[{"text_idx": "#000000", "text": "Olu\u0308mpia meediaka\u0308ts\u030c \u2013 turg vs maksumaksja tasku"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Eesti olu\u0308mpiakoondis ta\u0308itis oma miinimumeesma\u0308rgi \u2013 ilma medalita koju ei tulda. Olgugi, et ainult u\u0308ks medal ja ainult pronks, see on ikka tublisti rohkem kui Atlantas 1996, vo\u0303i viimastel talima\u0308ngidel Sots\u030cis 2014, kui ja\u0308ime iseseisva koondisena u\u0308ldse ilma medalita. Paljude pu\u0308hendunud spordiso\u0303prade ootused olid aga kindlasti ko\u0303rgemad ning analu\u0308u\u0308s teemal, miks nii palju neljandaid, viiendaid ja kuuendaid kohti ja nii va\u0308he medaleid, see alles tuleb. Eelmise na\u0308dala tava- ja sotsiaalmeedia detsibellide ja\u0308rgi otsustades on meie paraadalal kettaheites medalitaja\u0308a\u0308mises selge su\u0308u\u0308dlane olemas \u2013 TV3. Just TV3-e suutmatus ja\u0308ttis otsustavatel katsetel Kanteri ja Kupperi ilma tuhandetest kodumaa tugitoolidest la\u0308htuvast energialaengust, mida kirglikud spordiso\u0303brad lootsid otse-eetri telepildi kaudu Rio kettaringi kiirata."}, {"text_idx": "#000002", "text": "To\u0303epoolest, TV3 ja\u0308ttis kettaheite jaoks eraldi telepildi tellimata ning taoliseks u\u0308lekandeks vajaliku tehnilise seadme rentimata. Vo\u0303rreldes ERRi spordiu\u0308lekannetega, mille kirumine on eestlaste jaoks va\u0308hemalt sama armastatud tegevus, kui nende u\u0308lekannete vaatamine, jooksis TV3 lati alt la\u0308bi. Lisaks na\u0308idati kommertskanalile kohaselt u\u0308lekannete ka\u0308igus tublisti reklaami, millega kergejo\u0303ustikufa\u0308nnid samuti harjunud pole. Asjaolu, et Eesti TV3 va\u0308idetavalt tegelikult olu\u0308mpiau\u0308lekandeid u\u0308ldse ei tahtnudki ning vastav otsus suruti peale Rootsi MTG emafirmast, see spordiso\u0303pru ei huvita, ega peagi huvitama. Spordifa\u0308nnide no\u0308rdimuse kontsentraati pakkus Priit Pulleritsu kolumn."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Kui rusikad korraks taskusse tagasi pista ja laiemat pilti vaadata, siis on tegemist loomuliku arenguga. Suurte spordivo\u0303istluste muutumine a\u0308riks on juba ammune to\u0303siasi ning selles a\u0308ris on suur osa teleo\u0303iguste mu\u0308u\u0308gil. ERR ei ole enam ammu ainuke rahvusvahelist sporti na\u0308itav omakeelne kanal Eestis ning ERRi monopoli murdumine ka ko\u0303ige suuremate suurvo\u0303istluste (olu\u0308mpiama\u0308ngud, jalgpalli EM ja MM) na\u0308itamisel on loomulik protsess. Eriti pa\u0308rast seda kui EBU (Euroopa Rahvusringha\u0308a\u0308lingute Liit) ei saanud esmakordselt endale olu\u0308mpiama\u0308ngude Euroopa teleo\u0303igusi ning ROK (Rahvusvaheline Olu\u0308mpiakomitee) mu\u0308u\u0308s o\u0303igusi oksjonitel riikide ja alade kaupa. Ja osuti ei po\u0308o\u0308rdu ERRi kasuks tagasi, sest ka 2018, 2020, 2022 ja 2024 olu\u0308mpiama\u0308ngude Euroopa o\u0303igused ei kuulu EBUle, vaid need sai 2015 ko\u0303ikidel platvormidel endale Discovery Communications, mis on kanali Eurosport emafirma."