[{"text_idx": "#000003", "text": "Narratiiviro\u0308ntgen: Krimm on po\u0303line vene ala?"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Kellel on ajaloole tuginedes o\u0303igus pidada Krimmi poolsaart endale kuuluvaks ja kas vo\u0303ib to\u0303ele vastata Kremli va\u0308ide, et Krimm on tegelikult po\u0303line vene ala \u2013 narratiiviro\u0308ntgen valgustab la\u0308bi ja selgitab va\u0308lja."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Musta mere a\u0308a\u0308res asuv Krimmi poolsaar on olnud oluline strateegiline piirkond tuhandeid aastaid ning sellel on olnud la\u0308bi aegade erinevaid valitsejaid. Oma va\u0308ga eriline roll on sel 27 000 ruutkilomeetri suurusel maalapil ka Venemaa loomismu\u0308u\u0308dis."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Kuidas su\u0308ndis lugu Krimmi kuulumisest Venemaale?"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Algupa\u0308raselt steppide ra\u0308ndrahvastega asustatud Krimmi poolsaare koloniseerisid juba 7. sajandil eKr antiiksed kreeklased. Ja\u0308rgmise pooleteise aastatuhande va\u0308ltel ja\u0308i Krimm suures osas kreeka kultuuriga seotuks, olles erinevate hellenistlike riikide ning seeja\u0308rel Bu\u0308tsantsi impeeriumi kontrolli all. Siiski olid poolsaare erinevad osad erinevatel aegadel ho\u0303ivatud mitmete eri rahvaste poolt. Na\u0308iteks juudid asusid Krimmi juba antiikajal ning moodustavad piirkonnas ta\u0308nagi mitu erinevat kogukonda."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Bu\u0308tsantsi impeeriumi no\u0303rgenemisega vallutas Krimmi Mongoli Kuldhord. Peagi vo\u0303ttis separatistlik Krimmi khanaat poolsaarel kontrolli enda ka\u0308tte ja hiljem sai sellest Osmanite impeeriumi protektoraat. Tsaari-Venemaa liitis Krimmi endaga 1783. aastal ning keisrinna Katariina Suur rajas seeja\u0308rel sinna Vene Musta mere laevastiku kodubaasina Sevastopoli, mis on praegu Krimmi suurim linn."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Sarnaselt Vladimir Putinile armastas ka Katariina Suur ajalugu ja nagu Putinil, oli ka temal vaja legitimiseerida Vene no\u0303udmist poolsaarele ja teistele lo\u0303unapiiril vallutatud aladele, mida ta nimetas Novorossiaks (Uueks Venemaaks). Katariina tellis muistse linna Hersonesose otsimise, mis lo\u0303puks leiti Krimmist, Sevastopoli la\u0308histelt. Sellega tekkis Venemaal poolsaarele justkui ajalooline o\u0303igus, mis tugines Kiievi suurvu\u0308rst Vladimiri ristimisele ja toonasele so\u0303jalisele vo\u0303idule."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Kiievi suurvu\u0308rst Vladimir ei olnud loomulikult moskoviit, kuid Katariina Suure ajal valitses Vene impeerium ka Kiievi u\u0308le ning esitles end Kiievi-Venemaa ja\u0308rglasena. Keisrinna na\u0308gi Venemaad ka Bu\u0308tsantsi impeeriumi ja\u0308rglasena ning unistas Konstantinoopoli vallutamisest tu\u0308rklaste ka\u0308est. Seeto\u0303ttu oli Krimmil Katariina ajastul loodud mu\u0308u\u0308dis kaks erilist ta\u0308hendust \u2013 kui Vene kristluse su\u0308nnikoht ning kui koht, mis u\u0308hendas Bu\u0308tsantsi ja Vene impeeriumi la\u0308bi muistse Kiievi-Venemaa."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Just selle viitas Kremli peremees Vladimir Putin oma 18. ma\u0308rtsil 2014 pa\u0308rast Krimmi annekteerimist peetud ko\u0303nes, o\u0308eldes et poolsaarel on Venemaale \u201cpu\u0308ha ja tsivilisatsiooniline\u201d ta\u0308hendus."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Krimmi venestamine algas juba Katariina Suure ajal, kes rajas sinna uusi linnu ning asustas va\u0308rskelt vallutatud piirkonda u\u0308mber slaavi talupoegi. Krimmi tatarlasi kiusati taga, endistel omanikelt vo\u0303eti maad ja jagati need Vene aadlikele. Venestamine kiirenes veelgi 20. sajandil, kui Hitleri genotsiid ja Stalini terror po\u0303hjustasid Krimmi juutide holokausti ning Krimmi tatari, armeenia, bulgaaria ja kreeka pa\u0308ritolu elanike ku\u0308u\u0308ditamise."