[{"text_idx": "#000001", "text": "Tule Invamessile 1.-2. oktoobril 2010"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Pimekohvikus saab na\u0308gija proovida pimedana so\u0308o\u0308mist - Eesti uudised - Postimees.ee"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Invamessi raames saavad na\u0308gijad minna pimekohvikusse so\u0308o\u0308ma, et omal nahal tunda, milline on elu pimedana ning kuidas infot saada vaid kuulmise ja kompimismeele kaudu."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Pimekohvik pannakse Tallinnas Endla 59 asuvas puuetega inimeste keskuses pu\u0308sti 1. ja 2. oktoobril toimuva invamessi raames."}, {"text_idx": "#000005", "text": "\u00abRuum on ta\u0308iesti pime, sinna ei tohi siseneda ka telefonide, kellade vo\u0303i muu sellisega, mis kuidagi ruumi valgustaksid. Ka helkivad ro\u0303ivad - ko\u0303ik see tuleb ja\u0308tta ukse taha,\u00bb ra\u0308a\u0308kis ettevo\u0303tmise eestvedaja, MTU\u0308 Kakora juhataja Su\u0308lvi Sarapuu. Ruum pimendamiseks kaetakse aknad paksude ehituskiledega ning uste ette pannakse kardinatega pimenduskiled, et u\u0308kski valguskiir sisse ei pa\u0308a\u0308seks.Pimekohviku teenindajad on pimedad inimesed, kellele selline keskkond on tuttav. \u00abNad juhendavad kliendid laudadesse, koputades laua peale ja kliendid peavad kuulmise ja\u0308rgi sinna laua taha istuma minema,\u00bb ra\u0308a\u0308kis Sarapuu."}, {"text_idx": "#000006", "text": "\u00abKo\u0303ik muu tavaline \u2013 kohvi sisse suhkru ja koore panemine, teepaki tassi panemine ja pa\u0308rast alustaldrikule to\u0303stmine, pimedas piruka so\u0308o\u0308mine...\u00bb kirjeldas ta, millised asjad vo\u0303ivad na\u0308gijale seal katsumust valmistada. Va\u0308ga laia menu\u0308u\u0308d kohvik ei paku, lisaks kohvile ja teele ka pirukat-kooki. Kiirso\u0308o\u0308giks seda siiski nimetada ei saa. \u00abMa arvan, et tavaline inimene ruttu seal mitte midagi ei saa,\u00bb naeris Sarapuu. Nimelt satub enne pimekohvikusse sisenemist ku\u0308lastaja ruumi, kus on pimekeraamika na\u0308itus. \u00abSeal on Soome ja Eesti keraamikute to\u0308o\u0308d, mida ko\u0303ike saab kombata, a\u0308ra tunda. Loomulikult giidid vo\u0303ivad inimestele ka rohkem ra\u0308a\u0308kida, aga see on mo\u0303eldud, et inimesed saaksid kompimismeele kaudu informatsiooni,\u00bb lausus Sarapuu. Giidid juhatavad 3-4 liikmelisi gruppe na\u0308itusele ja kohvikusse ning on valmis ka inimeste huvi korral vastama ko\u0303igile ku\u0308simustele na\u0308gemispuude ja sellega toime tulemise kohta. Sarapuu arvas, et ku\u0308lastusele kulub keskmiselt 40-45 minutit. Tema so\u0303nul on mujal maailmas sellised pimekohvikud levinud eriti inva- vo\u0303i vanurite messidel."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Puudega inimesed - va\u0308ljakutse u\u0308hiskonnale"}, {"text_idx": "#000008", "text": "Artikkel ilmus venekeelses ajalehes Sotsiaaldemokraat nr 4/2010"}, {"text_idx": "#000010", "text": "Puuetega inimeste osata\u0308htsust mo\u0303jutab rahvastiku vanuseline struktuur ja elanikkonna vananemine; laste ja to\u0308o\u0308ealiste inimeste tervis ning to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ride arv. Tallinnas on puuetega inimesi ligi 22 000, mida on sama palju, kui eelkooliealisi lapsi linnas. Va\u0308ikelapsi me ma\u0308rkame aga puudega inimesi kohtame suhteliselt harva."