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Kui tegu pole just Pulleritsu tasemel kirgliku fa\u0308nniga, kes soovib oma kirge just ko\u0303ikide maksumaksjate raha eest rahuldada, siis on ERRi suurvo\u0303istluste monopoli murdumine maksumaksja seisukohalt isegi tervitatav protsess. Erakanalites ei maksa u\u0308lekandeid kinni mitte maksumaksjad, vaid reklaamiostjad ning tasuliste kanalite puhul ka vaatajad. ERRile suurvo\u0303istluste na\u0308itamiseks lisaraha kauplemine on muutunud halenaljakaks traditsiooniks. 2016. a. riigieelarvest keeldus ku\u0308ll valitsus lisaeraldusest, kuid tu\u0308hja kaukaga ERR siiski ei ja\u0308a\u0308nud \u2013 raha saadi Riigikogu nn katuserahadest."}, {"text_idx": "#000006", "text": "2012 olu\u0308mpiama\u0308ngude u\u0308lekanded +650.000 EUR"}, {"text_idx": "#000007", "text": "2016 jalgpalli EMi ja olu\u0308mpia u\u0308lekanded +250.000 EUR"}, {"text_idx": "#000008", "text": "ERRi tavaeelarve ei sisalda suurvo\u0303istluste jaoks piisavalt vahendeid ning on ku\u0308sitav, kas peakski. Spordiu\u0308lekanded on eeska\u0308tt meelelahutus ning pole mingit sisulist vahet, kas olu\u0308mpia kergejo\u0303ustikku vo\u0303i na\u0308iteks Eesti jalgpallikoondise ma\u0308nge na\u0308itab erakanal vo\u0303i rahvustelevisioon, kui u\u0308lekanne on kvaliteetne. Spordiu\u0308lekanded ei ole u\u0308heselt ja selgelt avalik o\u0303iguslik materjal, mida peab tingimata vahendama rahvusringha\u0308a\u0308ling. Ku\u0308ll aga on rahvusvaheliste suursu\u0308ndmuste na\u0308ol tegemist olulise vaatajamagnetiga, millest Eesti imeva\u0308iksel ja va\u0308ga konkurentsitihedal teleturul on huvitatud reklaamitellijad ja see ta\u0308hendab muidugi, et ka erakanalid. Selles pole midagi halba, kui spordi suursu\u0308ndmused jo\u0303uavad meieni mitte maksumaksja raha eest, vaid turupo\u0303hiselt. On ku\u0308ll to\u0303ena\u0308oline, et juhul kui ERR loobuks ta\u0308ielikult suurvo\u0303istluste na\u0308itamisest, siis erakanalid ei ta\u0308idaks kogu nis\u030cs\u030ci ja me na\u0308eksime ilmselt va\u0308hem olu\u0308mpiavo\u0303istlusi, suusatamist ja veel mo\u0303nda ala, mis erakanalitele piisavalt huvi ei paku. Samas mingit katastroofi kindlasti ei juhtuks. Erakanalid on toonud meieni tipptasemel klubijalgpalli ning vormelivo\u0303istlusi, mida ERR pole pidanud vajalikuks vahendada. TV3-e olu\u0308mpiadebu\u0308u\u0308t oli algajale kohaselt kobavo\u0303itu, aga noorsportlastele tuleb anda vo\u0303imalust areneda ja juhul kui neil tekib vo\u0303imalus vahendada mo\u0303nd ja\u0308rgmist suurvo\u0303istlust, siis kindlasti vigadest ka o\u0303pitakse. Tulevikus na\u0308eme selles nis\u030cis kindlasti erakanalite aktiivsemat toimetamist. Kergelt va\u0308ljakutsuva kinda on spordiringi visanud ka Kanal2, mis teatas va\u0308rskelt endise ERRi sporditoimetuse juhi Marko Kaljuveeri to\u0308o\u0308levo\u0303tmisest. Ka neil on eesma\u0308rk tru\u0308gida potentsiaalsele spordimarjamaale. On loomulik areng, et ERRi ja maksumaksja rahakoti osakaal spordiu\u0308lekannetes va\u0308heneb ning erakanalite ja reklaamiostjate panus kasvab."