[{"text_idx": "#000001", "text": "Eesti Metsa su\u0308gisnumbris on lugusid va\u0308rvikatest metsanduspersoonidest, aga ka olulistest metsandusu\u0308ritustest ja -paikadest nii nu\u0308u\u0308d kui ka minevikus. Po\u0303hiloo peategelane on To\u0303nis Ma\u0308ndla, 2015. aasta metsamajandajate konkursi vo\u0303itja. Reportaaz\u030cis \u201eMetsamehe ja\u0308lgedes \u2013 Jaan Tiivoja\u201c tutvustatakse legendaarset metsameest, kes praegugi, u\u0308le kaheksaku\u0308mnesena, on vaimuerk ja ta\u0308is energiat. Seekord saab ajakirjast lugeda ka usutlusi noorema po\u0303lvkonna arboristi Erik Ristiga ning RMK loodushoiu osakonna juhataja Marge Rammoga. Metsandusloolase Toivo Meikari artikkel viib meid ajaloolisele Lipstu no\u0303mmele Raplamaal ja valgustab selle looduskaitseala intrigeerivat, u\u0308le 150 aasta pikkust kujunemislugu. Ju\u0308rgen Kusmini kirjutis ko\u0303neleb pa\u0308randkultuuriobjektidest metsas ja sellest, kuidas neid metsato\u0308id tehes sa\u0308a\u0308sta. Ain Alvela valgustab Kehra paberivabriku arengut, Ulvar Ka\u0308a\u0308rt ka\u0308sitleb marja- ja seenekorjamise suundumusi ning Kristiina Viiron vastakaid arusaamu metsaraiest. Numbri viimane artikkel ko\u0303neleb Pa\u0308rnu Waldhofi tselluloosivabriku hiilgavast, kuid lu\u0308hikeseks ja\u0308a\u0308nud ajaloost. See 20. sajandi alul rajatud to\u0308o\u0308stusettevo\u0303te oli kogu tollase Vene impeeriumi suurim. Aga 100 tagasi, 20. augustil lasti to\u0308o\u0308stuskompleks polkovnik Rodzjanko korraldusel o\u0303hku."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Mis saab Horisondist 2016. aastal?"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Mo\u0308o\u0308dunud na\u0308dalal sai teatavaks to\u0303siasi, et keskkonnainvesteeringute keskus KIK ei rahasta tuleval aastal ajakirja Horisont ilmumist (vt la\u0308hemalt "}, {"text_idx": "#000004", "text": "Pa\u0308rast seda on toimetuse poole po\u0308o\u0308rdnud nii toetuse avaldajad kui ka murelikud lugejad. Viimastele kinnitab toimetus u\u0308heselt: see, et jaanuaris Horisont ilmub, on va\u0308ljapool igasugust kahtlust. Seda lubavad peale toimetajate enda entusiasmi va\u0308ita ka rohked toetusavaldused."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Meile teeb head meelt, et meie poole on juba po\u0308o\u0308rdunud koosto\u0308o\u0308partner, kes toetab meid tasuta teenusega. Lugejad saavad aga oma toetust ko\u0303ige paremini avaldada sel moel, et tellivad Horisondi ka 2016. aastaks."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Eesti teaduste akadeemia president Tarmo Soomere on to\u0303denud, et Horisondi kadumine oleks va\u0308ga suur lo\u0308o\u0308k Eesti rahvale. 25. septembri \u201cAktuaalses kaameras\u201d u\u0308tles ta, et Eestis aitavad rahvusringha\u0308a\u0308lingu ko\u0303rval teadlaste so\u0303numit rahvani viia mitmed populaarteaduslikud ajakirjad. \u201cNeist kahjuks u\u0308ks, Horisont, on praegu suurtes raskustes. Selle kadumine oleks va\u0308ga suur lo\u0308o\u0308k mitte meie teadusele, kes suudab end tutvustada, kus iganes, vaid Eesti rahvale, kes ei saa enam teada, mida Eesti tippteadus teeb,\u201d nentis Soomere. Soomere komentaar tuleb AK 29. minutil algavas teadlaste o\u0308o\u0308le pu\u0308hendatud uudisloos, vt "}, {"text_idx": "#000007", "text": "Eesti Looduse lugejama\u0308ng saates \u201eOsoon\u201c"}, {"text_idx": "#000008", "text": "Alates 21. septembrist on ETV loodussaates \u201eOsoon\u201c ka Eesti Looduse lugejama\u0308ng. Igal kuul esitatakse eetris u\u0308ks ku\u0308simus hiljuti ilmunud ajakirjanumbri kohta. Esimesele ku\u0308simusele tuleb vastus saata hiljemalt 10. oktoobriks e-posti teel osoon@loodusajakiri.ee vo\u0303i aadressil Eesti Loodus, Veski 4, 51005 Tartu. Saadet saab ja\u0308relvaadata ETV veebilehelt O\u0303igesti vastanute vahel loositakse va\u0308lja auhind. Vo\u0303itja tehakse teatavaks 19. oktoobri saates ning ka Loodusajakirja veebilehel ."}, {"text_idx": "#000009", "text": "\u201eOsoon\u201c on eetris esmaspa\u0308eviti kell 20.05, kordus teisipa\u0308eval ja laupa\u0308eval. Aegsasti tasub vormistada ka Eesti Looduse tellimus. Sedagi saab ho\u0303lpsasti teha ajakirja veebilehel."