u0308ttesaadavust ja tulemuslikkust."}, {"text_idx": "#000047", "text": "Vaja on parandada nii toetuse saajate kui ka kohalike omavalitsuste sotsiaalto\u0308o\u0308tajate teadlikkust to\u0308ise tulu erandist. See on vajalik, et see meede saaks suurendada toetuse saajate to\u0308o\u0308le asumise motivatsiooni."}, {"text_idx": "#000048", "text": "Poliitika kujundamisel on tarvis siduda toimetulekutoetus kui toimetulekut tagava turvavo\u0303rgu alus to\u0308o\u0308tushu\u0308vitiste, to\u0308o\u0308turutoetuste ning teiste sotsiaalkaitse ja -kindlustuse meetmetega, et tagada toetuse saajale va\u0308a\u0308rikas elustandard, ent soodustada tema osalemist ja liikumist to\u0308o\u0308turul."}, {"text_idx": "#000049", "text": "Eestis vo\u0303iks kaaluda julgemat ja teadlikumat sekkumiste katsetamist, mis aitavad kasvatada toimetulekutoetuse saajate heaolu ja aktiivsust. Eri tu\u0308u\u0308pi sekkumiste su\u0308steemne ja teadlik katsetamine rikastab ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rselt nende sihtru\u0308hmadega to\u0308o\u0308tavate spetsialistide to\u0308o\u0308riistakasti, mille abil toetuse saajaid aidata ja nende heaolu suurendada."}, {"text_idx": "#000050", "text": "[1] Poliitikauuringute keskuse Praxis uuring \u201eToimetulekutoetuse ja vo\u0303lgnevuse mo\u0303ju to\u0308o\u0308turuaktiivsusele ning sotsiaal-majanduslikule toimetulekule\u201c (Melesk jt 2022)."}, {"text_idx": "#000057", "text": "Sotsiaalministeerium. (2022) Toimetulekutoetusi on sel aastal va\u0308lja makstud 27 miljoni euro eest. Pressiteade, 24. oktoober."}, {"text_idx": "#000058", "text": "Toimetulekutoetuse saajate toimetulek ja to\u0308o\u0308turuaktiivsus"}, {"text_idx": "#000059", "text": "Praxis aitab luua Eestit edasi viivaid olulisi muutusi, mis on maailmas eeskujuks"}]