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Ajaloolane David Keys kirjutab oma Postimehes avaldatud loos, et ligi 200 000 inimest saadeti laagritesse keset ko\u0303rbelist No\u0303ukogude Usbekistani ja mujale kaugetesse piirkondadesse ning va\u0308hemalt 40 000 inimest suri ku\u0308u\u0308ditamise ka\u0308igus ja selle ja\u0308rel. Maale, kust tatarlased olid va\u0308lja aetud, asustati ku\u0308mneid tuhandeid venelasi. Alles siis muutus Krimm valdavalt venekeelsete elanikega asustatud territooriumiks."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Putini so\u0303nul on Krimm aga alati olnud \u201cVenemaa lahutamatu osa\u201d ning selle u\u0308leandmine No\u0303ukogude Ukrainale 1954. aastal oli viga. Kui see pa\u0308rast No\u0303ukogude Liidu lagunemist Ukraina koosseisu ja\u0308i, oli see tema hinnangul lihtsalt Venemaa \u201cro\u0308o\u0308vimine\u201d. Putini va\u0308itel kannatas Krimmi rahvas sellest ebao\u0303iglusest ning eriti mo\u0303jutas neid Ukraina valitsuse katsed neid \u201cassimileerida\u201d, vo\u0303ttes neilt \u201cajaloolise ma\u0308lu\u201d ja \u201cemakeele\u201d."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Kremli narratiiv va\u0308idab, et Krimm on alati olnud Venemaa osa ning selle annekteerimine Venemaa poolt 2014. aastal parandas lihtsalt ajaloolise ebao\u0303igluse. Samuti va\u0308idab see, et u\u0308hinemine Venemaaga oli Krimmi elanike to\u0303eline enesema\u0308a\u0308ramisakt."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Eelko\u0303ige on see suunatud venekeelsele kogukonnale nii Venemaal kui mujal. Juttu Krimmist kui Venemaa po\u0303lisest alast tuleb vaadata koos narratiiviga \u201cvene maailmast\u201d, mida analu\u0308u\u0308sis varasem narratiiviro\u0308ntgen. See viitab Venemaa muistsele vo\u0303imsusele ning annab o\u0303igustuse impeeriumi taastamisele. End venelasena identifitseerivad inimesed saavad koduste probleemide asemel keskenduda oma riigi vo\u0303imsusele ja va\u0308a\u0308rikale ajaloole."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Teisalt on see suunatud ka rahvusvahelisele u\u0308ldsusele. 2014. aastal o\u0303nnestus Venemaal Krimm suurema ka\u0308rata edukalt annekteerida. La\u0308a\u0308neriikide vastus ja\u0308i hambutuks ilmselt osaliselt just seeto\u0303ttu, et Kremli narratiiv Krimmist kui po\u0303lisest vene alast ei olnud ra\u0308a\u0308gitud pa\u0308ris kurtidele ko\u0303rvadele."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Narratiiv, et Venemaa lihtsalt vo\u0303ttis tagasi selle, mis juba oli tema oma, ko\u0303netas mitmeid la\u0308a\u0308ne poliitikuid. Ameerika U\u0308hendriikide president Donald Trump u\u0308tles 2018. aastal G7 liidritele, et \u201cKrimm on Venemaa, sest ko\u0303ik, kes seal elavad, ra\u0308a\u0308givad vene keelt\u201d. See oli koosko\u0303las tema varasema avaldusega, et \u201cKrimmi elanikud, nagu ma olen kuulnud, eelistaksid pigem olla Venemaaga kui seal, kus nad olid.\u201d"}, {"text_idx": "#000020", "text": "Euroopas on samuti ru\u0308hm peamiselt parempopulistlikke parteisid ja poliitikuid, kellel on tugevad sidemed Kremliga ning kes propageerivad \u201cKrimm on Venemaa\u201d narratiivi. Saksamaal no\u0303ustus Alternatiiv Saksamaale (AfD) Putini va\u0308itega, et Krimmi minek Venemaale oli vastus \u201cto\u0303elisele avalikule tahtele\u201d. Prantsusmaal esines sarnane retoorika Rahvusliidu juhi Marine Le Peni suust, kui ta u\u0308tles, et \u201cKrimm oli alati Venemaa\u201d. Itaalia tollane asepeaminister Matteo Salvini va\u0308ljendas samasugust seisukohta, eitades, et 2014. aasta referendum oli pettus, ning lisades, et \u201con mo\u0303ningaid ajalooliselt Venemaa kultuuri ja traditsioonidega seotud piirkondi, mis o\u0303iguspa\u0308raselt kuuluvad Venemaa Fo\u0308deratsioonile\u201d."