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Eesti Looduse fotovo\u0303istlusele saab fotosid u\u0308les laadida veel ta\u0308na ja homme."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Kati Lindstro\u0308m ra\u0308a\u0308gib ja\u0308rgmisel neljapa\u0308eval antropotseenist (foto: "}, {"text_idx": "#000013", "text": "Eesti Mets ja Horisont Kukus"}, {"text_idx": "#000014", "text": "Iganeljapa\u0308evases Kuku raadio saates \u201eLoodusajakiri\u201c hakkas Hendrik Relve eelmisel na\u0308dalal tutvustama Eesti Metsa uut numbrit ja ja\u0308tkab sellega ka homme."}, {"text_idx": "#000017", "text": "U\u0308lemaailmne kliimakokkulepe eeldab riikide selgeid kohustusi"}, {"text_idx": "#000018", "text": "Keskkonnaministrite erakorralisel no\u0303ukogul Bru\u0308sselis otsustati 18. septembril, et Pariisi kliimakokkuleppe so\u0303lmimiseks on tarvis riikidele panna selged kohustused va\u0308hendada kasvuhoonegaase ning luua la\u0308bipaistev aruandlussu\u0308steem."}, {"text_idx": "#000019", "text": "U\u0308lemaailmne kliimakokkulepe saab jo\u0303ustuda ainult siis, kui selle ratifitseerivad riigid, kelle heide kokku ho\u0303lmab enamiku maailma kasvuhoonegaaside heitkogustest. Praegu ho\u0303lmab tulevasse leppesse panuse andvate riikide heide 70% globaalsetest heitkogustest."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Keskkonnaminister Marko Pomerants on samuti kindel, et kliimamuutuste leevendamisega ei saa tegeleda, kui riikidel ei ole selgeid ja mo\u0303o\u0303detavaid eesma\u0308rke. Pomerants lisas, et kliimamuutuste leevendamise ko\u0303rval on tarvis ka kliimamuutustega kohanemise tegevuskava, kuid see ei tohi olla ma\u0308a\u0308rav."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Ehkki EL osakaal globaalses kasvuhoonegaaside heites on ainult 9%, on eduka u\u0308lemaailmse kokkuleppe so\u0303lmimisel va\u0308ga ma\u0308a\u0308rav EL kui kliimala\u0308bira\u0308a\u0308kimiste eestvedaja panus. Varem on EL kokku leppinud, et va\u0308hendab 2030. aastaks kasvuhoonegaaside heidet 40 protsenti vo\u0303rreldes 1990. aasta tasemega, saavutab taastuvenergia 27-protsendise osakaalu ja parandab energiato\u0303husust 27 protsenti."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Eesti on pisut enam kui 20 aastaga va\u0308hendanud kasvuhoonegaaside heite poole peale, kuigi meie majandus on kaks korda kasvanud. Taastuvenergia osakaal on Eestis juba praegu 25 protsenti, la\u0308hedal Euroopa Liidu 2030. aasta sihile."}, {"text_idx": "#000023", "text": "U\u0308lemaailmne kliimakokkulepe, mis plaani ja\u0308rgi allkirjastatakse ta\u0308navuse aasta lo\u0303puks, peaks tagama kasvuhoonegaaside heitkoguste va\u0308hendamise 2050. aastaks va\u0308hemalt 50% vo\u0303rreldes 1990. aasta tasemega. Et leevendada kliimamuutusi, peaksid leppes olema kirjas riikide selged, o\u0303iglased, ambitsioonikad ja o\u0303iguslikult siduvad kohustused, mis aitaksid saavutada eesma\u0308rki hoida u\u0308leilmset temperatuuri to\u0303usu alla 2 \u00b0C."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Kaader vo\u0303idufilmist: alligaatoripoeg emaga (allikas: Matsalu loodusfilmide festival)"}, {"text_idx": "#000025", "text": "Matsalu filmifestivali peaauhind la\u0308ks taas Saksamaale"}, {"text_idx": "#000026", "text": "20. septembril kuulutati Lihulas va\u0308lja 13. Matsalu loodusfilmide festivali tulemused."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Esimest korda sai vo\u0303istlusfilme peale Lihula ja Haapsalu na\u0308ha ka Tallinnas, nimelt loomaaia keskkonnahariduskeskuses."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Tartu u\u0308likoolile antud rahvusvaheline u\u0308lio\u0303pilaste rahulolu sertifikaat (allikas: TU\u0308)"}, {"text_idx": "#000031", "text": "Va\u0308lisu\u0308lio\u0303pilased hindavad Tartu u\u0308likooli va\u0308ga ko\u0303rgelt"}, {"text_idx": "#000032", "text": "U\u0308le maailma u\u0308likoolide o\u0303ppeprogramme tutvustav portaal StudyPortals tegi va\u0308lisu\u0308lio\u0303pilaste seas tagasisideuuringu, kus hinnati maailma u\u0308likoolide taset va\u0308lisu\u0308lio\u0303pilaste vaatenurgast. Va\u0308ga hea tagasiside Tartu u\u0308likooli kohta to\u0303i Eestisse StudyPortals\u2019i rahvusvahelise va\u0308lisu\u0308lio\u0303pilaste rahuloluauhinna."