[{"text_idx": "#000000", "text": "Kas reformitav kirikuo\u0303igus on mineviku, oleviku vo\u0303i tuleviku jaoks?"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Kaitsesin selle aasta (2016) kevadel EELK Usuteaduse Instituudi usuteaduskonnas Erik Saluma\u0308e juhendamisel kirjutatud magistrito\u0308o\u0308 teemal \u201eDerivatiivse ja originaarse kirikuo\u0303iguse so\u0303lmpunktid la\u0308bi organisatsiooni ja juhtimise o\u0303igusliku korralduse prisma E.E.L.K. asutamisest kuni EELK-ni anno 2016\u201d. Ajakirja Kirik & Teoloogia kolleegium tegi minu hea o\u0303petaja dr Thomas-Andreas Po\u0303deri vahendusel ettepaneku kirjutada ajakirjale nimetatud magistrito\u0308o\u0308 po\u0303hjal kokkuvo\u0303ttev artikkel. Sellega allja\u0308rgnevalt tegelengi. Olgu hoiatatud, et allja\u0308rgnevas artiklis puuduvad viited allikatele \u2013 huvilised leiavad need magistrito\u0308o\u0308st[1]."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Enne teemaka\u0308sitlusega alustamist meenutan lugejale, et peapiiskop Urmas Viilma on samuti ka\u0308esoleva aasta suvel po\u0308o\u0308rdunud nii EELK vaimulike, koguduste juhtorganite liikmete kui teiste kirikuga seotud inimeste poole ettepanekute kogumiseks EELK po\u0303hikirja ning kirikuseadustiku kaasajastamiseks. Ideede ja ettepanekute esitamise viimane ta\u0308htpa\u0308ev on 15.10.2016. Po\u0303hikirja ja seadustiku revideerimisega tahetakse lo\u0303pule jo\u0303uda 2017. aasta lo\u0303puks. Konsistooriumi otsusega 5. aprillist 2016. a on moodustatud ka nn o\u0303igusreformi komisjon, kes lisaks oma ideede pakkumisele ja ettepanekute tegemisele ka kirikuu\u0308ldsuselt laekunud ideed ja ettepanekud la\u0308bi to\u0308o\u0308tab. Komisjoni moodustamisel seati sellele eesma\u0308rgiks kaasajastada EELK po\u0303hikiri ja kirikuseadustik ta\u0308ies mahus. 7. juunil 2016. a toimunud komisjoni esimesel koosolekul otsustas komisjon, et muudatusi tehakse nii va\u0308he kui vo\u0303imalik ja nii palju kui vajalik. Kas konsistooriumi seatud ja komisjoni vo\u0303etud eesma\u0308rkide vahel ka vastuolu on ning kes siis ikkagi otsustab, mis on nimetatud reformi eesma\u0308rk ja sellest tulenevalt komisjoni u\u0308lesanded, ja\u0308a\u0308gu lugeja enda arvata."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Viimati esitatud autoripoolne ku\u0308simusepu\u0308stitus iseloomustab mo\u0303neti ka allpool ka\u0308sitletavat magistrito\u0308o\u0308d, kus autor uurimusto\u0308o\u0308 ka\u0308igus, mitte et otsis, vaid leidis, EELK ajaloost mitmeid organisatsiooni- ja juhtimisalaseid kaasusi, millesse tuli suhtuda la\u0308bi konstruktiivse kriitika prisma. Kriitika ei olnud ega ole seejuures mo\u0303eldud kriitika pa\u0308rast, vaid ikka selleks, et EELK juhtimissu\u0308steemi optimeerida ja kaasajastada."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Uurimuse teema valiku po\u0303hjendus ja piiritlemine"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Uurisin oma to\u0308o\u0308s: 1) milliseid religioonio\u0303iguslikke norme (seadused vms) on Eesti riik perioodil 1919\u20132016 koguduste ja/vo\u0303i kirikute organisatsiooni ja selle juhtimise o\u0303iguslikuks korraldamiseks vastu vo\u0303tnud; 2) milliseid kirikuo\u0303iguslikke derivatiivseid norme (nt po\u0303hikiri vo\u0303i selle muudatused) on Eesti luteri kirik omakorda sellest tulenevalt oma organisatsiooni ja selle juhtimise o\u0303iguslikuks korraldamiseks pidanud vastu vo\u0303tma ning 3) milliseid originaarseid kirikuo\u0303iguslikke norme (nt kiriku siseelu korraldav kirikuseadlus vo\u0303i kirikuseadus) on Eesti luteri kirik oma organisatsiooni ja selle juhtimise o\u0303iguslikuks korraldamiseks otsustanud omal algatusel vastu vo\u0303tta. Mo\u0303istagi heitsin neisse o\u0303igusaktidesse ka pilgu peale ja vo\u0303tsin oma parima teadmise varal asja kohta midagi arvata."