[{"text_idx": "#000000", "text": "EELK perikoopide abimaterjal 4/20: kaheku\u0308mne neljas pu\u0308hapa\u0308ev pa\u0308rast nelipu\u0308ha Mt 17:24\u201327"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Ko\u0303ige ta\u0308helepanuva\u0308a\u0308rsemad variatsioonid on salmis 26. Nestle-Alandi tekstis algab salm lakooniliselt: eipontos de \u2019aga u\u0308tles\u2019, toetudes Codex Vaticanusele, Codex Koridethile, majusklile 0281, Lake\u2019i perekonna ka\u0308sikirjadele ja veel mo\u0303nele ka\u0308sikirjale. Paljud ka\u0308sikirjad laiendavad seda eri suundades nagu nt legei auto\u0304 ho petros \u2019Peetrus u\u0308tleb talle\u2019 ka\u0308sikirjades Codex Washingtonensis, Ferrari perekond ja enamustekstis vo\u0303i siis ka lihtsalt legei auto\u0304 (Codex Bezae) ja muud variandid, mispuhul erineb ka so\u0303nade ja\u0308rjekord lauses. Tekstikomitee hinnangul selgitab lu\u0308him variant teiste variatsioonide teket paremini kui vastupidine oletus, et algset pikemat teksti oleks hiljem hakatud miskipa\u0308rast lu\u0308hendama. U\u0308hes 12. sajandi minusklis (713) on salmi lo\u0303ppu laiendatud lausega, mis to\u0303lkes ko\u0303lab: \u201eSiimon u\u0308tles: \u201eJah\u201c. Jeesus u\u0308tleb: \u201eSiis anna ka sina, olles neile vo\u0303o\u0303ras\u201c.\u201c See laiendus saab vo\u0303imalikuks ta\u0308nu sellele, et eelnevat lauset on algtekstis vo\u0303imalik mo\u0303ista ka ku\u0308silausena."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Matteuse evangeeliumi on uurijad struktureerinud eri viisidel. Ka\u0308esoleva perikoobi puhul on aga asjakohane ma\u0308rkida, et evangeeliumis tervikuna on ja\u0308lgitav korduv kiastiline muster, mispuhul eri su\u0308ndmustest jutustatavad lood leiavad oma paarilised vahepealsete lugude ja\u0308rel. U\u0308ks vo\u0303imalik ja\u0308rjestus asetab perikoobi kolmekordsesse kiasmide jadasse 16:28 kuni 25:46. Igas kiasmis on u\u0308heksa komponenti, ku\u0308mnes on keskne ning esimese kiasmi viimane komponent on u\u0308htlasi ka uue kiasmi esimene komponent:"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Selline lugude struktuursus na\u0308itab ilmekalt, et evangeelium on hoolikalt komponeeritud. Kusjuures ka\u0308esolev perikoop esineb ainult Matteusel ja mitte u\u0308heski teises kanoonilises evangeeliumis. On ta\u0308iesti vo\u0303imalik, et evangelist lisas selle loo just muuhulgas laiemat evangeeliumi teksti struktuurset terviklikkust silmas pidades. Perikoobi kaugem \u201epartner\u201c oleks siis sel puhul mo\u0303istujutt viinama\u0308e to\u0308o\u0308listest."}, {"text_idx": "#000006", "text": "U\u0308laltoodut silmas pidades on asjakohane perikoobi ja viinama\u0308e to\u0308o\u0308liste mo\u0303istujutu po\u0303gus vo\u0303rdlus (eestikeelse piibliteksti vahepealkirjad vo\u0303ib siinkohal rahus a\u0308ra unustada). Mo\u0303lemas lo\u0303igus on tegelaseks Peetrus ja viide on ka rahale. Perikoobi peidetud vihje Jeesusele kui Jumala Pojale on vo\u0303rreldav viinama\u0308e omanikuga. Maise kuninga poegade positsioon 17:25 on ko\u0303rvutatav 19:27\u201320:16 eshatoloogilise ajaga, mil Inimese Poeg istub viinama\u0308e omanikuna troonil ja tasustab ko\u0303iki to\u0308o\u0308tegijaid oma suvera\u0308a\u0308nse armu alusel."