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Tallinna linnavalitsuse 2009.aasta puuetega tallinlaste uuringust selgus, et olulisemad takistused igapa\u0308evatoimingute tegemisel on seotud toimetuleku, keskkonna ja abivajadusega. Erivajadus vo\u0303ib kaasneda inimese su\u0308nniga, tekkida haigestumise vo\u0303i traumaja\u0308rgselt. Oluline on anda abivajajale vajalikku infot koheselt ja tagada no\u0303ustamise ka\u0308ttesaadavus, milles on abiks e-teenused ja Interneti kasutamise vo\u0303imalus. Ko\u0303ige suurem roll on perearstidel, hoolekande osakondadel ja puuetega inimeste organisatsioonide vo\u0303rgustikul. Samas on to\u0303estatud, et mitte-eestlaste vo\u0303rgustik on paremini informeeritud oma vo\u0303rgustikuliikme seisundist, probleemidest ja vajadustest ning nad on aktiivsemad oma abi pakkuma ja abi ku\u0308sima."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Inimestel on o\u0303igus iseseisvuda, kuid paljud erivajadustega inimesed elavad koos oma vanematega kohandamata elamispindadel. Kaasaegsed abivahendid ja kohandatud eluase ei ko\u0303rvalda takistusi. Ligipa\u0308a\u0308setavus muutub aastatega paremaks, kuid ilma abistajata on raske toime tulla invavaenuliku keskkonna to\u0303ttu. Eriti liikumisel ametiasutustes, pangaautomaatide kasutamisel, invaparkimisel, perearsti ku\u0308lastamisel jne. Keerukaimaks probleemiks on u\u0308histranspordi kasutamine. Madalad u\u0308histranspordivahendid, taksofirmad ja nende juhtide koolitamine, reisisaatjate kasutamise vo\u0303imalus parandab mo\u0303nede puudega inimeste olukorda. Invatranspordi ja takso kasutamise vajadus kasvab elanikkonna vananemise vo\u0303i tervisest tulevate liikumisraskuste to\u0303ttu."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Puuetega inimeste to\u0308o\u0308ho\u0303ive on vaatamata paljudest to\u0308o\u0308turu meetmetest madal, mis ja\u0308a\u0308b keskmiselt alla 16%. To\u0308o\u0308tud puudega inimesed vajavad eeska\u0308tt no\u0303ustamist to\u0308o\u0308 otsimisel ja leidmisel, erinevaid koolitusi. Sobiva to\u0308o\u0308koha olemasolu ja to\u0308o\u0308andja valmisolek erinevaid kohandusi la\u0308bi viia on to\u0308o\u0308andja suhtumise ku\u0308simus. Tervise to\u0303ttu on suur oht to\u0308o\u0308d kaotada. Koolikohustus on ka puudega lastel ja nende arendamist tuleb alustada eelkooli eas. See vo\u0303imaldab vanematel puhata hooldamisest ja to\u0308o\u0308tada. Puuetega laste integreerimine tavakoolidesse on vaevarikas ja aega no\u0303udev protsess ja alati see ei pruugi o\u0303nnestuda. Paraku on erilasteaedasid, sobivaid koole va\u0308he ning need asuvad suurlinnades. Erivajadustega noortel peab olema vo\u0303rdne vo\u0303imalus omandada kutseharidust vo\u0303i astuda u\u0308likooli. Kurb on, kui koolitee ja aktiivne tegevus lo\u0303ppeb koos po\u0303hikooli tunnistusega. U\u0308mbero\u0303pe on vajalik ka peale traumat vo\u0303i haigestumist. Kaitstud to\u0308o\u0308keskuste ja pa\u0308evakeskuste kasutamise vo\u0303imalus peaks olema igas maakonnas ja suuremas linnaosas, sest see aitab parandada teenuste ka\u0308ttesaadavust, va\u0308hendab transpordikulusid ja ei ole nii kulukas kui hooldekodudes elamine."