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Kui Krimmi ho\u0303ivamine o\u0303nnestub Venemaal la\u0308bi ajaloolise no\u0303ude legitimiseerida, avab see to\u0303elise Pandora laeka. Kui Krimm kuulub Kiievi suurvu\u0308rsti ristimise to\u0303ttu Venemaale, siis on Venemaal o\u0303igus otsustada ka Kiievi ja kogu Ukraina saatuse u\u0308le. Selle loogika kohaselt, mida Putin on korduvalt va\u0308ljendanud mitmetes artiklites ja ko\u0303nedes, on venelased ja ukrainlased u\u0308ks ja sama rahvas, ainult et Venemaa on parem ja tugevam."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Putini ajaloohuvi arvestades on tal kindlasti ka isiklik ambitsioon minna ajalukku suure juhina, kes taastas Vene impeeriumi endise va\u0308gevuse, alustades sellest, et to\u0303i \u201ckoju tagasi\u201d Krimmi. Krimmil on keskne roll Venemaa imperialistlikus ideoloogias ja propagandas, mis ja\u0308tkab poolsaare mitmekesise ajaloo kustutamist ning esitab venelasi sealsete po\u0303liselanikena."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Venemaal on narratiiv Krimmist kui po\u0303lisest vene alast hea tervise juures ning seda levitavad ja\u0308tkuvalt ko\u0303ik Kremli propagandakanalid."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Ka la\u0308a\u0308nes on narratiiv \u201cKrimm on Venemaa\u201d mo\u0303jutanud mitmeid mo\u0303jukaid poliitikakujundajaid, kes on pooldanud selle tunnustamist Vene osana, eriti kui see oleks osa suuremast kokkuleppest. Krimmi tunnustamine osana Venemaast olevat lahendus, mida va\u0308idetavalt soovitas president Trumpile Henry Kissinger. Sarnaselt esitleti toonasele Trumpi riiklikule julgeolekuno\u0303unikule Michael Flynnile \u201crahuplaani\u201d, mis lubaks Krimmi Venemaale rentida 50 vo\u0303i 100 aastaks."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Venemaa suuremahuline sissetung Ukrainasse 2022. aastal muutis selle narratiivi demokraatlike la\u0308a\u0308neriikide poliitikakujundajate jaoks siiski ma\u0308rksa raskemini seeditavaks ning mitmed seda varem toetanud inimesed on tunnistanud oma eksimust."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Vene keisrinna Katariina II allkirjastas Krimmi annekteerimise manifesti Vene impeeriumi poolt alles 1783. aastal ning juba 1954. aastal liitus Krimm Ukrainaga. Arvestades, et kolme aasta jooksul oli Krimm okupeeritud hitlerliku Saksamaa poolt, selgub, et poolsaar kuulus Venemaale vaid 168 aastat. Na\u0308iteks Osmanite impeeriumi valitsemise all oli poolsaar palju kauem \u2013 umbes kolm sajandit \u2013 nii vo\u0303iks ju hoopis Tu\u0308rgi Krimmi enda omaks pidada?"}, {"text_idx": "#000027", "text": "Samas olid 13. kuni 15. sajandini Venemaa territooriumid mongolite vo\u0303imu all. Selle loogika ja\u0308rgi peaks Venemaa loovutama suurema osa oma maadest, kuna need kuulusid sajandeid teistele riikidele ja impeeriumidele."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Kaasaegses maailmas elamise hea ku\u0308lg on siiski, et riigipiirid on rahvusvahelisel tasandil kindlaks ma\u0308a\u0308ratud ja kellelgi ei ole o\u0303igust neid u\u0308hepoolselt va\u0308givaldselt muuta."}, {"text_idx": "#000029", "text": "De facto on Krimm praegu aga Venemaa vo\u0303imu all ning tegelik to\u0303ehetk saabub siis kui selgub, millistel tingimustel so\u0303lmitakse rahu Ukrainas."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Kasutatud pildid on kuvato\u0303mmised viidatud leheku\u0308lgedelt. Infograafika on loodud Propastopi toimetuse poolt."}]