}, {"text_idx": "#000007", "text": "4. Ajalooline kontekst ja paralleeltekstid"}, {"text_idx": "#000008", "text": "Eestikeelsete to\u0303lgete 17:24 \u201emaksuraha\u201c vo\u0303i \u201etemplimaks\u201c on originaalis didrachma, mille va\u0308a\u0308rtus oli vo\u0303rdne 2Ms 30:13\u201315 ma\u0308rgitud poole seekliga (vrd \u201eUue maailma to\u0303lke\u201c \u201ekahedrahmine maks\u201c). Jeesuse ajal oli tavaks maksta kahedrahmist maksu templi toetuseks (taustaks juba mainitud 2Ms 30:13\u201315). Orienteeruvalt oli see kahe kaheteisttunnise pa\u0308evapalga suurune raha. Tegu oli solidaarsuse va\u0308ljendusega; ka hajala juudid maksid seda maksu. Siiski olid eri osapooled eriarvamusel selles osas, et kes peaks maksma ja kui tihti. Variserid olid ko\u0303ige rangemad ja leidsid, et iga ta\u0308iskasvanud mees, kes on vanem kui 19 aastat, peaks seda maksma kord aastas. Saduseride hoiak oli, et see maks on vabatahtlik ja et preestrid peaksid olema sellest vabastatud. Qumrani kogukond leidis, et seda maksu peaks maksma vaid u\u0308ks kord elu jooksul. Jeesuse ka\u0308itumisest (mitte ainult selles perikoobis, vaid ko\u0303igis evangeeliumites) na\u0308eme, et ta oli u\u0308priski kriitiline templi kui institutsiooni suhtes tervikuna. Sestap siis ka hoiak, et nii nagu maised kuninga ei maksusta oma lapsi, on ka \u201eJumala lapsed\u201c maksust vabad. Aga va\u0308lise rahu huvides vo\u0303ib ju pahanduse va\u0308ltimiseks (hina de me\u0304 skandaliso\u0304men autous) selle raha a\u0308ra maksta. Peetrusele kala suust lubatud ho\u0303beraha state\u0304r (17:27) nimetati ka tetradrahmiks (neli drahmi) ja sellest ja\u0308tkuski niisiis kahele."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Samas on sellel lool kirjapandud evangeeliumi esmases kasutuskontekstis ka veel teine ta\u0308iendav ta\u0308hendus, mis esimestel lugejatel vaevalt ta\u0308hele panemata ja\u0308i. Matteuse evangeelium on oma esimeses la\u0308henduses adresseeritud juudikristlikule kogukonnale, kes elas ja toimetas ajal, mil Esimesest juudi u\u0308lesto\u0303usust osavo\u0303tjad olid roomlastelt lu\u0308u\u0308a saanud ja mil ka Jeruusalemma tempel oli maha po\u0303letatud. Aga templimaks oli alles ja\u0308a\u0308nud. Roomlased lo\u0303id riigikassasse eraldi alajaotuse (fiscus Judaicus), mille eesma\u0308rgiks oli juudi templimaksu ja\u0308tkuv kogumine. Aga seekord oli see raha mo\u0303eldud hoopis Roomas asuva Jupiteri templi u\u0308mberehitamises ja u\u0308lalpidamiseks. Asi ei olnud ainult rahas, vaid sellega tuletati juutidele meelde, et nad olid rahvana ma\u0308ssus lu\u0308u\u0308a saanud ja et Rooma imperiaalne vo\u0303im valitses nende u\u0308le ja\u0308tkuvalt. Sellest maksust hoidumine ei tulnud ko\u0303ne alla, mittemaksmine ta\u0308hendas ma\u0308ssu riigi vastu. Matteuse juudikristlikust kogukonnast pa\u0308rinevad lugejad pidid samuti seda maksu maksma. Lugu, milles kala toob vajaliku mu\u0308ndi, kuulutab Jumala vo\u0303imu, mis on u\u0308lem Rooma vo\u0303imust. Ko\u0303ik kaladega seostuvad lood Matteuse evangeeliumis (7:10; 14:13\u201321; 15:32\u201339) ko\u0303nelevad Jumala u\u0308llatuslikust hoolitsusest. Ajal, mil impeerium kuulutas ka ko\u0303ik mereelajad riigi varakassa omandiks, kuuletub meri Jeesuse ka\u0308skudele (8:23\u201327; 14:22\u201333) ja kaladki kuuluvad Jumala, mitte Rooma vo\u0303imu alla. Niisiis oludes, kus templimaksu maksmine oli roomlaste poolt mo\u0303eldud juutidele koha ka\u0308tte na\u0308itamisena, suunas see lugu lugejaid mo\u0303istmisele, et isegi kui nad maksavad seda kohustuslikku maksu, ei kinnita nad sellega Rooma vo\u0303imu endi u\u0308le, vaid vastupidi, nad kinnitavad seda, et Jumala vo\u0303im on u\u0308lim."