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Paljud to\u0308o\u0308ealised puudega inimesed elavad vaesuses, kuna sissetulekust kulub suurem osa abivahendite, teenuste ostmiseks ja ravimikulude katmiseks. Eestis on ligi 10% elanikkonnast erivajadusega, mis teeb kokku u\u0308le 106 000 inimese, sh eakaid on 53,6%, to\u0308o\u0308ealisi 41% ja lapsi 5,4%. Iga inimene on ta\u0308htis. Seeto\u0303ttu vajame ja\u0308tkuvalt sotsiaalteenuseid ja hooldekodusid. Nende puudumine, teenuste mahu ebapiisavus vo\u0303i maksevo\u0303imetus omaosaluse tasumisel on to\u0303sised va\u0308ljakutsed. Tolerantsust erivajadustega inimeste vo\u0303i eakate suhtes saame arendada, olles sallivamad no\u0303rgemate vastu. Eeskuju on see, mis muudab u\u0308hiskonda paremaks."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Seminaril tutvustan ise kevadel la\u0308bi viidud ku\u0308sitluse tulemusi ja u\u0308ldiseid seisukohti, argumente. Lisaks minule on ettekannetega lubanud esineda ka Silver Meikar, Liisa Pakosta ja Eesti Noorteu\u0308henduste liit. Esinejatele, osalejatele on oodata tubli ta\u0308iendust ning ta\u0308psem ajakava saab paika hiljemalt 24. septembril. U\u0308ritus on planeeritud sedasi, et ja\u0308a\u0308b piisavalt aega ka elavaks aruteluks. Mahla ja ku\u0308psist saab samuti. Kellel kohale tulemise vo\u0303imalust ei ole, saab olema vo\u0303imalus seminari ja\u0308lgida (ning kaasa ra\u0308a\u0308kida) interneti vahendusel otseu\u0308lekandena mille viite leiab enne u\u0308rituse algust allpool viidatud veebilehelt. Samalt veebilehelt tasub endale ka vastav meeldetuletus tellida. Seminar on eelregistreerimisega ning eelnevalt tasub teada anda ka soovist veebiu\u0308lekannet vaadata. Lisainformatsiooni ja registreerumisvormi leiad veebilehelt: "}, {"text_idx": "#000016", "text": "Leino mo\u0303tted peale so\u0303jaska\u0308imist ja palgaso\u0303duritest"}, {"text_idx": "#000017", "text": "Esimese Afganistani so\u0303ja veteran lu\u0308kkab u\u0308mber mu\u0308u\u0308di hingetust vo\u0303itlejast."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Leino Juhkam (43), kellel maamiin NSV Liidu lo\u0303puaastail Afganistanis mo\u0303lemad jalad alt rebis, imestab, et po\u0303rgulikust kogemusest on ta\u0308naseks juba 22 aastat mo\u0308o\u0308das. \u00abSeega pool elu juba niimoodi elatud,\u00bb nendib Leino, kes mo\u0303nda aega on juhtinud Jo\u0303gevamaa liikumispuudega inimeste u\u0308hingut. Tema on elus oma koha leidnud. Ko\u0303igil paraku nii optimistlikku meelt ei ja\u0308tku. Paarku\u0308mmend aastat hiljem samas so\u0303jakoldes jalutuks ja\u0308a\u0308nud Aare Viirmaa, kes endalt elu vo\u0303ttis, oli tegelikult Leino saatusekaaslane. Seepa\u0308rast ongi viimane samuti hakanud minevikku meenutama. \u00abEks olukord, ajastu ja inimesed on teised,\u00bb to\u0303deb ta ku\u0308ll."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Kas oleks saanud Viirmaad pa\u0308a\u0308sta?"}, {"text_idx": "#000020", "text": "Leino peab pika pausi. \u00abRaske vastata. Ma ju ei tundnud teda, olen muidugi nu\u0308u\u0308d tema peale mo\u0303elnud.Aga eks palju so\u0303ltub ikka inimesest endast. Sport on eneseteostus ja ma soovitaks seda ka nu\u0308u\u0308dsetele Afganistani so\u0303ja veteranidele. Mo\u0303ni on juba teinud ka u\u0308ht-teist. Jalad kaotanud Rasmus Penno ma\u0308ngib na\u0308iteks kelguhokit. No\u0303u oleks vo\u0303inud ju muidugi anda, aga kas kuulda vo\u0303etakse ja kas see aitab.