[{"text_idx": "#000004", "text": "Iidsetest aegadest peale on riigid ja rahvad oma piirialade kaitseks pu\u0308stitanud kaitserajatisi. Samamoodi on talitatud la\u0308bi ajaloo ka Eestimaa pinnal, kirjutab Mihkel Kembre algselt kaitseliidu ajakirjas Kaitse Kodu! ilmunud u\u0308levaates."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Esimese maailmaso\u0303ja ajal laiutas Balti mere idakaldal ja Eesti alal Vene keisririik. Vene-Jaapani so\u0303jas juhtunu, Port Arturi kogemus, pani Venemaa oma kaitseplaane u\u0308mber vaatama ja tsaaririigi pealinna kaitseks otsustati rajada erinevatest liinidest koosnev su\u0308steem. Pealegi kujunes La\u0308a\u0308nemerel Venemaale uueks ohuks Saksa keisririik, kes Briti impeeriumi eeskujul arendas jo\u0303udsalt merejo\u0303ude."}, {"text_idx": "#000006", "text": "1907. aastal alustati Nikolai II korraldusel Soome lahe kaitsekava va\u0308ljato\u0308o\u0308tamist, mis kasutas a\u0308ra Soome ja Eesti rannikujoone isepa\u0308rasusi. Su\u0308ndis Peeter Suure nime kandnud gigantne merekindluste su\u0308steem."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Peeter Suure merekindluse u\u0308lesandeks oli rannikukaitse ehk kindla maa-ala kaitse merelt tuleva ohu vastu. Tolle aja merekindlused sarnanesid paljuski lahingulaevadele, sest nad sisaldasid samasuguseid u\u0308ksusi: suurtu\u0308kid, tulejuhtimispunktid, sidepidamisjaam, laskemoonalaod, meeskonnaruumid."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Erinevalt laevadest sai maismaal need u\u0308ksused hajutada suurele territooriumile, mis tabamuse korral va\u0308listas nende ta\u0308ieliku ha\u0308vimise. Maismaa eeliseks laevastiku ees oli ka vo\u0303imalus ehitada tugevamaid rajatisi, mis olid odavamad ja mida sai paremini maskeerida. Merekindluste suurtu\u0308kkidel on ettevalmistatud laskesektorid ning erinevalt laevadest ei mo\u0303juta neid ka lained."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Rannakaitsepatareidel on koduva\u0308ljaku eelistest hoolimata siiski ka mitmeid no\u0303rkusi, na\u0308iteks on nad statsionaarsed ja maismaa poolt haavatavad, sest kahurid on ju suunatud merele. Merekindluste plaani ta\u0308ieliku o\u0303nnestumise korral loodeti va\u0308ltida dessante Liivi lahes, Eesti la\u0308a\u0308nesaartel, Muhu va\u0308inas ja Po\u0303hjalahes. Rohkemal vo\u0303i va\u0308hemal ma\u0308a\u0308ral oleksid olnud kaitstud Soome lahe rannikualad ning sadamad Tallinnas ja Helsingis."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Kaitse edukus oleks tulnud su\u0308nergiast rannikukaitsepatareide, Balti laevastiku, miiniva\u0308ljade ja maarinde vahel. Selliselt u\u0308les ehitatud su\u0308steem oleks pidanud kaitsma Peterburi linna ning hoidma lahti laevateed La\u0308a\u0308nemerele."}, {"text_idx": "#000011", "text": "1917. aasta su\u0308giseks ja\u0308i mastaapne Peterburi kaitsesu\u0308steem lo\u0303petamata, sest Saksa keisririik sooritas meredessandid La\u0308a\u0308ne-Eesti saartele. Muhu va\u0308ina kindlustatud positsioonil oli 65 kahurit, kaks soomuslaeva ja miiniva\u0308ljad Saksa eskaadri vastu, mis koosnes kokku ku\u0308mnest lahingulaevast."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Kokku oli kahurite arvus seitsmekordne u\u0308lekaal, aga Saksamaa ei suutnud oma suurtu\u0308kitulega rannikukaitsepatareisid ha\u0308vitada, seega suurtu\u0308kipatareide ha\u0308vitamiseks pakkus parimaid vo\u0303imalusi just meredessant."