[{"text_idx": "#000005", "text": "22. veebruaril 2022 mo\u0308o\u0308dub 80. aastat peapiiskop Eduard Profittlichi surmast. Praegu on hea aeg just kogu su\u0308damega po\u0308o\u0308rduda palves eeskoste saamiseks Jumala sulase Eduard Profittlichi kaudu."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Profittlichi hakkas oma venna Peteri ja\u0308lgedes juba noorelt huvitama preestrikutsumus ja 1913. sai temast noviits Heerenbergis, kust peale lo\u0303petamist siirdus noor Profittlich Valkenbergi jesuiitide ko\u0303rgkooli. Alamdiakoniks pu\u0308hitseti ta Trieri toomkirikus aastal 1916. Aastal 1922, kui teda pu\u0308hitseti ka diakoniks ja preestriks, so\u0303itis Profittlich edasio\u0303pinguteks Krakowisse, kus talle omistati 1923.a. ko\u0303rgeim kraad filosoofias ja 1924.a. teoloogias."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Peale seda ma\u0308a\u0308rati Profittlich misjona\u0308riks Opolesse (Poolasse), kus ta teenis 1928. aasta ma\u0308rtsini. Sealt edasi kutsuti ta 9. ma\u0308rsil 1928 Hamburgi ning temast sai Pu\u0308ha Ansgari kiriku kaplan eriu\u0308lesandega poolakate hingehoolde alal. Jeesuse Seltsi (Societas Jesu) Hamburgi osakonnas andis ta 2. veebruaril 1930 ka igavese to\u0303otuse jesuiitide ordule. Tema intensiivne to\u0308o\u0308 ja panus inimeste hu\u0308vanguks, mida niiha\u0308sti Hamburgis kui varem Opoles oli ko\u0303rgelt hinnatud, eelko\u0303ige aga tema kogemus poolakate hingehoolde alal olid ta\u0308htsal kohal po\u0303hjuste hulgas, miks tolleaegne apostellik administraator Eestis, peapiiskop Antonio Zecchini (1864-1935) kutsus Profittlichi 4. detsembril 1930 Tallinna Pu\u0308ha Peetruse ja Pauluse koguduse preestriks. Kuus aastat hiljem, 27.detsembril 1936 pu\u0308hitseti Eduard Profittlich S.J. piiskopiks enne ta oli olnud Apostellik Administraator Eestis. Profittlichist sai esimene katoliku piiskop Eestis peale reformatsiooni. Ta to\u0303i katoliku kirikusse palju uuendusi, tegeles hingehoiuga ja pu\u0308u\u0308dis tugevdada katoliiklust Eestis, muutes nn poola kiriku kuvandi all olnud kiriku katoliiklikuks kirikuks. Katoliiklaste hulgas leidus tollal rohkem poola ja saksa kui eesti kodukeelega isikuid. Profittlichi ajal toimus palju ristimisi ja mitmed inimesed liitusid roomakatoliku kirikuga teistest konfessioonidest. Kui 1930. aastal oli Eestis ainult kolm kogudust 2 vaimulikuga, siis 1939. aastal oli ku\u0308mme kogudust 14 vaimulikuga, peale nende veel 5 orduvenda ja 15 nunna (Salo, V. Maarjamaa 2011, nr. 2 (133). Ta arendas ja toetas eestikeelse katoliku kirjanduse va\u0308ljaandmist ning pu\u0308u\u0308dis kirikut muuta avatumaks ning la\u0308hedasemaks eestlastele. Kirik toimis u\u0308htse perekonnana kuni Teise maailmaso\u0303ja alguseni. Need, kes teda tundsid, oli ta hea karjane, kelle no\u0303u ja tuge ka\u0308isid otsimas paljud mittekatoliiklased ning isegi ateistid. Eriti hinnati tema vo\u0303imet oma vestluskaaslase probleeme to\u0303siselt vo\u0303tta ja neisse su\u0308veneda (Salo, V. Maarjamaa 2011, nr. 2 (133). So\u0303ja alguses oli Profittlichil vo\u0303imalus so\u0303ita Saksamaale, kuid ta palus enne Rooma Paavstilt Tema Pu\u0308haduse Pius XII selleks otsust. Viimane andis ta\u0308ieliku otsustusvabaduse piiskop Profittlichile. Olles kuulekas Pu\u0308ha Isale, ja\u0308i ta Eestisse. Profittlich arreteeriti 27. juunil 1941. Enne seda oli ta kirjutanud:"}, {"text_idx": "#000009", "text": "Oma viimases kirjas o\u0303dedele-vendadele ja sugulastele palus Eduard Profittlich veel kord, et nad tema eest palvetaksid, \u201cet Jumala arm mind ka edaspidi saatma ja\u0308a\u0308ks, nii et ma vo\u0303iksin ko\u0303iges, mis mul ees seisab, oma pu\u0308hale elukutsele ja kohustusele truuks ja\u0308a\u0308da ja Kristuse ning tema riigi eest kogu oma elujo\u0303u, ning kui see on tema pu\u0308ha tahe, ka oma elu ohverdada.\u201d Ning ta lisas veel: \u201cSee oleks kauneim lo\u0303pp mu elule.\u201d (Kirja koopia Peeter-Pauli koguduse juures Tallinnas)."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Ta mo\u0303isteti surma 21. novembril 1941 Kirovis, Venemaal. Po\u0303hjuseks toodi, et ta olevat jumalateenistustel teinud \u201cno\u0303ukogudevastast agitatsiooni\u201d. Kuna aga piiskop Profittlichi tervis oli no\u0303rgenenud ja pidevad o\u0308ised u\u0308lekuulamised olid tema tervise lo\u0303plikult kuranud, seda nii fu\u0308u\u0308siliselt ja moraalselt, suri ta enne otsuse ta\u0308ideviimist Kirovi vanglas nr.1, 22. veebruaril 1942."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Jumala sulase peapiiskop Eduard Profittlichi o\u0303ndsakskuulutamise protsess on avatud ja ko\u0303ik dokumendid on jo\u0303udnud Rooma."}]