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Suurimale u\u0308lio\u0303pilaste kogemusi kajastavale veebilehele SteXX.eu kirjutatud tagasiside alusel andsid va\u0308lisu\u0308lio\u0303pilased Tartu u\u0308likoolile 10 palli skaalal hindeks 9+."}, {"text_idx": "#000034", "text": "\u201eArvestades, et sel aastal otsustas va\u0308lismaal o\u0303ppida rekordarv u\u0308lio\u0303pilasi, on ja\u0308rjest olulisem, et u\u0308likoolid keskenduksid veelgi enam sellele, et tagada o\u0303pilastele vo\u0303imalikult hea kogemus. Tudengid on valivamad selle osas, kuskohas nad soovivad kraadi omandada, ja kaaslaste kogemused ma\u0308ngivad otsuse langetamisel olulist rolli,\u201d ra\u0308a\u0308kis StudyPortals\u2019i tegevjuht Edwin van Rest."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Tartu u\u0308likooli o\u0303ppeprorektori Mart Noorma so\u0303nul on tagasiside ja selle analu\u0308u\u0308simine u\u0308likoolile oluline, sest vaid siis saab u\u0308heskoos u\u0308likooli arendada ja kvaliteeti parandada. Noorma lisas, et ko\u0303rge hinnang on kiitus tervele u\u0308likooliperele, sest omal nahal o\u0303pitu ja kogetu edasiandmine ja\u0308rgmistele potentsiaalsetele va\u0308listudengitele on u\u0308ks ausamaid tagasisidesid, mida anda saab ning mida tulevased va\u0308listudengid u\u0308likoole valides ka arvestavad."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Ta\u0308navuse StudyPortals\u2019i va\u0308lisu\u0308lio\u0303pilaste rahuloluauhinna aluseks on 133 000 arvustust va\u0308lisu\u0308lio\u0303pilastelt u\u0308le maailma. Auhinnale kandideerimiseks pidid u\u0308likoolid saama rohkem kui 15 arvustust alates eelmisest o\u0303ppeaastast."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Riik toetab biometaani tarvitust u\u0308histranspordis"}, {"text_idx": "#000039", "text": "Majandus- ja taristuminister Kristen Michal allkirjastas 21. septembril eelno\u0303u, mis toetab biometaani kasutuselevo\u0303ttu Eesti transpordisektoris. Kohalikust toormest toodetud ku\u0308tus on majandus- ja taristuministri so\u0303nul oluline Eesti energiaso\u0303ltumatuse tagamiseks ning biometaani kasutamine u\u0308histranspordis toob puhtama o\u0303hu linnades, kus u\u0308histransport la\u0308heb u\u0308le keskkonnahoidlikumale ku\u0308tusele."}, {"text_idx": "#000040", "text": "Algus on juba tehtud: Tartus ja Pa\u0308rnus tahetakse bussid sellisel ku\u0308tusel liikuma panna juba u\u0308leja\u0308rgmisel aastal. Tartus ta\u0308hendab see 2017. aastal umbkaudu 65 gaasil to\u0308o\u0308tavat bussi."}, {"text_idx": "#000041", "text": "Eesti on seadnud endale eesma\u0308rgi suurendada taastuvenergia kasutust transpordisektoris 10 protsendini aastaks 2020. Seda vo\u0303ib teha ka imporditavate bioku\u0308tustega, kuid otstarbekam on tarbida kodumaist ku\u0308tust. Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium teeb koosto\u0308o\u0308d keskkonnainvesteeringute keskusega, et vo\u0303tta kasutusele biometaan, mis on keskkonnahoidlikum ja pikas perspektiivis stabiilsema hinnaga kui importku\u0308tused. U\u0308htlasi aitab biometaani tarvitus parandada Eesti energiajulgeolekut."}, {"text_idx": "#000042", "text": "Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium / Uudistaja"}, {"text_idx": "#000044", "text": "Tartu u\u0308likool kutsub esitama Rahvusmo\u0303tte auhinna kandidaate"}, {"text_idx": "#000045", "text": "Rahvusmo\u0303tte auhinnaga tunnustab Tartu u\u0308likool isikuid, kes on oma loominguga silmapaistvalt edendanud Eesti rahvuslikku ja riiklikku eneseteadvust. Kandidaate saab esitada 30. oktoobrini."