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Sakslaste edu po\u0303hjuseks oli Vene so\u0303java\u0308e demoraliseeritus, misto\u0303ttu maandati minimaalse vastupanuga Tagalahes ja Pammanas kaks dessanti. Tulemusena ho\u0303ivati Saaremaa ja Muhumaa va\u0308hem kui na\u0308dalaga."}, {"text_idx": "#000014", "text": "\"Saksa armee varises kokku veel sama aasta su\u0308gisel ja Eestist lahkudes lo\u0303hkusid nad a\u0308ra ka need patareid, mis olid venelastest terveks ja\u0308a\u0308nud.\""}, {"text_idx": "#000015", "text": "1918. aasta veebruaris jo\u0303udsid sakslased Mandri-Eestisse ja taganevad Vene va\u0308ed lasid o\u0303hku Tallinna u\u0308mbruse rannikukaitsepatareid samamoodi, nagu nad olid teinud saartelt lahkudes. Saksa armee varises kokku veel sama aasta su\u0308gisel ja Eestist lahkudes lo\u0303hkusid nad a\u0308ra ka need patareid, mis olid venelastest terveks ja\u0308a\u0308nud."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Sellel lu\u0308hikesel perioodil pidas Saksamaa oluliseks mehitada suurtu\u0308kipatareid ja keerata need idasuunda, seega Aegnat peeti asukoha poolest olulisemaks kui Naissaart. Mo\u0303lemale saarele ma\u0308a\u0308ratud garnisoni u\u0308lesanne oli riivistada sissepa\u0308a\u0308s Tallinna lahte."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Novembris alustasid bols\u030cevikud sissetungi ja algas Eesti Vabadusso\u0303da. Ajutisel Valitsusel olid ka\u0308ed to\u0308o\u0308d ta\u0308is ja tekkinud kaoses prooviti luua u\u0308ht organisatsiooni, mis tegeleks rannikukaitse ja patareide lahingukorda seadmisega. Alates 16. maist 1919. aastal anti ko\u0303ik patareid merejo\u0303udude juhataja alluvusse."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Plaan oli a\u0308ra kasutada Peeter Suure merekindlust ja kaitseliini Porkkala-Tallinna vahel. Sellel liinil Naissaare ja Ma\u0308kiluoto vahel on 36 kilomeetrit merd, mille sai sulgeda miinidega ja katta mo\u0303lemalt rannikult suurtu\u0308kitulega. Idee oli ju hea, aga kahjuks koosto\u0308o\u0308 Soomega seekord veel ei alanud."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Juba Vabadusso\u0303ja ajal alustati rannikukaitse loomist ja nu\u0308u\u0308d tuli po\u0308o\u0308rata fookus la\u0308a\u0308nesuunalt idasuunda. 1920. aastate lo\u0303pus na\u0308hti vaenlase tegevussuundade ja eesma\u0308rkidena Tallinna pommitamist merelt ja pa\u0308rast merekindluste ha\u0308vitamist pealinna vallutamist dessandiga merelt."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Ohtudena na\u0308hti dessante Eesti po\u0303hjarannikul Narva, Kunda, Hara, Ka\u0308smu, Kolga lahe ja Paldiski juures. Arvati, et suurem osa laevastikust ru\u0308ndab Tallinna ja va\u0308iksem osa toetab maaoperatsioone paremalt tiivalt. Kardeti, et vastane blokeerib mereranniku ja lo\u0303ikab sellega la\u0308bi Tallinna u\u0308hendusteed la\u0308a\u0308nega."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Merekindluste moderniseerimisega tegeldi kogu so\u0303dadevahelise aja. Aastatel 1919 kuni 1930 kulus ainuu\u0308ksi Naissaare kindluse taastamiseks, u\u0308mberehitamiseks ja relvastamiseks u\u0308le 1,2 miljoni krooni. 1926. aastast tihenes koosto\u0308o\u0308 Soomega, millest arenes va\u0308lja plaan so\u0303ja puhkemise korral sulgeda Punalipuline Balti laevastik Soome lahte."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Plaan na\u0308gi ette miiniva\u0308lju Soome ja Eesti vahel, mida oleksid katnud suurtu\u0308kikahurid rannikult ja allveelaevad, mis oleksid jahtinud la\u0308bipa\u0308a\u0308senuid. Soome ei soovinud na\u0308ha endast lo\u0303una pool No\u0303ukogude Liitu, seega oli Eesti aitamine strateegiline ja kaalutletud otsus. Soome ja Eesti vaheline ulatuslik koosto\u0308o\u0308 ho\u0303lmas luureinfo, hariduse ja tehnika jagamist ning u\u0308hist plaani, millega oleks seatud Peterburi mereblokaadi alla."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Kahe maailmaso\u0303ja vahel vo\u0303ttis Eesti vaevaks arendada rannikukaitset ja tegi seda nii ha\u0308sti kui oskas. Hoolimata va\u0308hestest ressurssidest investeeriti palju ja otsiti vo\u0303imalusi koosto\u0308o\u0308ks."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Eesti ja NSV Liidu vastastikuse abistamise leping 1939. aastal nullis kogu Eesti rajatud rannikukaitse su\u0308steemi. Esimese Eesti Vabariigi ajal arendati kaitsejo\u0303ude rannikuriigile omaselt, kus so\u0303jaline kaitse merel on sama oluline kui maal ja o\u0303hus. Mo\u0303isteti, et Eestimaa on geograafiliselt mereriik, sest maismaapiiri on rannikupiirist oluliselt va\u0308hem."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Rannikuso\u0303japidamine on kahesuunaline: maalt merele ja merelt maale. Rannikukaitse omakorda on kaitse ru\u0308nnakute eest merelt ja selle kaitse moodustavad laevastikud, rannikukaitsepatareid, meremiinid ning rannikukaitseks ma\u0308a\u0308ratud maa- ja o\u0303huva\u0308ed."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Peamiseks u\u0308lesandeks on vastast heidutada, takistada vastase tungimist merealasse ning selle kasutamist na\u0308iteks maabumiseks. Rannikumereva\u0308ge va\u0308ikeses riigis, nagu seda on Eesti, ei tuleks kujundada suurte mereva\u0308eriikide ja\u0308rgi, vaid keskkonnaga kohandades, sest ookeanimereva\u0308gedel on teistsugune struktuur ja u\u0308lesanded."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Taani kaitseva\u0308e juhataja admiral Tim Sloth Jo\u0308rgenseni so\u0303nul koosneb rannikuso\u0303japidamine keskkonnaga integreeritud kihtidest, et tagada kaitse su\u0308gavus. Va\u0308limiseks kihiks on konventsionaalsed allveelaevad, ja\u0308rgmine kiht on koordineeritud o\u0303hulo\u0308o\u0308gid ja raketiru\u0308nnakud maalt ning merelt."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Sellele ja\u0308rgnev kiht on defensiivsed miinito\u0303kked ja suurtu\u0308kid koos maava\u0308e u\u0308ksustega. Esimesel iseseisvusajal oli rannikukaitse tagatud mere- ja maajo\u0303ududega. O\u0303hujo\u0303udude kiht ja\u0308i rannikukaitses tagaplaanile, sest piiratud ressursid ei vo\u0303imaldanud ko\u0303ike korraga saavutada."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Ta\u0308napa\u0308evasel Eestil tuleb arvestada, et rannik ja suur hulk lahtesid soodustavad dessantoperatsioone. Eesti pealinn asub mere a\u0308a\u0308res ning meritsi toimub sidepidamine, varustamine ja koosto\u0308o\u0308 so\u0303bralike riikidega."}, {"text_idx": "#000031", "text": "\"Balti riigid omavad Venemaale strateegilist ta\u0308htsust ning Vene-NATO konflikti korral vo\u0303ib Balti riikide ho\u0303ivamine olla sundka\u0308ik.\""}, {"text_idx": "#000032", "text": "Eesti Vabariigile on La\u0308a\u0308nemere piirkonnas praegu ainsaks to\u0303ena\u0308oliseks ohuks Venemaa Fo\u0308deratsioon, kellega jagatakse maismaapiiri. Meritsi oleme justkui Kaliningradi ja Peterburi vahel. Venemaa agressiivne va\u0308lispoliitika, mille eredamad na\u0308ited on 2008. aasta Gruusia konflikt ja 2014. aasta Ukraina kriis, na\u0308itavad impeeriumimeelset suhtumist. Balti riigid omavad Venemaale strateegilist ta\u0308htsust ning Vene-NATO konflikti korral vo\u0303ib Balti riikide ho\u0303ivamine olla sundka\u0308ik."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Venemaa siinsete so\u0303jaliste tegevuste po\u0303hilisteks eesma\u0308rkideks on nihutada o\u0303hukaitse \"vihmavarju\" la\u0308a\u0308nde, va\u0308hendada NATO o\u0303hu- ja mereseiret, leida baase oma mere- ja o\u0303hujo\u0303udude toetuseks ning to\u0303kestada Balti riikide territooriumi kasutamist sillapeana Venemaa vastu."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Punalipulisel Balti laevastikul on arvestatav dessandivo\u0303ime eesotsas Ropucha klassi dessantlaevaga, mis mahutab 10 tanki ja 340 vo\u0303itlejat. Eduka dessandi u\u0308heks komponendiks on u\u0308llatusmoment, mida on kerge saavutada, kui teisel poolel puuduvad mereseirega tegelevad rannikukaitseu\u0308ksused. Hea na\u0308ide strateegilise taseme u\u0308llatusmomendist on Krimmi annekteerimine."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Teisel iseseisvusajal, erinevalt esimesest, oleme kaitsevo\u0303ime arendamises ro\u0303hku pannud ko\u0303ikjale mujale kui rannakaitsevo\u0303imele. Va\u0308ikese riigina oleme peaaegu alati olukorras, kus ko\u0303ike korraga ei saa. Praegu on meie rannikukaitse peaaegu olematu, misto\u0303ttu rannikukaitsesu\u0308steemi loomisel tuleks alustada vundamendist ehk mereseirest ja pealveeto\u0303rjest."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Rannikukaitse ei ole omaette mereso\u0303japidamise valdkond, vaid nende kombinatsioon: peamiselt pealveeto\u0303rje, millele lisanduvad o\u0303hu- ja allveelaevato\u0303rje, miiniso\u0303da ja elektrooniline vo\u0303itlus. Selle kombineeritud vo\u0303ime puudumisel on u\u0308sna to\u0303ena\u0308oline, et vastane valib ru\u0308nnakuks just selle koha."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Mereva\u0308el seisab ees mahukas laienemine"}, {"text_idx": "#000038", "text": "Eesti sai oma relvastusse meremiinid"}, {"text_idx": "#000039", "text": "Harri Tiido: Soome kaitsepoliitika aruandest"}, {"text_idx": "#000041", "text": "Vanemteadur: liberaaldemokraatlik su\u0308steem on kaitsepositsioonil"}, {"text_idx": "#000042", "text": "\"Va\u0308lisilm\": kas demokraatia on tegemas va\u0308hika\u0308iku?"}, {"text_idx": "#000043", "text": "Luik: 9/11 mo\u0303jud kestavad siiani"}, {"text_idx": "#000044", "text": "Vanemteadur: Venemaa infoso\u0303ja eesma\u0308rk on ku\u0308lvata kaost ja trotsi"}, {"text_idx": "#000045", "text": "Indrek Suitso: biorelvadest - haigused ja so\u0303jad"}, {"text_idx": "#000046", "text": "Katrin Nyman-Metcalf: kosmos \u2013 la\u0308hituleviku so\u0303jatander?"}, {"text_idx": "#000047", "text": "Meelis Oidsalu: kuidas eestlane so\u0303dib?"}, {"text_idx": "#000048", "text": "Kolonel Paul Clayton: me seisame teie ko\u0303rval ja ta\u0308ielikult lo\u0303imununa"}, {"text_idx": "#000049", "text": "Rannakaitse ta\u0308isvo\u0303imekuse saavutamiseks kuluks paar aastat"}, {"text_idx": "#000050", "text": "Mart Vo\u0303rklaev: 2024. aasta eelarve on visioon, kuhu tahame Eestit juhtida"}, {"text_idx": "#000054", "text": "Ilmar Raag: riigieelarve kui kompromiss ilma initsiatiivita"}, {"text_idx": "#000059", "text": "Kurikuulsa ristiisa surma to\u0303ttu vo\u0303ib Sitsiilias puhkeda maffiaso\u0303da"}, {"text_idx": "#000060", "text": "Haridusto\u0308o\u0308tajate liit po\u0308o\u0308rdub palgavaidluse to\u0303ttu riikliku lepitaja poole"}, {"text_idx": "#000061", "text": "Vihmaussidel on po\u0303llusaagikusele suur ta\u0308htsus"}, {"text_idx": "#000068", "text": "USA vo\u0303imud kaebasid Amazoni konkurentsi kahjustamise eest kohtusse"}, {"text_idx": "#000069", "text": "U-16 jalgpallikoondis ja\u0308i Iirimaa eakaaslastele kindlalt alla"}]