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Eesti Vabariigi arengus on olnud erinevaid etappe \u2013 iseseisva riigi loomisest ja selle va\u0308ljakuulutamisest kuni Eesti iseseisvuse taastamise[2] ja\u0308rgse u\u0308lesehitamiseni. Ko\u0303ik need etapid on va\u0308hemal vo\u0303i suuremal ma\u0308a\u0308ral kaasa toonud muudatusi ilmalikes seadustes (sh religioonio\u0303iguses), mis omakorda on kaasa toonud muudatusi kirikuseaduses (derivatiivne kirikuo\u0303igus). Kirik on ka ise oma sisereegleid aeg-ajalt muutnud ja ta\u0308iendanud (originaarne kirikuo\u0303igus)."}, {"text_idx": "#000007", "text": "To\u0308o\u0308 eesma\u0308rk ja u\u0308lesanded, uurimisprobleem"}, {"text_idx": "#000008", "text": "To\u0308o\u0308 eesma\u0308rk oli kaardistada ligi saja-aastase perioodi jooksul toimunud ja Eesti luteri kiriku organisatsiooni ja selle juhtimist ka\u0308sitleva religioonio\u0303iguse allikad ning sellest tulenevad Eesti luteri kiriku derivatiivse kirikuo\u0303iguse allikad. Lisaks ka teemakohased Eesti luteri kiriku originaarse kirikuo\u0303iguse allikad ning anda neist u\u0308levaade."}, {"text_idx": "#000009", "text": "To\u0308o\u0308ga soovis autor anda sisendi EELK kirikuo\u0303iguse korrastamise ja kaasajastamise protsessi, tuues va\u0308lja senise seadus- ja seadlusandluse ja selle resultaatide u\u0308ldist laadi kohendamist vajavad kohad."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Autor julgeb va\u0308ita, et ta\u0308naseks on EELK oma kirikuo\u0303iguse arenguga jo\u0303udnud olukorda, kus aegade jooksul toimunud kirikukogu seadlus- ja seadusandliku tegevuse tulemus vajab kriitilist u\u0308levaatamist. Vastuolud on EELK po\u0303hikirja ja EELK kirikuseadustiku vahel, po\u0303hikirja ja kirikuseadustiku siseselt, aga ka ajalooliselt va\u0308ljakujunenud tavade ja kehtiva ilmaliku o\u0303iguse vahel."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Autor jo\u0303udis ka\u0308sitletava teema juurde la\u0308bi praktilise tegevuse kirikukogus, tunnetades vajadust alustada EELK kirikuo\u0303iguse korrastamist ja kaasajastamist. Sellest tulenevalt so\u0303nastas autor uurimisprobleemi: kas derivatiivse ja originaarse kirikuo\u0303iguse areng ja sellel po\u0303hinev organisatsiooni ja juhtimise o\u0303iguslik korraldus on olnud o\u0303iguslikult ja\u0308rjepidev, po\u0303hjendatud ja po\u0303histatud? Uurimisprobleemist to\u0303usetusid mitmed uurimisku\u0308simused, aga ka\u0308esoleva artikli formaat ei vo\u0303imalda nendel, nagu ka meetodil, to\u0308o\u0308 struktuuril jms detailsemalt peatuda."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Mida me u\u0308tleme, kui ra\u0308a\u0308gime religiooni- vo\u0303i kirikuo\u0303igusest?"