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Kui asju veidi laiemasse perspektiivi asetada, siis on kogu eelnev debatt, et kas traditsioonilist suurvo\u0303istluste teleu\u0308lekannet peaks tegema era vo\u0303i avalik-o\u0303iguslik kanal, ku\u0308ll veidi eilse pa\u0308eva ho\u0303nguga. Juba mo\u0303nda aega on u\u0308ldine trend, et inimesed vaatavad audiovisuaalset sisu (sh ka sporti) u\u0308ha enam portatiivsetelt ekraanidelt ja ja\u0308rjest va\u0308hem toanurgas ko\u0303rguvast telerist. Ehkki telerivaatamine on endiselt nii Eestis kui Euroopas laiemalt domineeriv audiovisuaalse sisu tarbimise moodus, siis vanusegrupiti on harjumused va\u0308ga erinevad. Na\u0308iteks Euroopa meediatrendide juhtriigis U\u0308hendkuningriigis kulutasid ta\u0308iskasvanud (vanuses 16+) 2014. a. keskmiselt 69% audiovisuaalse meedia vaatamise ajast tavapa\u0308rast live televisiooni vaadates. Samas vanusegrupp 16-24 kulutas tavatelevisoonile vaid 50% vaatamise ajast (na\u0308itenumbrid pa\u0308rinevad Ofcom\u2019i 2015. a. uuringust lk 51). Pole kahtlust, et sarnased trendid vo\u0303tavad vo\u0303imust ka Eestis ja teismeliste hulgas telerist vo\u0303o\u0303rdumine u\u0308ha ja\u0308tkub."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Eelmise na\u0308dala meediat sirvides ja\u0308a\u0308b mulje, et kodumaine meditsiiniuudis number u\u0308ks oli C-hepatiidi haigete antud po\u0303nts haigekassa eelarvele, mis jo\u0303udis esimesel poolaastal ootamatult suurde 33 miljonilisse miinusesse. 2016. a. riigieelarves arvestati kogu aasta peale 9 miljonilise miinusega. Loomulikult pole C-hepatiidi po\u0303dejad ise milleski su\u0308u\u0308di. 8 miljoni jagu kasvatas miinust uue ja kallima ravimi lisamine kompenseeritavate ravimite hulka ning ka inimeste ringi laiendamine, kellel tekkis o\u0303igus uuele ravimile. C-hepatiidi ravimi ootamatult suur kulu pole ainuke miinuse po\u0303hjus, sest sarnases suurusja\u0308rgus on lo\u0303hki ka eriarstiabi ja to\u0308o\u0308vo\u0303imetushu\u0308vitise eelarved. Kokkuvo\u0303ttes on tegu ja\u0308rjekordse hoiatussignaaliga aastaid teadaolevast probleemist \u2013 meie tervishoiusu\u0308steemi rahastamine on ku\u0308ll o\u0303igetel alustel ja vo\u0303rdlemisi efektiivne, aga ei ole pikas perspektiivis ja\u0308tkusuutlik."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Eesti tervisesu\u0308steemi kiituseks tuleb o\u0308elda, et seni on su\u0308steem toiminud suures plaanis ha\u0308sti. Rahastamine on lihtne ja selge, sest toimub peamiselt la\u0308bi sihtotstarbelise sotsiaalmaksu, mis pole so\u0303ltunud poliitilistest to\u0303mbetuultest. Sotsiaalmaksu 13%-ist kaetakse ligi kaks kolmandikku ko\u0303igist tervishoiukuludest, ligi veerand on patsientide omaosalus ja umbes 10% kaetakse riigieelarve kaudu (kiirabi, kindlustamata isikute va\u0308ltimatu abi jne). Rahastamist korraldab keskselt la\u0308bi hinnastatud teenuste haigekassa, mis on seni suutnud ajada piisavalt konservatiivset eelarvepoliitikat. Selline rahastamissu\u0308steem on aidanud muuhulgas tervishoiu rahastamise kasvu kontrolli all hoida ja vo\u0303imaldanud la\u0308bi pikaajalise planeerimise nii (eriti 1. etapi haiglates) vo\u0303imekuse to\u0303stmist kui pidevat ha\u0308davajalikku su\u0308steemi sisemise efektiivsuse suurendamist."