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Iga va\u0308hemalt 20-aastane juudi mees pidi Jeesuse ajal maksma poole seekli suurust maksu Jeruusalemma templi heaks. Mis\u030cnas nimetatakse templimaksu \u201eseekel\u201c (s\u030ceqel), seejuures ei peeta silmas konkreetset u\u0308heseeklist mu\u0308nti (= 1 sela\u2019 = 4 drahmi vo\u0303i 4 denaari), vaid u\u0308ldmo\u0303istet \u201eseekliand\u201c. Seejuures eeldatakse, et anni suurus (pool mu\u0308ndiseeklit vo\u0303i pool sela\u2019t = 2 drahmi ehk didrachma vo\u0303i 2 denaari) on u\u0308ldteada."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Traktaadis S\u030ceqalim 2,4 leidub ta\u0308helepanuva\u0308a\u0308rne traditsioon, mille kohaselt puudus rabi Jehuda (u 150 pKr) so\u0303nul seekliannil (s\u030c\u01ddqali\u0304m) kindlaksma\u0308a\u0308ratud suurus. Kui israeliidid hakkasid Pa\u0308rsia vo\u0303imu ajal eksiilist tagasi tulema, maksid nad dareikides; seeja\u0308rel sela\u2019des (1 sela\u2019 = 4 drahmi), hiljem tev\u2019a\u2019des (1 tev\u2019a = pool sela\u2019t). Lo\u0303puks taheti hakata maksma tenaarides (1 tenaar = 1 drahm = veerand sela\u2019t). Internetisaidil leiduva kommentaari kohaselt viitab mis\u030cna juutide keskel erinevatel aegadel ka\u0308ibel olnud mu\u0308ntidele. Na\u0308ib nii, et templimaksuksu oldi harjutud maksma poole parajasti ka\u0308ibel olevast va\u0308a\u0308ringu ulatuses."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Mt 14:27 kreekakeelne tekst kasutab Peetruse poolt kala suust leitud mu\u0308ndi nimetusena state\u0304r,mille va\u0308a\u0308rtus oli 4 drahmi. Mu\u0308nt vo\u0303is olla Tu\u0308u\u0308rose seekel kaaluga u 14 grammi, rohkem kui pu\u0308ha seekli mass (11 grammi). Kuna Rooma riigi mu\u0308ntide ho\u0303bedasisaldus oli suhteliselt madal (u 80%), kasutati templimaksu tasumisel ko\u0303rgema ho\u0303bedasisaldusega (u 90%) Tu\u0308u\u0308rose seekleid. Evangeeliumides mainitud rahavahetajad vahetasid Rooma mu\u0308nte vajaduse korral Tu\u0308u\u0308rose seeklite vastu."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Templimaksu kogumise kohta ma\u0308rgib pa\u0308rimus traktaadis S\u030ceqalim 1,1 ja 3, et adarikuu esimesel pa\u0308eval anti ametlikult teada seeklianni kogumise alguse kohta. Adarikuu 15. pa\u0308eval seadsid rahavahetajad u\u0308les oma lauad maapiirkondades, 25. pa\u0308eval aga pu\u0308hakojas."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Maapiirkondades kogutud templimaks viidi turvameeskonna saatel Jeruusalemma. Transpordi ho\u0303lbustamiseks vo\u0303idi seejuures ho\u0303bemu\u0308ndid vahetada kuldmu\u0308ntide vastu."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Uues Testamendis nimetatakse mitmel pool kristlike koguduste korjandusi Jeruusalemma emakoguduse heaks (na\u0308iteks Ap 11:29; 2Kr 8:1\u201315). Na\u0308ib, et kristlasteks saanud juudid ei unustanud iidset tava toetada usukaaslasi Pu\u0308hal Maal."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Mt 17:26 \u201enii on pojad vabad\u201c:"}, {"text_idx": "#000020", "text": "Evangeelium ei ma\u0308rgi, mis liiki kala Peetrus pu\u0308u\u0308dis, kuid teinekord nimetatakse tilaapiat \u201epu\u0308ha Peetruse kalaks\u201c."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Kirikupalve \u2013 Ka\u0308siraamat, lk 569, nr 3, vo\u0303i Ka\u0308siraamat, lk 577, nr 9 / Agenda, lk 68\u201370, nr 2."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Mt 26:15 nimetab, et Jeruusalemma vo\u0303imud pakkusid Juudas Iskariotile Jeesuse reetmise eest 30 ho\u0303beraha. Kreekakeelne algtekst kasutab mo\u0303istet argyrion \u2019ho\u0303bemu\u0308nt\u2019. Uurijad on erineval seisukohal, millised mu\u0308ndid need vo\u0303isid olla."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Need vo\u0303isid olla Tu\u0308u\u0308rose tetradrahmid ehk seeklid (14 g 94% ho\u0303bedat), Antiookia stateerid (15 g 75% ho\u0303bedat) vo\u0303i Ptolemaioste tetradrahmid (13,5 \u00b1 1 g 25% ho\u0303bedat). 2021. aasta ho\u0303beda hinna alusel arvestatult maksab 30 ho\u0303beraha seega umbes 78\u2013380 eurot."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Esimesel aprillil 2010 avaldas ajaleht \u201eDie Welt\u201c Ulli Kulke artikli \u201eWas man sich vom Judaslohn heute kaufen ko\u0308nnte\u201c (\u201eMida juudaseeklite eest ta\u0308napa\u0308eval osta saaks\u201c Autor jo\u0303uab ja\u0308reldusele, et numismaatilist va\u0308a\u0308rtust omavate kollektsioneerimisobjektidena maksaks 30 ho\u0303beraha ta\u0308napa\u0308eval umbes ku\u0308mme tuhat eurot, mis on va\u0308ikeauto hind. Kolmeku\u0308mne seekli eest vo\u0303is Jeesuse ajal omandada eesli. Seega on rahanumber ku\u0308ll muutunud, kuid Jeesuse \u201ehinnaks\u201c oleks endiselt transpordivahendi maksumus..."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Keskajal peeti reliikviateks hulka muistseid mu\u0308nte, mis pa\u0308rinevat nende hulgast, mida Juudale maksti. Need reliikviad pidid aitama raskete su\u0308nnituste juures. Juudaseeklitest reliikviad ilmuvad va\u0308lja 14. sajandil, mil frantsiskaanid levitasid uut vagadusetu\u0308u\u0308pi \u2013 Kristuse kannatusloo u\u0308le mo\u0303tisklemist ristitee ka\u0308igus. Kivi, millel seeklid va\u0308lja maksti, asuvat Lateraani palees."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Su\u0308rakuusa dekadrahm, Limericki JahimuuseumAllikas: Wikimedia"}, {"text_idx": "#000033", "text": "Piiblis ei esine kordagi so\u0303na \u201eu\u0308ksindus\u201c vo\u0303i \u201eu\u0308ksildus\u201c. Sellest hoolimata vo\u0303ib o\u0308elda, et ku\u0308llap su\u0308ndis u\u0308ksindus siia maailma juba siis, kui Jumal ajas Aadama ja"}, {"text_idx": "#000034", "text": "Pa\u0308evast-pa\u0308eva koolis usundio\u0303petusega tegeledes olen ikka aeg-ajalt pu\u0308u\u0308dnud so\u0303nastada oma o\u0303petatava aine aluseks olevaid po\u0303himo\u0303tteid ning mo\u0303elda, missugune on selle o\u0303ppeaine suhe kirikuga. Na\u0308iteks, kas"}, {"text_idx": "#000035", "text": "Eesti piiblito\u0303lkimise olevikust ja tulevikust"}, {"text_idx": "#000036", "text": "Piibli to\u0303lkimine on kuulunud ja kuulub oluliste kultuurisu\u0308ndmuste hulka ko\u0303ikides u\u0308hiskondades, mis u\u0308hel vo\u0303i teisel moel toetuvad kristlikule kultuuripa\u0308randile. Omaaegsetest piiblito\u0303lgetest said tuule tiibadesse ta\u0308napa\u0308eva"}]