}, {"text_idx": "#000013", "text": "Ra\u0308a\u0308kimisel kasutame sageli mo\u0303isteid, mille ta\u0308henduse u\u0308le pole me alati piisavalt mo\u0303elnud. Seeto\u0303ttu ra\u0308a\u0308gime mo\u0303nikord ku\u0308ll palju, kuid u\u0308tleme samas va\u0308he. Ratsionaalsem on ra\u0308a\u0308kimisel kasutada mo\u0303isteid nende o\u0303iges ta\u0308henduses \u2013 nii jo\u0303uab o\u0308eldu haritud vestluspartnerile mu\u0308rata kohale. Nagu arvata vo\u0303ib, tu\u0308u\u0308rin ma siinkohal po\u0303himo\u0303istete ma\u0308a\u0308ratlemise juurde, mis oli u\u0308ks magistrito\u0308o\u0308 alaeesma\u0308rke. Teen seda siinkohal siiski u\u0308sna po\u0303gusalt."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Alustame religioonio\u0303igusest (laws on religion), mida tuleks ma\u0308a\u0308ratleda kui religiooni reguleerivat riiklikku[3] o\u0303igust (nt kirikute ja koguduste seadus ehk KiKoS jt). Ko\u0303lalt ja kirjapildilt va\u0308ga sarnane sellele on religioosne o\u0303igus (religious law), mis on religioosset pa\u0308ritolu o\u0303igus (sh kirikuo\u0303igus ja kanooniline o\u0303igus[4])."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Kirikuo\u0303igus (ecclesiastical law) on aga erimo\u0303iste protestantlikes kirikutes tekkinud ja kujunenud o\u0303iguse ta\u0308histamiseks[5]. Autor ta\u0308histas magistrito\u0308o\u0308s mo\u0303istega \u201ekirikuo\u0303igus\u201d kiriku kui (u\u0308hiskondliku) organisatsiooni elu o\u0303iguslikult ma\u0308a\u0308ravate sisekorralduslike normide kogu \u2013 nii derivatiivset kui originaarset kirikuo\u0303igust."}, {"text_idx": "#000016", "text": "M. Kiviorg leiab, et kuna kirikuo\u0303igus on dogmaatilistel alustel seismise to\u0303ttu konfessionaalselt jagatud, siis vo\u0303ib tegelikult ra\u0308a\u0308kida ka kirikute o\u0303igusest. J. Sootak on kirikuo\u0303igust erialakirjanduses samastatud ka kanoonilise o\u0303igusega. Autori hinnangul ei ole nimetatud la\u0308henemised korrektsed."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Po\u0303himo\u0303tteliselt vo\u0303ib selle alusel, kas konkreetne autor seab protestantlike kirikute ja kogudustega seotud o\u0303iguse ka\u0308sitlemisel esikohale religiooni- vo\u0303i kirikuo\u0303iguse (ehk siis va\u0308idab keegi na\u0308iteks, et \u201eilmalik o\u0303igus muutub, kirik oma o\u0303igusega on aga sajandeid kestnud ja kestab edasi\u201d vastuseks teisele va\u0308itele, et \u201ckirik ei saa oma o\u0303igust kujundada so\u0303ltumatult riigi o\u0303iguskorrast\u201d) o\u0308elda, et u\u0308ks on pigem kirikuo\u0303iguslane, teine aga religioonio\u0303iguslane. Pehmemalt vo\u0303i teravamalt on erinevad la\u0308henemised ka\u0308sitletavas ajaloos ette tulnud ja pole pa\u0308riselt kadunud ka ta\u0308napa\u0308eval."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Juba vihjatud ja uurimuse pealkirjas nimetatud derivatiivse ja originaarse kirikuo\u0303iguse puhul ma\u0308a\u0308ratleb autor, et derivatiivne kirikuo\u0303igus (derivative ecclesiastical law) on tuletatud o\u0303igus. Magistrito\u0308o\u0308s mo\u0303eldi selle all kiriku siseo\u0303igust, mis on tuletatud religioonio\u0303igusest vo\u0303i muust ilmalikust o\u0303igusest, ehk olukord, kus riigi o\u0303igustloov tegevus toob kohustuslikus korras kaasa muudatused kiriku siseo\u0303igusesse ehk kirikuo\u0303igusesse (nt tuleb po\u0303hikiri viia koosko\u0303lla kehtiva o\u0303igusega, nt MTU\u0308S-ga vo\u0303i KiKoS-ga). Selliselt muudetud kiriku siseo\u0303igus (nt po\u0303hikiri) on derivatiivne. Originaarne kirikuo\u0303igus (primary ecclesiastical law) on seevastu aga esmane