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Keskseks probleemiks on aga asjaolu, et senine to\u0308o\u0308jo\u0303umaksul po\u0303hinev rahastamine ei suuda enam tervishoiukulusid katta. Haigekassa eelarve on juba miinuses ning miinust aitab la\u0308hiaastail katta parematel aegadel kogunenud reserv, mida ta\u0308naseks on ja\u0308rel 114 miljoni eurot. Ko\u0303ige va\u0308ltimatum ja pikaajalisem survetegur tervishoiu tuludele-kuludele on rahvastiku vananemine ning to\u0308o\u0308ealise elanikkonna va\u0308henemine. PRAXISe ja sotsiaalministeeriumi koostatud baasprognoosi kohaselt, mis vo\u0303tab aluseks tulevased demograafilised muutused ning la\u0308htub haigekassa senistest kuludest, pu\u0308sivad ravikindlustuse tulud ja kulud ja\u0308rgmise 10 aasta jooksul tasakaalu la\u0308hedal, kuid siis hakkab defitsiit ja\u0308rsult kasvama ja reserv saab otsa aastaks 2026."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Ravikindlustuse tulude ja kulude ning ravikindlustuse reservide prognoos aastaks 2060."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Joonis 1. Demograafilisi muutusi arvestav baasstsenaarium."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Paraku on tegu baasmudeliga ja demograafia pole sugugi ainuke kulusid to\u0303stev survetegur. Va\u0308ga oluline lisasurve on tervishoiuteenuste hinnakasv, mis tuleneb ko\u0303ige enam meditsiinito\u0308o\u0308tajate palgakato\u0303usust (viimastel aastatel oluliselt kiirem kui keskmise palga kasv ja ruumi Soome arstide palgatasemeni veel palju), kuid ka ravimite ja meditsiinitehnika kallinemisest. Terviseteenuste hinnakasvu ko\u0303rval pingestab su\u0308steemi ka tervishoiuteenuste no\u0303udluse kasv. Vananev elanikkond vajab ja ka soovib aasta-aastalt u\u0308ha enam meditsiiniteenust ning kuna meil on solidaarne ja vajadusepo\u0303hine su\u0308steem, siis ei saa inimeste kasvavale arstiabi soovile lihtsalt ka\u0308tt ette panna. Lisaks eelmainitud hoovustele kasvatavad tervishoiukulusid juba kavas olevad poliitikamuutused. Na\u0308iteks inimeste omaosaluse va\u0308hendamine (2014 Eestis 23,8%), mille na\u0308iteks on plaanitav hambaravihu\u0308hivitise suurendamine. Vo\u0303i vo\u0303imalik kindlustuskaitse laiendamine ko\u0303igile Eesti elanikele."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Kui vo\u0303tta arvesse ko\u0303ik eelnevad kulufaktorid ja vaadata juba praegust haigekassa eelarveseisu, siis on praeguse mudeli ja\u0308tkumise korral miinus su\u0308venev ja ka ko\u0303ige optimistlikuma vaate korral ei paista reserve ja\u0308tkuvat kauemaks kui 2020. aastaks. Reserv vo\u0303ib saada tilgatumaks juba varemgi."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Ehkki to\u0308o\u0308d saab kindlasti paremini ja to\u0303husamalt korraldada, siis on haigekassa juba aastaid su\u0308steemi trimmimisega vaeva na\u0308inud. Haiglavo\u0303rgu edasise koondamise ja vo\u0303rgustumisega pu\u0308u\u0308ab haigekassa su\u0308steemi efektiivistamisega ja\u0308tkata. See on kindlasti o\u0303ige suund. Selge on, et kuigi inimesed soovivad haiglat oma koduta\u0308navale (nagu iga teenusega) ei suuda me kindlasti u\u0308lal pidada rohkem kui kahte 1. etapi haiglat. Ja kindlam on ikka minna ennast ravima veidi kodukohast kaugemale, kus on piisava praktilise kogemuse ja tasemega arstid. Samuti on vo\u0303imalik va\u0308hendada asjatute arstivisiitide osakaalu. Vo\u0303rreldes Po\u0303hjamaadega on meil oluliselt rohkem arstivisiite inimese kohta. Kuid ainult sisemiste ressursside arvelt tulevast puuduja\u0308a\u0308ki katta pole vo\u0303imalik. Eesti tervishoiusu\u0308steemi efektiivsus on juba niigi ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rselt ko\u0303rge. 2015 kulutas Eesti tervishoiule 5,9% SKPst, vo\u0303rdluseks ELi keskmine na\u0308itaja 2013 oli 9,5%. Tervishoiule kulutatav raha ja teenuse kvaliteedi ja ka\u0308ttesaadavuse suhe on Eestil hea. Olulist kulude kokkuhoidu vo\u0303imaldaks riigi poolt rahastatavate tervishoiuteenuste ja\u0308rsk va\u0308hendamine, kuid see piiraks oluliselt arstiabi ka\u0308ttesaadavust, mis oleks poliitiliselt valus ja mo\u0303juks halvasti meie majanduse alusele, ehk inimkapitalile."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Lo\u0303putult sisemist efektiivsust ei to\u0303sta. Suve hakul tegi minister Ossinovski valitsusele esimesed konkreetsed ettepanekud ta\u0308iendava raha toomiseks tervishoidu. Ettepaneku po\u0303hituumaks on plaan maksta pensiona\u0308ride ja laste eest ravikindlustus edaspidi riigieelarvest. Seni haigekassa eelarvesse laste ja sotsiaalmaksu mittemaksvate pensiona\u0308ride pealt vahendeid ei laeku. Ehkki probleemi olemasolu tunnistavad ka koalitsioonipartnerid, siis sotside lahendusele aplodeerima ei kiirustatud. Rahandusminister Sester lu\u0308kkas tervishoidu lisaraha su\u0308stimise mo\u0303tte tagasi, soovitas otsida sisemisi sa\u0308a\u0308stuvo\u0303imalusi ja veeretas ettepanekute tegemise haigekassa juhtkonna lauale."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Ossinovski ettepanekul on to\u0303epoolest u\u0308ks po\u0303hiline ha\u0308da \u2013 tegu on lihtsalt kasvavate tervishoiukulude kinnimaksmisega riigieelarvest. Puudub arusaam, mille arvelt tervishoiu lisaraha tuleb? Vananeva elanikkonna to\u0303ttu on pikemas perspektiivis tervishoiu osakaalu kasv Eesti SKPst va\u0308ltimatu, kuid see ei saa tulla lihtsakoeliselt raha u\u0308helt riigieelarverealt teisele to\u0303stmise teel. Valdkondi, mis pressivad oma osakaalu SKPst suuremaks on teisigi \u2013 haridus, julgeolek jne. Vaja on otsida vo\u0303imalusi ka uute ressursside leidmiseks va\u0308ljastpoolt riigieelarvet."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Teema, mida u\u0308ks valitsuserakond ja ka haigekassast enamuse oma tuludest saavate suuremate ja va\u0308iksemate haiglate juhid va\u0308ldivad, on erasektori raha kaasamine meditsiini \u2013 kaua on ilma tulemuseta jauratud nii individuaalsete tervisekontode su\u0308steemi kui eratervisekindlustuse vo\u0303imaldamise u\u0308le. Ta\u0308iesti alakasutatud on Eesti ko\u0303rgel tasemel meditsiiniteenuste ekspordipotentsiaal. Kuigi koalitsioonilepe sisaldab lubadust analu\u0308u\u0308sida patsientide vaba liikumise rakendamist ei ole sellega mitte kuhugi jo\u0303utud ja selle valitsuskoalitsiooni ajal arvatavasti ei jo\u0303utagi. Avaliku sektori haiglad on oma teenuste ekspordiks va\u0308he motiveeritud, sest on harjunud toimima ainult praeguse siseriikliku su\u0308steemi piirides. Erameditsiinil on keeruline areneda, sest haigekassa eelistab ravijuhtude jagamise kaudu rahastada avaliku sektori haiglaid, millesse on investeeritud ohtralt ELi betoonimiljoneid ning soetatud palju kallist meditsiinitehnikat. Samas on osa ELi toel hangitud meditsiinitehnikat alakasutatud ja seda ressurssi vo\u0303iks rakendada teenuste ekspordiks."