\u00bb"}, {"text_idx": "#000021", "text": "On arvatud, kas mehed nais-psu\u0308hholoogile oma ha\u0308da kurtma kipuvadki, kuid Leino muigab, et teda aitas esialgu esimest korda so\u0303na otseses mo\u0303ttes jalule just naine. \u00abKui Leningradis haiglas olin \u2013 meile tehti toona seal proteese nagu nu\u0308u\u0308d poistele Inglismaal \u2013, sain minagi esimesed prooviproteesid. No ikka julmalt rasked, pidi sokke vahele toppima. Valusad olid. Isegi kohapeal seista oli paras katsumus, selg ma\u0308rg. Polnud tahtmist proovidagi, kuid oli u\u0308ks naisinstruktor, kes seda o\u0303petust meil la\u0308bi viis. Tuli palatiuksele, vaatas, et mul seisavad proteesid voodi ko\u0303rval. U\u0308tles vaid: tere hommikust, oi, kui kahju, ma mo\u0303tlesin, et me la\u0308heme koos jalutama. Keeras ringi ja kadus! Paar minutit seedisin, et no mis, kas minuga ei saagi jalutama minna, toppisin proteesid alla ja la\u0308ksin trenni!\u00bb Leinol toona veel silmaro\u0303o\u0303mu polnud ja oma abikaasaga sai ta tuttavaks aastaid hiljem."}, {"text_idx": "#000022", "text": "\u00abMingi lahenduse leiab alati. Kui tegutsed ja oled na\u0308htav, siis miks mitte? Isegi kui sa omil jalul ka\u0308ia ei suuda, siis keegi on ka sinu jaoks kuskil. Ja selliseid na\u0308iteid on Eestis ku\u0308ll. Praegu on ju poistel, kes viga saanud, rohkem vo\u0303imalusi la\u0308bi ka\u0308ia, suhelda, kogemusi vahetada ja ra\u0308a\u0308kida, kui oli meil toona. Polnud meil ka siis mingit psu\u0308hholoogi ko\u0303rval. Olid ku\u0308ll mingid tegevusterapeudid, aga hingeabi andjaga pole ma ku\u0308ll kordagi kokku puutunud.\u00bb"}, {"text_idx": "#000023", "text": "\u00abIsegi ei osanud tahtagi sellist abi. La\u0308hedased inimesed, so\u0303brad aitasid. Ei saanudki teistmoodi mo\u0303elda, kui et peab saama hakkama.\u00bb"}, {"text_idx": "#000024", "text": "Kuid u\u0308hes on Leino kindel. Ra\u0308a\u0308gitagu, mis tahes, aga so\u0303jas ka\u0308imine ja\u0308tab ja\u0308lje hinge igaveseks. Ka aeg ei paranda haavu lo\u0303plikult. \u00abMo\u0303ni mees vo\u0303ib muidugi va\u0308ita, et ei mo\u0303juta midagi, aga nii ei ole! Vo\u0303ib-olla mingil ma\u0308a\u0308ral oled veidi kalgima loomusega, a\u0308rritud rohkem. Mul muidugi on veel lisaks see, et igal hommikul u\u0308les a\u0308rgates ja jalgu alla pannes. ei saagi juhtunu iial pa\u0308ris meelest minna.\u00bb Viis aastat tagasi va\u0308ndati Leinost ja Aivar Simsonist to\u0303sielufilm \u00abAfganistani armid\u00bb ja Leino ka\u0308is toona taas Afganistanis. Peaaegu samas kohas, kus jalgadest ilma ja\u0308i. Pa\u0308rast seda ta enam o\u0303udusunena\u0308gusid ei na\u0308inud, miski kadus seela\u0308bi alateadvusest. \u00abSain ju so\u0303na otseses mo\u0303ttes tagasi minna.\u00bb Jalast ilma ja\u0308a\u0308nud nooremseersant Andrei Vesterinen ra\u0308a\u0308gib ka, et tahab tagasi. \u00abNo mina ka\u0308isin ju turistina seal,\u00bb tekitab viga saanud so\u0303duri missioonile kippumine Leinos vastakaid mo\u0303tteid. \u00abKui ta on seal vaid baasis, on veel mo\u0303istetav, aga kui pa\u0308ris lahinguva\u0308ljale. Siis on ju nagu enesetapule minek. Minu isiklik arvamus on, et see on nagu rohkem propaganda. Tal on endal ehk ka meediakeskmes oleku soov, ja kaitseministeeriumil ju siis samuti u\u0308sna hea na\u0308itaja vo\u0303tta. Nagu na\u0308idisso\u0303dur.\u00bb"}, {"text_idx": "#000025", "text": "Kuidas peaks inimesed so\u0303dureid aitama?"}, {"text_idx": "#000026", "text": "Leino mo\u0303tiskleb, et nu\u0308u\u0308d ra\u0308a\u0308gitakse seoses so\u0303duritega palju ku\u0308ll kodanikuinitsiatiivist ja aitamisest, aga kuidas see aitamine tegelikult ikkagi ka\u0308ima peaks. \u00abOlen mo\u0303elnud, et mismoodi, et kes see peaks olema, kes ka\u0308tt hoiab, kuulab ja ha\u0308id soove soovib. Ma\u0308letan, et meil haiglas ka\u0308is maru palju vabatahtlikke abiks, mul ka\u0308is u\u0308ks proua, kel poeg oli lendur olnud ja alla lastud. Tuli vahel, to\u0303i kodust midagi head kaasa, ajas juttu. Ei hakanud igav.\u00bb Esimese Afganistani so\u0303ja veteranid eriti kooska\u0308imist ei harrastavat. \u00abValdavalt kogunevad vaid venekeelsed veteranid. Ja need, kes tervelt pa\u0308a\u0308senud, ei tunne vajadustki. Haavatuid minu arust on suhteliselt va\u0308he ka ja ju igau\u0308ks nohistab siis omaette. Aga kooska\u0308imist ja viinavo\u0303tmist minu teada ei ole.\u00bb"}, {"text_idx": "#000027", "text": "Reservkindral: 60\u201370 protsendil Afganistanist tulnutest psu\u0308u\u0308hika paigast"}, {"text_idx": "#000028", "text": "Reservbrigaadikindral Urmas Roosima\u0308gi u\u0308tles Maalehele, et 60\u201370 protsendil so\u0303dureist, kes Afganistanist tagasi tulevad, on psu\u0308u\u0308hika paigast a\u0308ra. \u00abO\u0303nneks pole meil veel selliseid asju juhtunud nagu ameeriklastel, et mees tuleb Afganistanist ja laseb naise maha, kui too o\u0303iendab liiga palju,\u00bb u\u0308tles Roosima\u0308gi. Kindral ra\u0308a\u0308kis, et missioonile minnakse kolmel po\u0303hjusel. \u00abU\u0308ks osa kaitseva\u0308elasi tahab, et kogu aeg oleks veres adrenaliini. Teine osa la\u0308heb missioonile raha teenima. Kolmas osa on kaadrikaitseva\u0308elased. Nendel on kaks varianti: kas la\u0308hed, vo\u0303i paned avalduse lauale. U\u0308ks poiss keeldus mul minemast, naine ei lasknud. Ja ta pidi kaitseva\u0308est lahkumise avalduse lauale panema.\u00bb"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Kuressaares kaardistamas ja infopa\u0308evast ka 16.09.2010"}, {"text_idx": "#000031", "text": "To\u0308o\u0308turuteenuste tutvustus Kaie Lepp, Saaremaa osakonna juhataja ja ra\u0308a\u0308kis puudega inimestele ja to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ridele mo\u0303eldud teenused, sh koolitused ja praktika. Teenused to\u0308o\u0308andjatele puudega inimese vo\u0303i to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ri to\u0308o\u0308levo\u0303tmisel. To\u0308o\u0308pakkumiste vahendamine. Piret Pihel, kes on Saaremaa Ettevo\u0303tluse Edendamise Sihtasutuse (SEES) juhataja, tutvustus sihtasutuse po\u0303himo\u0303tteid ning toetamise vo\u0303imalusi ettevo\u0303tlusega alustamiseks. Ratastoolis ettevo\u0303tja Ju\u0308ri Heinlaid on OU\u0308 Sakadak omanik selgitas ettevo\u0303tlusega tegutseva puudega inimese edust, kaasnevatest raskustest. Aili Priske, OU\u0308 Saaremaa Lihato\u0308o\u0308stuse personalijuht ra\u0308a\u0308kis to\u0308o\u0308andjana puudega inimestele to\u0308o\u0308pakkumisest. SA Archimedes Programm PRIMUS tutvustus Inga Kukk, kes on koordinaator u\u0308lio\u0303pilaste tugiteenuste alal. Kohalviibijad said teada ko\u0303rghariduse omandamisest, ta\u0308iend- ja u\u0308mbero\u0303ppest, tugiteenustest puudega u\u0308lio\u0303pilastele ko\u0303rgkoolides. Lea Pool, kes oli Saare Maavalitsuse haridus- ja sotsiaalosakonna no\u0303unik, tutvustas riiklikke ja kohalike omavalitsuste sotsiaalteenuseid ja -toetuseid puuetega inimestele."