o\u0303igus. Magistrito\u0308o\u0308s nimetas autor originaarseks o\u0303iguseks kogu kirikuo\u0303igust, mis on kiriku sisemiste protsesside tulemusena initsieeritud ja kehtestatud. Originaarsel kirikuo\u0303igusel puudub vahetu side ilmaliku o\u0303igusega (st ka religioonio\u0303igusega) ning need ei ole olnud ajendiks kiriku vastava siseo\u0303iguse kujundamisele (nt kiriklikke talitusi ka\u0308sitlev kirikuo\u0303igus jt). Samas ei ole siinkohal tahetud va\u0308ita, et originaarsel kirikuo\u0303igusel puudub vo\u0303i peaks puuduma seos u\u0308hiskonna arenguga."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Joonis iseloomustamaks kirikute ja koguduste tegevust reguleeriva o\u0303iguse su\u0308steemi Eestis."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Meil on po\u0303hjust ra\u0308a\u0308kida Eesti ligi 100-aastasest religiooni- ja kirikuo\u0303igusest"}, {"text_idx": "#000021", "text": "Eesti luterlased ja luteri kirik on oma arengus sammu pidanud Eesti riigi arenguga \u2013 teisiti oleks seda ka keeruline ette kujutada. Eesti riigi arengus on olnud erinevaid etappe (autori meelevaldne liigitus): 1) iseseisva riigi loomine ja selle va\u0308ljakuulutamine (15./28.11.1917 kuni 24.02.1918); 2) Saksa esimene okupatsioon (21.02.1918 kuni 19.11.1918), sh (va\u0308hemalt teoreetiliselt ja mitte Venemaaga personaaluniooni kaudu seotuna) Balti hertsogiriik (12.04.1918 kuni 19.11.1918); 3) iseseisvuse esimesed pa\u0308evad (19.11.1918 kuni 28.11.1918); 4) No\u0303ukogude esimene okupatsioon ja vabadusso\u0303da (28.11.1918 kuni 26.05.1919); 5) iseseisva riigi u\u0308lesehitamine (30.05.1919 kuni 17.06.1940); 6) No\u0303ukogude teine okupatsioon (17.06.1940 kuni 7.07.1941); 7) Saksa teine okupatsioon (7.07.1941 kuni 19.12.1944); 8) No\u0303ukogude kolmas okupatsioon (19.12.1944 kuni 20.08.1991); 8) Eesti iseseisvuse taastamine ning riigi u\u0308lesehitamine ja areng (20.08.1991 kuni ta\u0308naseni)."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Riigivo\u0303im on neil erinevatel etappidel riigi ja kiriku suhteid moel vo\u0303i teisel seadusandliku menetluse la\u0308bi kujundanud. Neile muudatustele on pidanud kirik reageerima. Kuidas, seda on autor to\u0308o\u0308s u\u0308levaatlikult ka\u0308sitlenud. Toome siinkohal a\u0308ra loetelu olulisematest verstapostidest:"}, {"text_idx": "#000023", "text": "1) 1832. aasta kirikuseadus (see keisririigi seadus mo\u0303jutas kirikuelu iseseisvas Eestis veel pikalt);"}, {"text_idx": "#000026", "text": "4) 10.\u201312. septembril 1919. a Tallinnas peetud II Kirikukongress (kus viidi teisel lugemisel lo\u0303pule 1917. aastal alustatud kirikukorraldamisto\u0308o\u0308 po\u0303hikirja vastuvo\u0303tmiseks[6]. Vastuvo\u0303etud po\u0303hikirja ja\u0308rgi on Eesti evangeeliumi luteri usu kirik \u2013 E. E. L. K. \u2013 vaba rahvakirik ja iseseisev, iseennast valitsev, juriidilise isiku o\u0303igusega asutis, mille po\u0303hikorra aluseks on u\u0308ksikkogudus.);"}, {"text_idx": "#000028", "text": "6) 1925. aasta 12. novembril vo\u0303etakse Riigikogus vastu \u201eUsuu\u0308hingute ja nende liitude seadus\u201d (see lahendab riigi suhted kirikuga ning ma\u0308a\u0308rab kindlaks kirikute juriidilise aluse ja tegevuse. Kiriku korralduse aluseks oli u\u0308ksikkogudus ja kirik oli 1925. aasta seaduse po\u0303hjal kuni 1934. aasta seaduseni kujunenud usuu\u0308hingute liiduks);"}, {"text_idx": "#000031", "text": "9) 1934. aasta \u201eKirikute ja usuu\u0308hingute seadus\u201d (hakkas kehtima 24. detsembril. Oluliselt suurenes riigi siseministri isikus pa\u0308devus kirikute ja usuu\u0308hingute siseasjadesse sekkumisel);"}, {"text_idx": "#000032", "text": "10) 14. maist 1935. a. kehtima hakanud Po\u0303hima\u0308a\u0308rused (selle ja\u0308rgi oli E.E.L.K. tervik, mis jaguneb kogudusteks \u2013 kirik oli sellest hetkest u\u0308ks tervik ja kogudused vaid u\u0308ks osa tervikust. Sellega muudeti 1925. aasta seadusega loodud korda, mille ja\u0308rgi kirik oli usuu\u0308hingute (koguduste) liit. Po\u0303hima\u0308a\u0308rused to\u0308o\u0308tati va\u0308lja 1934. aasta kirikute ja usuu\u0308hingute seaduse alusel);"}, {"text_idx": "#000034", "text": "12) 12. mail 1943. aastal toimunud X Kirikukogu (kirikukogu andis piiskopile volitused toimida ainuisikuliselt eriolukorras, mil kiriku valitsemisorganite to\u0308o\u0308 on takistatud. Seda volitust kasutati hiljem va\u0308liseesti kiriku asutamisel viisil, mis pu\u0308stitab mitmeid ku\u0308simusi seaduslikkuse vaatevinklist, et mitte o\u0308elda pahauskselt);"}, {"text_idx": "#000035", "text": "13) 1945. aasta \u201eUsuu\u0308hingute tegevuse korraldamise ajutine juhend\u201d;"}, {"text_idx": "#000036", "text": "14) uus 1949. aasta po\u0303hikiri (kaotavad kehtivuse 14. maist 1935. a kehtinud EELK Po\u0303hima\u0308a\u0308rused. Kiriku uueks nimeks saab Eesti NSV-s tegutseva Evangeeliumi Luteriusu Kirik (ELK);"}, {"text_idx": "#000037", "text": "15) Oma ajutisele iseloomule vaatamata ja\u0308i 1945. aasta ajutine juhend kirikute ja koguduste tegutsemise seaduslikuks aluseks o\u0303ige pikaks ajaks. Alles 1977. aastal asendati see u\u0308ksikasjalikuma ja peamiselt koguduste tegevust kitsendava ja kohustusi ma\u0308a\u0308ratleva \u201eUsukoondiste po\u0303hima\u0308a\u0308rusega\u201d;"}, {"text_idx": "#000038", "text": "16) ENSV konstitutsioon aastast 1978, mis po\u0303hines NSVL 1977. aasta konstitutsioonil ning oli kiriku osas so\u0303nades igati mo\u0303istlik;"}, {"text_idx": "#000039", "text": "17) 1989. aasta seadus kodanike u\u0308henduste kohta, millega seoses hakkas mo\u0303te kiriku po\u0303hikirja muutmisest liikuma ka ELK-s;"}, {"text_idx": "#000040", "text": "18) 1993. aasta kirikute ja koguduste seadus;"}, {"text_idx": "#000043", "text": "21) 1993. aasta kirikute ja koguduste seadus;"}, {"text_idx": "#000044", "text": "22) 1993. aasta mittetulundusu\u0308hingute ja nende liitude seadus;"}, {"text_idx": "#000045", "text": "23) 1994. aasta tsiviilseadustiku u\u0308ldosa seadus;"}, {"text_idx": "#000046", "text": "24) uus 2002. aasta kirikute ja koguduste seadus;"}, {"text_idx": "#000048", "text": "Mo\u0303istagi ei leidnud siin viitamist ko\u0303ik seaduste muutmise seadused ega ka kiriku siseo\u0303iguse va\u0308iksemad vo\u0303i suuremad muutmised \u2013 aga suures plaanis sai kaart paika."}, {"text_idx": "#000049", "text": "Ka\u0308sitluse ka\u0308igus on autor avastanud EELK kui organisatsiooni ja selle juhtimise temaatikast mitmeid o\u0303iguslikku laadi probleeme. To\u0308o\u0308st ja\u0308reldub veenvalt, et vaatamata EELK ajaloolisele traditsioonile ja erisusele ei ole vo\u0303imalik kirikut ka\u0308sitada ja ka\u0308sitleda lahus u\u0308hiskonnast ja tegutsemas vaid oma sisemise kirikuo\u0303iguse ja\u0308rgi. Kirik ei saa ennast n-o\u0308 lahti siduda ilmalikust o\u0303iguskorrast. