[{"text_idx": "#000001", "text": "Enne Teist maailmaso\u0303da elas Eestis ligikaudu 4400 juuti. NSV Liidu valitsuse korraldusel ku\u0308u\u0308ditati okupeeritud Eestist umbes 10,000 Eesti kodaniku ja elaniku seas 1941. aasta juunis Siberisse ka umbes 400 Eesti juuti. Pa\u0308rast Saksamaa ja NSV Liidu vahelise so\u0303ja puhkemist 1941. aasta suvel evakueerus Eestist NSV Liitu ligikaudu 3000 juuti. Sama aasta lo\u0303puks arreteeriti Saksa okupatsioonivo\u0303imude korraldusel ko\u0303ik umbes 1000 kodumaale ja\u0308a\u0308nud juuti. Arreteerimise, u\u0308lekuulamise ja registreerimise viisid la\u0308bi Saksa julgeolekupolitsei ja SD alluvuses tegutsenud eestlastest politseinikud. 1942. aasta alguseks olid ko\u0303ik kinnivo\u0303etud juudid julgeolekupolitsei ja SD korraldusel salaja hukatud. Ainult u\u0308ksikutel o\u0303nnestus end varjata so\u0303ja lo\u0303puni. Balti riikides juutide ha\u0308vitamise eest vastutanud Ostlandi julgeolekupolitsei u\u0308lema Walter Stahleckeri 31. jaanuari 1942. a. ettekanne kuulutas Eesti \u201ejuudivabaks\u201d."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Eestisse toodi Saksamaalt ja okupeeritud maadest 1942. aasta septembris ning 1943. ja 1944. aastal umbes 12 500 juuti. Saksa va\u0308gede lahkudes ja\u0308i Eestisse umbes 100 juuti. Eestis suri vo\u0303i hukati 7000\u20138000 inimest. Ligikaudu 4600 vangi viidi Eestist a\u0308ra teistesse laagritesse, kus suur osa neist hukkus."}, {"text_idx": "#000003", "text": "1942. aastal Eestisse deporteeritute eest vastutas Saksa julgeolekupolitsei. Septembris saabus Raasiku raudteejaama es\u030celon umbes 1000 juudiga Ts\u030cehhimaalt Terezi\u0301ni (Theresienstadt) getost ning peagi teine sama suur es\u030celon Saksamaalt Maini-a\u0308a\u0308rse Frankfurdi ja Berliini juutidega. Saabunutest eraldati 400\u2013500 nooremat juuti julgeolekupolitsei hallatavatesse laagritesse, enamasti Ja\u0308gala laagrisse Tallinna la\u0308hedal. U\u0308leja\u0308a\u0308nud umbes 1600 inimest hukati es\u030celonide saabumise pa\u0308evadel raudteejaama la\u0308hedal Kalevi-Liiva polu\u0308goonil laagris teeninud eestlastest politseinike osalusel."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Kokku hukati Kalevi-Liival 1800\u20132000 inimest. Lisaks juutidele oli nende seas to\u0303ena\u0308oliselt ka ku\u0308mneid Eesti mustlasi. Ja\u0308gala laager likvideeriti 1943. aastal ja vangid jaotati laiali. Neist elas so\u0303ja u\u0308le teadaolevalt 74 inimest. 1944. aasta juunis suunati Tallinnasse Prantsusmaalt Drancy transiitlaagrist (nn \u201eConvoy 73\u201d) veel umbes 300 meest, kellest 34 elluja\u0308a\u0308nut evakueeriti sama aasta septembris Stutthofi koonduslaagrisse ta\u0308napa\u0308eva Poola territooriumil."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Alates 1943. aasta augustist veeti hulk juute Vaivara koonduslaagrisse ja jaotati selle paariku\u0308mne harulaagri vahel. Vaivara koonduslaager tegutses 1944. a. septembrini ja allus SSi Majanduse ja Halduse Peaametile (SS Wirtschafts-Verwaltungshauptamt) Berliinis. Enamik umbes 10 000 Vaivara koonduslaagri vangist olid sunnito\u0308o\u0308l Ida-Eesti po\u0303levkivito\u0308o\u0308stuses. Suurem osa neist veeti Eestisse 1943. aastal Leedu ja ka La\u0308ti getodest, 1944. aastal va\u0308hemal ma\u0308a\u0308ral ka Ungari aladelt. Ligi kolmandik neist suri Eestis ra\u0308nkade tingimuste to\u0303ttu vo\u0303i saadeti to\u0308o\u0308vo\u0303imetuina teistesse koonduslaagritesse, kus nad hukati. Teine kolmandik evakueeriti 1944. aasta augustis Stutthofi koonduslaagrisse. U\u0308leja\u0308a\u0308nud mo\u0303rvati laagrite likvideerimisel. Viimased umbes 2000 Vaivara koonduslaagri vangi koondati sakslaste taganemise ajal Kloogale, kus enamik neist 19. septembril 1944 mo\u0303rvati. Pa\u0308a\u0308ses ainult sadakond inimest."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Kaunase geto likvideerimisel 1943. aasta su\u0308gisel saadeti osa nooremaid ja to\u0308o\u0308vo\u0303imelisi juute Vaivara koonduslaagrisse. Yad Vashemi fotoarhiiv"}, {"text_idx": "#000008", "text": "Allikas: Na\u0308itus \u201eKlooga laager ja holokaust\u201c, 2013"}]