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Minister Ossinovski esitatud ettepanekuid hakkab valitsuskabinet peagi arutama. Tegemist saab olema vaidlusega suurte po\u0303himo\u0303tete u\u0308le, kus koalitsiooni kokkulepet on raske na\u0308ha. Selge on, et tervishoiusu\u0308steemi rahastamissu\u0308steemi parandamise otsuseid ei saa kaua edasi lu\u0308kata ja mured ei lahene vaid teistest valdkondadest raha juurdeleidmise teel."}, {"text_idx": "#000023", "text": "24. ja 25. augustil va\u0308isab Eestit Saksamaa liidukantsler Angela Merkel. Ees ootavad kohtumised peaminister Ro\u0303ivase ja president Ilvesega. Merkeli visiit on meile ma\u0308rgiliselt oluline mitmel moel. Brexiti ha\u0308a\u0308letuse ja\u0308rel on veelgi kasvanud Saksamaa roll Euroopas nii majanduslikult kui julgeolekuplaanis. Viimati va\u0308isas Merkel Eestit 8 aastat tagasi ja uus visiit on ma\u0308rk, et Eesti va\u0308lispoliitika kujundajad on Saksamaale panustamise vajadust ha\u0308sti mo\u0303istnud. Kirjutasime sellest pikemalt Bexiti ha\u0308a\u0308letuse ja\u0308rgses memorandumis. Vene-Ukraina taaskasvanud pingete valguses on Merkeli visiit ma\u0308rgiks, et me pakume Berliinile piisavalt huvi, et siit la\u0308bi astuda ja see annab lootust, et ka meie huvidega arvestatakse. Positiivne on, et vaid mo\u0303ned pa\u0308evad enne visiiti ro\u0303hutas Merkel, et EL peab ja\u0308tkama Venemaa vastaseid sanktsioone, sest Minski leppe ta\u0308itmisega pole endiselt kuhugi liigutud. Meie lootus on, et Merkeli CDU hoiab ja\u0308rgmisel su\u0308gisel toimuvatel valimiste ja\u0308rel valitsusohje endiselt enda ka\u0308es, sest Merkeli koalitsioonipartneri ja po\u0303hirivaali sotsiaaldemokraatide retoorika on Vene suunal olnud hoopis teisest puust."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Merkeli visiidi oluliseks osaks on ka Eesti kui digivaldkonna ta\u0308hega tutvumine. Liidukantsler ku\u0308lastab e-Eesti esitluskeskust ja peab U\u0308lemiste City SpaceX keskuses ettekande \u201eDigivaldkonna teerajaja Eesti ja to\u0308o\u0308stusjo\u0303ud Saksamaa \u2013 kujundamas koos Euroopa tulevikku\u201d. Merkel visiidi digiro\u0303hk na\u0308itab, et peaminister Ro\u0303ivase aktiivne Eesti mu\u0308u\u0308gito\u0308o\u0308 on kandnud konkreetset vilja. Nu\u0308u\u0308dsele Merkeli visiidile eelnes mais Merkeli kutsel Ro\u0303ivase ku\u0308laska\u0308ik Saksa valitsuse va\u0308ljaso\u0303iduistungile, kus Ro\u0303ivas kiitis pikemas ettekandes Eesti e-riigi ja ku\u0308berjulgeoleku kogemust. Ehk on visiidist ka konkreetset kasu meie kaubandussuhete arendamisel, sest kui 2015 oli Saksamaa meie ta\u0308htsuselt teine impordipartner, siis ekspordimahult oli Saksamaa alles meie kuues sihtturg."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Meeleoludest Ameerikas U\u0308lemkohtu abordio\u0303iguse lahendi taustal"}, {"text_idx": "#000027", "text": "Kas keegi teeks u\u0308levaate, et kui meil on ko\u0303ik valdkonnad alarahastatud (% SKP\u2019st), siis midagi peab olema u\u0308lerahastatud?"