[{"text_idx": "#000000", "text": "Olime abiks allveerobot REMUS-e katsetamisel.Vaata la\u0308hemalt: meremuuseumi aruanne"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Sel aastal sai uuritud 29 meie jaoks uut veealust objekti:\nVrakiregistrisse lisandus 61 uut objekti."}, {"text_idx": "#000002", "text": "1874a valmis S\u030cotimaal Port Glasgows, William Hamilton & Co laevatehases 406 tonnise veeva\u0308ljasurvega kaubalaev Fennia. Laeva ostis Wasa-Nordsjo Angb A.B mis hiljem liideti Soome aurulaevade kompaniiga. Fenniat hakati kasutama kaubavahetuseks Soome ja Suurbritannia vahel. Sihtpunktideks olid Soome sadamad Oulu, Vaasa ja Kristiinankaupunki. 11.jaanuaril.1889a. aga oli Fennia teel Tallinna, lastiks moodne fotovarustus ja muu kaup kuid ja\u0308i tormi ka\u0308tte ja uppus Lohusalu la\u0308hedal.\nVrakk lebab praegu 42m su\u0308gavusel ja on u\u0308sna su\u0308gavale setetesse vajunud. Pardad on umbes meeter po\u0303hjast ko\u0303rgemal. Ahtriosa on a\u0308ratuntavalt terve, vo\u0308o\u0308r aga purunenud. Tekiehitised osaliselt sisse vajunud. Parda a\u0308a\u0308res lebavad kinniste korkidega pudelid kus arvatavasti vo\u0303isid olla fotokemikaalid. Samuti vedeleb samas ja ka vraki ko\u0303rval erinevaid taldrikuid. Laeva aurukatel on u\u0308sna omapa\u0308rane, 20.sajandil tehti juba teistsuguseid katlaid. Paljuski on vraki purunemises su\u0308u\u0308di kalatraalid, sest mitmes kohas on traalivo\u0303rkude puntrad ja osa tekiehitisi on to\u0303mmatud vrakist eemale."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Laeva valmimisest on juttu ka 10.04.1874 ajalehes Greenock Telegraph lk.3"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Videolo\u0303ik u\u0308hest ha\u0308sti sa\u0308ilinud kolmemastilise purjelaeva vrakist. Vrakk on pa\u0308rit 18 sajandi lo\u0303pust vo\u0303i 19 sajandi algusest ja asub Soome territoriaalvete la\u0308hedal. Vrakil olid ja\u0308ljed hiljutisest ru\u0308u\u0308stamisest kus arvatavasti u\u0308ritati a\u0308ra viia ka laevakella."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Soome meremuuseumi koostatud dokumentatsiooni vrakist ja pildid."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Vastavalt sellel suvel kehtima hakanud muinsuskaitseseaduse parandustele saab kaitsealustele vrakkidele sukelduda ainult sukeldumisloa olemosolul vo\u0303i sukeldumise tegevusloa omaniku ja\u0308relvalve all. Meil on hea meel teile teatada et nii Meelis, kui Kaido la\u0308bisid esimese koolituse edukalt ja omavad mo\u0303lemad ma\u0308lestisele sukeldumise luba. Akvanaut OU\u0308-le on va\u0308ljastatatud ma\u0308lestistele sukeldumise korraldamise tegevusluba."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Kui saksa va\u0308ed 1944a Tallinnast lahkusid, mineerisid nad sadamaesised alad. Madalasse vette pandi suure lo\u0303hkelaenguga magneetilisi po\u0303hjamiine mida tavaliselt kasutati 50-60m su\u0308gavusel. Mo\u0303te oli selles, et kui miin plahvatab, siis lo\u0303hub see laeva nii ra\u0308ngalt a\u0308ra , et seda on vo\u0303imatu a\u0308ra vedada. Nii loodeti blokeerida sissepa\u0308a\u0308s sadamasse.\nTegelikkuses oli vene mereva\u0308e aktiivsus tol ajal suhteliselt madal.\nBalti laevastik kasutas G5 tu\u0308u\u0308pi torpeedokaatreid transpordiks laevade ja maa vahel. Need olid alumiiniumkerega, millele magnetmiin ei reageerinud ja vo\u0303isid korduvalt u\u0308le miini edasi-tagasi so\u0303ita. Oli ka u\u0308ks raudkere ja vo\u0303imsate mootoritega SM-4 tu\u0308u\u0308pi kaater TK-164 ja selle lo\u0303igi magnetmiini plahvatus ta\u0308itsa sodiks. Isegi ta\u0308naseni on alles vraki ko\u0303rval plahvatusest tekkinud kraater.\nTK-164 oli ~22m pikk SM-4 tu\u0308u\u0308pi torpeedokaater. Kaatril oli 4 vo\u0303imast bensiinimootorit, kokku 4000hj. Seeriatootmisse see tu\u0308u\u0308p ei la\u0308inud, valmis ainult u\u0308ks eksemplar."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Kui Rohuku\u0308last parvlaevaga Hiiumaale so\u0303idate, olete kindlasti ma\u0308rganud umbes poolel teel ohutoodrit, mis ja\u0308a\u0308b laevast mo\u0303nisada meetrit paremale. Sellel kohal toimusid 1941a augustis sellised su\u0308ndmused:"}, {"text_idx": "#000009", "text": "18. augustil kell 10 ru\u0308ndas saksa pommituslennuk vene so\u0303jalaeva \u2018Statno\u0303i\u2019d mis seisis Rohuku\u0308la reidil. Laev ho\u0303ivas ankru ja hakkas mano\u0308o\u0308veerdama, kuid 15min pa\u0308rast so\u0303itis saksa po\u0303hjamiinile. Hukkus u\u0308le 100 inimese. Vo\u0308o\u0308riosa rebenes ku\u0308ljest ja 10min pa\u0308rast see uppus. Kuna laeval ei jo\u0303utud sulgeda esimesi veekindlaid luuke, ta\u0308itusid esimesed sektsioonid kiiresti veega ja laeval tekkis different vo\u0308o\u0308ri. Mo\u0303ne aja pa\u0308rast oli laev vo\u0308o\u0308riga vastu merepo\u0303hja. su\u0308gavus oli seal 8m. Kell 12 tuli pa\u0308a\u0308stelaev Saturn ja hakkas vett va\u0308lja pumpama. O\u0308o\u0308 otsa pumpamise tulemusena o\u0303nnestus osa sektsioone veest tu\u0308hjaks saada. Pa\u0308eval aga ja\u0308tkusid sakslaste o\u0303huru\u0308nnakud ning Saturn pidi eemalduma. Selle tagaja\u0308rjel ta\u0308itus Statno\u0303i ja\u0308lle veega. Niimoodi 3 pa\u0308eva ja\u0308rjest. Siis halvenes ilm mis la\u0308ks lo\u0303puks u\u0308le 11 palliseks tormiks. Statno\u0303i tuli maha ja\u0308tta ning viiendal pa\u0308eval peale plahvatust 22.augustil kell 14 vajus laev vasakule ku\u0308ljele ja uppus. Laeva komando\u0308r N.Aleksejev hukkus kohe miiniplahvatuse hetkel 18.augustil."}, {"text_idx": "#000010", "text": "1957a to\u0303steti korpus osade kaupa u\u0308les ja viidi Tallinnasse vanametalli.\nPraegu asuvad selle ohutoodri all ha\u0308vitaja Statno\u0303i ja\u0308a\u0308nused. Vo\u0308o\u0308r lebab 250m eemal.\nSatno\u0303i oli 112,5m pikk ja 10.2m lai projekt 7y tu\u0308u\u0308pi laev."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Laevavrakkidele sukeldumine on huvitav, sama paeluv meie jaoks on ka eesriide kergitamine nende ajaloolt.\nNeljapa\u0308eval 16.detsembril kell 19 esilinastub meie teine film, \u201cTallina Lahe vrakid II\u201d, mis avab nelja laeva uppumisega seotud lugude tagamaid. Filmi pikkus on 45 minutit.\nOlete ko\u0303ik oodatud filmi esilinastusele ja hilisemale va\u0308ikesele koosviibimisele Oxygene Tallinna ruumides, Pirital TOP-is."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Eesti vetes II MS hukkunud laevad"}]