}, {"text_idx": "#000046", "text": "TU\u0308 annab Rahvusmo\u0303tte auhinda va\u0308lja kaheteistku\u0308mnendat korda. Kandidaate saavad esitada TU\u0308 no\u0303ukogu ja senati liikmed, teaduskondade ja teaduskonnava\u0308liste asutuste no\u0303ukogud ning Eestis registreeritud juriidilised isikud. Kandidaatide u\u0308lesseadmise po\u0303hjendatud esildised tuleb saata TU\u0308 rektori nimele aadressil U\u0308likooli 18, 50090 Tartu vo\u0303i e-posti aadressil rektor@ut.ee."}, {"text_idx": "#000047", "text": "Auhinna saaja valib va\u0308lja u\u0308likooli senati moodustatav 11-liikmeline komisjon, kuhu kuuluvad TU\u0308 rektor, eelnenud aastal auhinna saanud isik, neli liiget u\u0308likoolist ja viis va\u0308ljastpoolt u\u0308likooli."}, {"text_idx": "#000048", "text": "Rahvusmo\u0303tte auhinna saajale antakse Ilmamaa kirjastuse \u201eEesti mo\u0303tteloo\u201d sarja 50 ko\u0308idet ning klaasikunstnik Toomas Riisalu klaastaies pidulikult ka\u0308tte rahvusu\u0308likooli 96. aastapa\u0308eval 1. detsembril TU\u0308 aulas."}, {"text_idx": "#000051", "text": "Maau\u0308likoolis loodud disain toob eurooplasi veekogude a\u0308a\u0308rde"}, {"text_idx": "#000052", "text": "Eesti maau\u0308likooli maastikuarhitektuuri osakond osaleb vo\u0303tmepartnerina BlueHealthi projektis, mille eesma\u0308rk on uurida EL \u201esinise infrastruktuuri\u201c ehk looduslike ja inimtekkeliste veekogude ning inimeste tervise ja heaolu vahelisi seoseid."}, {"text_idx": "#000053", "text": "EMU\u0308 maastikuarhitektuuri osakonna juhataja professor Simon Belli so\u0303nul on n-o\u0308 rohelise infrastruktuuriga seotud palju projekte, ent sinine infrastruktuur on saanud va\u0308he ta\u0308helepanu, kuigi inimestel meeldib olla veekogude \u2013 mere, ja\u0308rvede, jo\u0303gede \u2013 la\u0308heduses ning harrastada veega seotud tegevusi. Hulk uuringuid on na\u0308idanud, et veekogude la\u0308hedal elavad inimesed on keskmisest tervemad. Seeto\u0303ttu on projekti ka\u0308igus kavas Euroopa linnades ja\u0308rele proovida EMU\u0308 maastikuarhitektuuriosakonnas va\u0308lja to\u0308o\u0308tatud disaini- ja planeeringulahendusi, mis kutsuvad veekogude juurde, muuhulgas laudteid, linnuvaatlustorne ja ratastooliga ligipa\u0308a\u0308su vo\u0303imaldavaid rajatisi."}, {"text_idx": "#000054", "text": "Kuna projekti fookuses ei ole keskkond, vaid inimeste tervis ja heaolu, on kavas analu\u0308u\u0308sida veekogude a\u0308a\u0308res ka\u0308ivate inimeste ka\u0308itumist ja hinnanguid oma tervisele enne ja pa\u0308rast neid ka\u0308ike. Eestis on sellised katseobjektid planeeritud Kopli poolsaarele Tallinnas ning Anne kanali a\u0308a\u0308rde Tartus; kummagi katse jaoks eraldatakse kuni 20 000 eurot. Peale selle on kavas luua rajatisi virtuaalkeskkondades ning analu\u0308u\u0308sida inimeste hinnanguid nendele kolmemo\u0303o\u0303tmelise digitaalse maastikuteatri kaudu."}, {"text_idx": "#000055", "text": "\u201eKui alles paarku\u0308mmend aastat tagasi vo\u0303isid veekogud olla unarusse ja\u0308etud, siis viimase aja trend on, et na\u0308iteks endised tehaste veega varustamiseks mo\u0303eldud kanalid vo\u0303etakse kasutusele paadikanalitena, mille a\u0308a\u0308rde planeeritakse rajada atraktiivne avalik ruum, nt rekreatiivne jalutusala vo\u0303i kohvikurida \u2013 vesi on muutunud va\u0308ga kutsuvaks,\u201c kommenteeris professor Simon Bell."}, {"text_idx": "#000056", "text": "BlueHealth\u2019i projekti on kaasatud u\u0308heksa partnerit, nende hulgas eri u\u0308likoolid ja teaduskeskused ning maailma tervishoiuorganisatsioon. Projekti kogueelarve on 5,9 miljonit eurot, millest Eesti maau\u0308likoolile on eraldatud umbes 850 000 eurot."}, {"text_idx": "#000058", "text": "Vo\u0303rumaa metsas avati varjualuseks sobivad ko\u0303lakojad"}, {"text_idx": "#000059", "text": "18. septembril avati Vo\u0303rumaal RMK Pa\u0308hni looduskeskuse la\u0308hedal metsalagendikul kunstiakadeemia u\u0308lio\u0303pilaste valmistatud puitinstallatsioon, mis koosneb kolmest hiidruuporist. Nendega saab vo\u0303imendunult kuulata looduse ha\u0308a\u0308li."}, {"text_idx": "#000060", "text": "Ko\u0303lakojad su\u0308ndisid Eesti kunstiakadeemia sisearhitektuuri u\u0308lio\u0303pilaste esimese kursuse to\u0308o\u0308na, kui nad pu\u0308u\u0308dsid mo\u0303testada metsaraamatukogu mo\u0303istet. Valminud ideekavandite seast valiti va\u0308lja Birgit O\u0303iguse to\u0308o\u0308 \u201eRUUP\u201c, mille ehitasid augustis Tallinnas EKA to\u0308o\u0308kojas valmis u\u0308heksa tudengit. Seeja\u0308rel transporditi kolm hiiglaslikku ko\u0303lakoda Vo\u0303rumaale."}, {"text_idx": "#000061", "text": "Kolmemeetrise la\u0308bimo\u0303o\u0303duga ko\u0303lakojad pakuvad teelistele kohta, kus mo\u0303tiskleda ja omaette olla. RMK loodushoiu osakonna juhataja Marge Rammo so\u0303nul sobivad need ka looduses seiklejale peavarjuks ja va\u0308heno\u0303udlik matkaline vo\u0303ib neis o\u0308o\u0308gi mo\u0308o\u0308da saata. Kindlasti tasub ko\u0303lakodasid uudistades ja\u0308rele proovida nn surround\u2019i heliefekti, mida ruuporid looduses tekitavad, kui on seatud u\u0308ksteisest o\u0303igele kaugusele ja o\u0303ige nurga alla."}, {"text_idx": "#000063", "text": "Tartus juba tavapa\u0308raseks na\u0308itusepaigaks muutunud Kaarsillal saab praegu vaadata, milliseid ideid on pakutud kaasava eelarve raames (foto: Toomas Ju\u0308riado)"}, {"text_idx": "#000064", "text": "Kaasava eelarve ideid tutvustatakse Kaarsillal"}, {"text_idx": "#000065", "text": "Alates la\u0308inud na\u0308dalast saab Tartu kaasava eelarve ideedega tutvuda Kaarsillal, kus on na\u0308itusel 24 ettepanekut. Nende hulgast saavad tartlased valida endale meelepa\u0308rasemad 5.\u201311. oktoobril rahvaha\u0308a\u0308letusel."}, {"text_idx": "#000066", "text": "Tartu eeskujul on kaasavat eelarvet hakanud tegema teisedki Eesti linnad. Abilinnapea Kajar Lemberi so\u0303nul na\u0308itab see, et tegemist on o\u0303ige algatusega, kus inimesed saavad reaalselt kaasa ra\u0308a\u0308kida investeeringute valikul. \u201eLoodan, et ta\u0308navu tuleb tartlasi veelgi rohkem ha\u0308a\u0308letama, sest mida rohkem ha\u0308a\u0308letajaid on, seda parem otsus tuleb,\u201c lisas Lember."}, {"text_idx": "#000067", "text": "Ideedega saab kuni ha\u0308a\u0308letuse lo\u0303puni tutvuda Kaarsillal ja veebis Ta\u0308navuste ideede u\u0308le saab arutleda reedel, 2. oktoobril kell 16 Sisevete Saatkonnas toimuval arutelul, kus osalevad nii ideede autorid kui ka linnavalitsuse esindajad."}, {"text_idx": "#000068", "text": "Kokku pakuti ta\u0308navu kaasava eelarve raames 57 ideed, millest la\u0308bi ekspertide so\u0303ela pa\u0308a\u0308ses ja\u0308rgmisesse vooru 43 ideed. Juunikuus arutleti ideede u\u0308le autorite ja ekspertide osavo\u0303tul ning selgus 24 ideed, mis pa\u0308a\u0308sevad ha\u0308a\u0308letusele. 5.\u201311. oktoobril saab iga tartlane rahvaha\u0308a\u0308letusel ha\u0308a\u0308letada kuni kolme idee poolt. 2016. aastal viiakse ellu va\u0308hemalt kaks enim ha\u0308a\u0308li saanud ideed. Ha\u0308a\u0308letada saab iga va\u0308hemalt 16-aastane isik, kelle elukoht on Eesti rahvastikuregistri andmetel Tartu linn."}, {"text_idx": "#000069", "text": "Kaasava eelarve eesma\u0308rk on parandada kogukondadevahelist koosto\u0308o\u0308d, tutvustada linlastele eelarve koostamise po\u0303himo\u0303tteid ning midagi reaalselt teoks teha. Kaasava eelarve ideeks vo\u0303ib olla investeeringuobjekt, mille maksumuse u\u0308lempiir on 70 000 eurot. Eesma\u0308rk on 140 000 euro eest 2016. aastal ellu viia va\u0308hemalt kaks ideed."}, {"text_idx": "#000070", "text": "Ruhnu 1877. aastal ehitatud tuletorn avatakse huvilistele"}, {"text_idx": "#000071", "text": "Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium on andnud no\u0303usoleku avada Ruhnu tuletorn, et saare ku\u0308lalised saaksid vahetumalt tutvuda Ruhnu mereso\u0303iduajaloo ta\u0308htsa ehitisega. Samal ajal ja\u0308a\u0308b 1877. aastal ehitatud tuletorn ka veeteede ameti kasutusse navigatsioonima\u0308rgina, et tagada mereso\u0303iduohutus. Torni avamine huvilistele ei raskenda majandusministeeriumi hinnangul tema tarvitust mereso\u0303iduohutuse navigatsioonima\u0308rgina."}, {"text_idx": "#000072", "text": "Tuletorn antakse Ruhnu vallale kasutustasu eest, mis on 10% Ruhnu vallavalitsuse prognoositud piletitulust ehk 500 eurot aastas. Laekuva tasuga kaetakse osa igapa\u0308evaseid tuletorniga seotud kulutusi. Peamised kulud tekivad jooksvast hooldusest ja remondist ning tehnika haldamisest. Ruhnu vallavalitsuse tagada on ku\u0308lastajate ohutus ning mugavused."}, {"text_idx": "#000075", "text": "linnakaitseorganisatsiooni Birdlife korraldatavad traditsioonilised rahvusvahelised linnuvaatluspa\u0308evad, on eeloleval na\u0308dalavahetusel, 3.\u20134. oktoobril. Esimest korda korraldati seda lindude ra\u0308ndeaja tipp-pa\u0308evil toimuvat ko\u0303igile looduseso\u0303pradele jo\u0303ukohast u\u0308ritust 1993. aastal. Ta\u0308navu on oodata u\u0308le 30 Birdlife\u2019i partnerorganisatsiooni osalust."}, {"text_idx": "#000076", "text": "Ka Eesti ornitoloogiau\u0308hing kutsub sel pa\u0308eval ko\u0303iki o\u0303ue linde vaatama ning na\u0308htud liike ja lindude ligikaudset arvu kirja panna. Oleks tore, kui andmed edastataks kiirkokkuvo\u0303tete tegemiseks juba 4. oktoobril hiljemalt kell 15, kasutades EOU\u0308 kodulehel olevat ankeeti. Kes selleks ajaks ei jo\u0303ua, neilt oodatakse andmeid 8. oktoobriks. Siis vo\u0303ib neid saata ka postiga aadressil Veski 4, 51005 Tartu."}, {"text_idx": "#000077", "text": "Keskkonnaameti selle ja ja\u0308rgmise na\u0308dala u\u0308ritused"}, {"text_idx": "#000078", "text": "Ta\u0308nane looduso\u0303htu Tu\u0308ri kultuurikeskuses algab kell 18.30: Kaupo Vipp peab loengu \u201eTehnilise tsivilisatsiooni kollapsist\u201c. 1. oktoobril kell 16 on Pa\u0308rnu keskraamatukogus (Akadeemia 3) Riinu Rannapi looduso\u0303htu \u201ePa\u0308rnumaa kahepaiksed \u2013 kes nad on ja kuidas neil la\u0308heb\u201c, 9. oktoobri looduso\u0303htul-seminaril kell 14.30 Otepa\u0308a\u0308 looduskeskuses (Kolga tee 28) ra\u0308a\u0308gib Helle Va\u0308a\u0308rsi seenemaagiast."}, {"text_idx": "#000079", "text": "1. ja 2. oktoobril on Valgamaa seenepa\u0308evad Otepa\u0308a\u0308l. Neljapa\u0308eva hommikul 9.05 so\u0303idetakse Otepa\u0308a\u0308 bussijaamast kolmetunnisele seeneretkele, samal pa\u0308eval 14\u201318 ja ja\u0308rgmisel 12\u201318 on seenena\u0308itus Otepa\u0308a\u0308 looduskeskuses."}, {"text_idx": "#000080", "text": "peetakse 9.\u201311. oktoobril Karula rahvuspargis. Toonelalinnu elupaikades puhastatakse tema toitumisveekogude kaldaid vo\u0303sast, ra\u0308a\u0308gitakse linnust endast ja tema abistamise vajadusest ning tehakse va\u0308ike matk. Talgutele on oodatud ko\u0303ik, kel vanust va\u0308hemalt 16 aastat. Talgutele registreerumiseks tuleb hiljemalt ta\u0308na ta\u0308ita EOU\u0308 kodulehel olev ankeet. Samast leiab ka talgute ajakava ja lisateavet. Osavo\u0303tt on ko\u0303igile tasuta."}, {"text_idx": "#000081", "text": "Talgute jaoks on annetusi kogutud EOU\u0308 ja Tartu loodusmaja u\u0308hise ma\u0308luma\u0308ngusarjaga, Tallinna loomaaias korraldatud fotona\u0308itusega jm. Must-toonekure heaks on endiselt oodatud annetused erikontodele; vt la\u0308hemalt EOU\u0308 kodulehelt ."}, {"text_idx": "#000083", "text": "Eesti loodusmuuseum ja TU\u0308 loodusmuuseum"}, {"text_idx": "#000084", "text": "kutsuvad ko\u0303iki looduseso\u0303pru u\u0308histo\u0308o\u0308na valminud mobiilirakendusega \u201eMinu loodusheli\u201c salvestama ra\u0308ndele siirduvate sookurgede ha\u0308a\u0308li."}, {"text_idx": "#000085", "text": "Sookurgede helivaatluse tegemiseks tuleb esmalt Androidi vo\u0303i iPhone\u2019i nutitelefoniga alla laadida \u201eMinu loodusheli\u201c rakendus ja registreerida end selle kasutajaks. Siis tasub minna raba- vo\u0303i po\u0303lluserva sookurgi otsima ning loodetavasti ei la\u0308he pu\u0308u\u0308dlused luhta. Lindude ha\u0308a\u0308li kuuldes tuleb need salvestada ning panna rakenduse kaudu teele."}, {"text_idx": "#000086", "text": "Sookurgede helivaatlusi oodatakse kuni 31. oktoobrini. Ko\u0303ikide sel perioodil rakendusega helivaatluse teinute vahel loosivad loodusmuuseumid va\u0308lja loodusha\u0308a\u0308ltega CD-plaate ja aastasi vabapa\u0308a\u0308smeid muuseumidesse."}, {"text_idx": "#000087", "text": "Mobiilirakendus \u201eMinu loodusheli\u201c on esimene omataoline maailmas, mis vo\u0303imaldab lindistada loodusha\u0308a\u0308li ning siduda need professionaalse loodusvaatluste andmebaasiga, samuti oma avastusi teistega jagada, saada spetsialistidelt no\u0303u ning eelko\u0303ige anda panus Eesti elurikkuse kaardistamisse. Ta\u0308psemat infot mobiilirakenduse kohta saab loodusmuuseumide kodulehtedelt: ja ."}, {"text_idx": "#000088", "text": "Rakendus on valminud Euroopa sotsiaalfondi toel."}, {"text_idx": "#000089", "text": "Turaida loss (foto: Toomas Ju\u0308riado)"}, {"text_idx": "#000090", "text": "3.\u20134. oktoobril viib Tallinnast Vidzeme kuldsesse su\u0308gisesse. Esimesel pa\u0308eval ka\u0308iakse Saulkrasti valgetel du\u0308u\u0308nidel, Gauja rahvuspargi maastikel, Sigulda ja Turaida lossis, Kaupo haual Krimuldas ning o\u0308o\u0308bitakse Ce\u0304sises. Teisel pa\u0308eval saab pa\u0308rast Ce\u0304sist teha tutvust Gulbene raudteemuuseumiga, na\u0308ha Alu\u0304ksne ordulossi varemeid ning jalutada romantismistiilis mo\u0303isapargis. Retkel antakse hea u\u0308levaade nii salatsiliivlastest, koivaliivlastest kui ka va\u0308inaliivlastest, samuti La\u0308ti ajaloost; juhendab ajaloodoktor Andres Adamson."}, {"text_idx": "#000091", "text": "Buss va\u0308ljub rahvusraamatukogu eest laupa\u0308eval, 3. oktoobril kell 7.30, tagasi Tallinna jo\u0303utakse pu\u0308hapa\u0308eval kell 22. Info tel 5647 6297 (Jaan Riis), registreerimine retked@looduseomnibuss.ee."}, {"text_idx": "#000092", "text": "\u201eElus loodus pole edevuse doonor\u201c"}, {"text_idx": "#000093", "text": "on Tallinna lennujaama avalikus osas avatud va\u0308ljapanek, mis juhib ta\u0308helepanu ohustatud taime- vo\u0303i loomaliikidest valmistatud toodete ostmise tagaja\u0308rgedele."}, {"text_idx": "#000094", "text": "Na\u0308itus pandi u\u0308les just lennujaama seeto\u0303ttu, et inimesed toovad heauskselt reisidelt kaasa ohustatud liikidest suveniire ja muid tooteid, teadmata, et see ei ole lubatud vo\u0303i no\u0303uab eriluba."}, {"text_idx": "#000095", "text": "Euroopas on aastas tuhandeid sedalaadi rikkumisi ja maailmas ku\u0308mneid tuhandeid. Eestis tuleb aasta jooksul ette keskmiselt 10\u201320 juhtumit, kus tuleb keelatud tooteid konfiskeerida. A\u0308ra on vo\u0303etud loomade nahku ja nahast tooteid, loomatopiseid ning musta kalamarja. Viimasel ajal on va\u0308ga sagedaseks muutunud rikkumised ravimite ja kreemidega, mille koostises on ohustatud loomade vo\u0303i taimede osi. Haruldaste liikide ebaseadusliku a\u0308ri ulatus ja ka\u0308ive on vo\u0303rreldav narko- ja relvaa\u0308riga. Arvatakse, et selles a\u0308ris liigub aastas miljardeid dollareid ja ha\u0308vitatakse sadu miljoneid loomi ja taimi."}, {"text_idx": "#000096", "text": "on alates ma\u0308rtsist mo\u0308o\u0308da Eestit ra\u0308nnates jo\u0303udnud nu\u0308u\u0308d Mulgimaale: 16. septembril avati see Viljandis."}, {"text_idx": "#000099", "text": "Kahepa\u0308evane seminar \u201eKommunikatsioon looduskaitses ja loomaaias\u201c"}, {"text_idx": "#000100", "text": "peetakse 20.\u201321. oktoobril Tallinna loomaaia loodushariduskeskuses. Seminari korraldavad Tallinna loomaaed ja Tartu u\u0308likooli semiootikaosakond."}, {"text_idx": "#000101", "text": "Seminar pu\u0308u\u0308ab esile tuua kommunikatsiooni varjatud mo\u0303ju liigikaitsele, loomaaiabioloogiale, ku\u0308lastajauuringutele, biosemiootikale ja keskkonna kommunikatsiooniuuringutele. Seminari eesma\u0308rk on saada kommunikatsiooni vo\u0303imalustest ja probleemidest parem u\u0308levaade, mis aitaks looduskaitsel ja loomaaedadel paremini toimida."}, {"text_idx": "#000102", "text": "Ko\u0303igil osaleda soovijatel palutakse kirjutada enne 15. oktoobrit aadressil seminar@semiootika.ee. Samale aadressile vo\u0303ib saata ka ku\u0308simused."