}, {"text_idx": "#000032", "text": "Pean to\u0303dema, et jutt oli u\u0308sna u\u0308mmargune ja ra\u0308a\u0308giti rohkem teemal, kes on puudega inimene ja milliseid teenuseid maakonnas ja vallavalitsustes osutatakse. Sain teada, et Saare maakonnas elab 3774 puuetega inimest (2009 - 3569), mis moodustab elanikkonnast 10,5 %. \u201eProbleemidena toodi va\u0308lja: puuetega inimeste haridus, to\u0308o\u0308ho\u0303ive, teenused (abivahendid ja rehabilitatsioon jne) u\u0308hiskonna teadlikkus puuetega inimestega seotud teemadest, sh tolerantsusest, hirmudest, hoiakutest ja eelarvamustest\u201c, ra\u0308a\u0308kis Lea Pool. Veel kuulsime, et kaasatus ja puuetega inimeste madal aktiivsus on kitsaskohtadeks. Minu ku\u0308simusele, kui palju on Saaremaa to\u0308o\u0308ealisi liikumispuudega inimesi hooldekodudes, sain vastuse, et meil on seal eakad inimesed, sest noored elavad kodus, hooldekoduteenuse tasu on ko\u0303rge. So\u0303meru hooldekodus on 460 inimest u\u0308le Eesti ja Kuressaare va\u0308ikelastekodus. Nokk kinni, saba lahti. Korraldajad kogusid tagasisidelehti ning 8 infopa\u0308eva projekt ja\u0308tkus ja\u0308rgmisel pa\u0308eval Haapsalus."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Kokkuvo\u0303ttes oli pa\u0308ris pingerikast koolituspa\u0308ev, sest Auli Lo\u0303oke tutvustas veel o\u0303htupoolikul Eesti Liikumispuudega Inimeste Liidu tegevust ja Ju\u0308ri Ja\u0308rve, Arko Vool ja mina kaasarvatud tutvustasime liikumisvabaduse projekti ning toimus arutelu liikumistakistustest Kuressaare linna ta\u0308navatel, po\u0303hikoolides, gu\u0308mnaasiumides ja kutsekoolis. La\u0308bira\u0308a\u0308imiste tulemusena jo\u0303udsime ja\u0308reldusele, et Kuresaare linnas on vajalik projekti ligipa\u0308a\u0308setavuse osas."}, {"text_idx": "#000034", "text": "O\u0303htul ku\u0308lastasime veel Saaremaa Invau\u0308hingut ja nende pisike maja oli nagu vanaema juures kauges lapsepo\u0303lves. Ku\u0308u\u0308nlatule ja kaminatule valges so\u0303ime maitsvat o\u0303htuso\u0308o\u0308ki, vahetasime muljeid ja kiitsime pererahvast, kes vanast majast selle suvega hubase ja mo\u0303nusa pesa oma liikmetele on sisustanud ja renoveerinud. Armas oli kohata neid sooju saareinimesi, kes nii eluro\u0303o\u0303msad ja mo\u0303nusad suhtlejad on. Hiliso\u0303htul vo\u0303tsime suuna mandri poole ja la\u0308bi Saaremaa jo\u0303udsime Muhusse, kus minu ema lapsepo\u0303lve rajad ning siis olimegi juba o\u0303htusel kella 9sel praamil. Vihma hakkas sadama ja kojuj jo\u0303udsime pooltunnikest enne su\u0308dao\u0308o\u0308d. Pa\u0308ev ta\u0308is elamusi ja toredaid kokkusaamisi."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Automatk Tallinnast Hispaaniasse ja Portugali 6"}, {"text_idx": "#000036", "text": "6. pa\u0308ev - 15. juuni 2023 Kuidas ku\u0308ll aeg lendab. Varsti juba na\u0308dal elu ratastel. Tore on. Iga pa\u0308ev toob midagi uut. Rutiiniks on kujunenud..."}, {"text_idx": "#000039", "text": "Tere! Minu blogist leiad kindlasti midagi huvitavat vo\u0303i po\u0303nevat. Piltide kasutamiseks ku\u0308si luba! Mulle saad helistada numbril 52 19 102, e-postiaadress on ja\u0308gmine tiia.tiik @ "}]