}, {"text_idx": "#000028", "text": "Sealjuures tuleb arusaada, et SKP on u\u0308le kahe korra suurem number kui eelarve. SKP on arvutuslik, statistiline. Na\u0308iteks 2% kaitsekulusid on 4.7% riigieelarvest."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Seega kui paljud valdkonnad ra\u0308a\u0308givad, et \u201calarahastatud\u201d, \u201cvo\u0303rreldes euroopa keskmisega...\u201d, \u201cvo\u0303rreldes OECD keskmisega...\u201d, siis paneks kokku u\u0308he tabeli, kus oleks euroopa keskmine, OECD keskmine ja siis Eesti praegune. Leiaks u\u0308les selle, kes tohutult liiga palju saab. Vo\u0303i siis tuleb teadmine, et need keskmised on saavutatud millegi muu (laenuraha?) abil."}, {"text_idx": "#000030", "text": "meditsiinis annaks efektiivsust suurendada, aga to\u0303eline vo\u0303it saabuks mitte la\u0308bi kantseliitlike meetodite (koondades tu\u0308hje ametikohti ja vahetades va\u0308lja printereid \u2013 meenuvad sa\u0308a\u0308stumeetodid eesti la\u0308hiajaloost) vaid sisulise efektiivsusega.\nnii eestis kui ka mujal on meditsiini u\u0308heks suurimaks kulukohaks visiitide arv enne kui suudetakse adekvaatne ravi ma\u0308a\u0308rata. ja la\u0308heb ha\u0308sti, kui saad hakkama ainult 2 vo\u0303i 3 erineva arsti ku\u0308lastamisega. aga u\u0308he raviprotseduuri ma\u0308a\u0308ramiseks on kulutatud a\u0308ra juba 3 arsti aeg mille haigekassa kinni maksab ja misto\u0303ttu ja\u0308rjekord ukse taga muudkui kasvab. olgu o\u0308eldud, et esimesed kaks vastuvo\u0303ttu ei toonud tulemust, vaid luhtusid \u2013 patsient suunati edasi ja\u0308rgmisse raundi.\n\u2013 kvaliteedikontroll. va\u0308ltimaks valesse kohta saatmisi ning tagamaks piisavalt po\u0303hjalikud testid juba esimesel korral \u2013 muide, perearstid ei saa tagasi kogu raha, mille eest tellitakse uuringuid, misto\u0303ttu vo\u0303ib mitmetel olla soov selle pealt \u201csa\u0308a\u0308sta\u201d\n\u2013 ku\u0308simustikuga suunamine / e-arst. vastavad a\u0308pid vo\u0303i tarkvaralised lahendused on mujal maailmas hoogu kogumas. kuna selline la\u0308henemine suudab kulud u\u0308sna kenasti kontrolli all hoida (va\u0308hemalt noorematele po\u0303lvkondadele), siis tasuks investeerimine it arendusse a\u0308ra. see la\u0308heks ka meie e-riigi mainega kokku. vt na\u0308iteks: \n\u2013 tehisintellekt / analu\u0308u\u0308tikavahendite kasutamine vereproovide ja muude terviseanalu\u0308u\u0308side jaoks. u\u0308ks asi on uuringud tellida (kui perearst raatsib), teine asi on nende o\u0303ige to\u0303lgendamine. ja inimene eksib. eksimise korral on tulemus lisakulu vo\u0303i halvimal juhul surm. vahendid ei ole utoopiliselt kallid, tasub vaid ibm\u2019i poolt to\u0308o\u0308tatud \u201cwatson\u201d lasta meie e-tervise peale ning arstid vo\u0303iksid saada diagnoosisoovitusi (ja vo\u0303imalikke ta\u0308iendavaid analu\u0308u\u0308sisoovitusi). riik vo\u0303idaks rohkem terveid maksumaksjaid ja patsient ei peaks pendeldama mitme arsti vahet"}, {"text_idx": "#000031", "text": "vo\u0303imalik, et to\u0308o\u0308mahu optimeerimise korral suudaks arstid ja o\u0303ed siis ka patsiente naeratuse, mitte kurnatusega tervitada."}]