}, {"text_idx": "#000103", "text": "Tulbisordi The Queen of the Night ku\u0308u\u0308tlev va\u0308rv on tingitud kroonlehtede mikroskoopilistest vaoharjadest, mis po\u0303hjustavad valguse difraktsiooni (foto: S. Vignolini / AlphaGalileo"}, {"text_idx": "#000104", "text": "Teadlased uurivad taimede sillerdavate va\u0308rvuste po\u0303hjusi"}, {"text_idx": "#000105", "text": "Ameerika fu\u0308u\u0308sikainstituudi u\u0308he uurimisru\u0308hma ta\u0308helepanu on keskendunud mo\u0303nele va\u0308ga eriliselt sirendavale taimele. Neid uurides on teadlased jo\u0303udnud ja\u0308reldusele, et po\u0303nev va\u0308rvima\u0308ng ei pruugi tekkida pigmentide to\u0303ttu, vaid hoopis tuleneda tselluloosi omapa\u0308rasest struktuurist, mis loob eriliste optiliste omadustega (kroon)lehepinna."}, {"text_idx": "#000106", "text": "Teadlasi innustas na\u0308iteks tulbisort tabava nimega \u201eThe Queen of the Night\u201c (O\u0308o\u0308kuninganna), mille kroonlehtede sillerdus on lopsakalt su\u0308gavpurpurne, kergelt musta varjundiga, aga ka u\u0308ks Malaisia vihmametsade taim, mille ku\u0308u\u0308tlevsinised lehed muutuvad vette kastmisel roheliseks."}, {"text_idx": "#000107", "text": "Taimede po\u0303hilise \u201eehitusmaterjali\u201c tselluloosi u\u0308ksikkihis on ainekiud valdavalt joondunud u\u0308hes suunas, ro\u0308o\u0308biti. Aga igas ja\u0308rgmises kihis vo\u0303ib see orientatsioonitelg mo\u0303neti po\u0308o\u0308rduda ja see kordub kiht-kihilt. Ilmselt annab selline struktuur tselluloosile suurema ja\u0308ikuse. Teadlasi ei huvitanud aga tselluloosi mehaanilised omadused, vaid see, kas sellise po\u0308o\u0308ratud struktuuri pind vo\u0303iks tekitada erilisi optilisi efekte."}, {"text_idx": "#000108", "text": "Arvutis loodi mudel, kus kihtide telge po\u0308o\u0308ratakse paralleelselt tselluloosi pinnaga. Selgus, et selle tulemusena muutub pealispind ko\u0308bruliseks: moodustuvad nanomo\u0303o\u0303tudes vaoharjakesed, mille vahekaugus on mo\u0303o\u0303detav mikronitega. Just samasugune on ka ko\u0303nealuse tulbisordi kroonlehtede pind. Harjakesed murravad valguse mitmeks eri va\u0308rvi komponendiks ja see annabki sa\u0308rava sillerduse. Sama efekti vo\u0303ib ma\u0308rgata, kui valgustada CD-plaadi mikroo\u0303naraid."}, {"text_idx": "#000109", "text": "Uuriti ka vee mo\u0303ju tselluloosi kihtide optilistele omadustele. Suurem hulk vett muutis telje po\u0308o\u0308rdumise harvemaks ning harjakeste vahe suuremaks. Ruumiliselt erinevate vahedega pind osutus va\u0308hem sillerdavaks ja peegeldas mo\u0303neti suurema lainepikkusega valgust kui u\u0308hetaoliste vahedega pind. Peegeldatava valguse lainepikkus nihkus 460 nanomeetrilt 520-le ehk siniselt valguselt rohelisele. See vo\u0303iks selgitada mo\u0303ne taime va\u0308rvusemuutust."}, {"text_idx": "#000110", "text": "Looduses esinevad difraktsiooniefektiga pinnad vajavad muidugi edasist uurimist, aga juba senisedki tulemused annavad lootust, et nende teadmiste abil vo\u0303ib o\u0303nnestuda konstrueerida na\u0308iteks sensoreid, mis annavad va\u0308rvi muutes teada o\u0303huniiskuse muutustest."}, {"text_idx": "#000111", "text": "Lyoni apellatsioonikohus on septembri keskel kinnitanud 2012. aasta va\u0308lja kuulutatud kohtuotsuse, milles USA biotehnoloogiagigant Monsanto leiti olevat su\u0308u\u0308di talumehe neuroloogilistes ha\u0308dades, mis tekkisid sellest, et mees hingas sisse kompanii toodetud herbitsiidi."}, {"text_idx": "#000113", "text": "Mu\u0308rgistusjuhtum on tegelikult ammune: see juhtus 2004. aastal, kui talumees kasutas oma maisipo\u0303llul Monsanto preparaati Lasso. Monsanto va\u0308idab siiani, et on su\u0308u\u0308tu ja ko\u0303ik juhtus ainult talumehe enda vigade ja lohakuse to\u0303ttu. Kompanii lubas otsuse kindlasti edasi kaevata. Franc\u0327ois va\u0308itel oli Monsanto tegelikult teadlik preparaadi ohtlikkusest ammu enne, kui see Prantsusmaa turult 2007. aastal ko\u0303rvaldati."}, {"text_idx": "#000114", "text": "Lasso, mille koostisesse kuulub va\u0308ga mu\u0308rgine monoklorobenseen, vo\u0303eti na\u0308iteks Kanadas mu\u0308u\u0308gilt a\u0308ra juba 1985. aastal ning keelustati Belgias ja U\u0308hendkuningriigis 1992. aastal."}, {"text_idx": "#000115", "text": "La\u0308inud kolmapa\u0308eval, 23. septembril kell 11.21 algas astronoomiline su\u0308gis"}, {"text_idx": "#000116", "text": "Tagasiside, ettepanekud ja vihjed on teretulnud aadressil toomas1307@hot.ee"}]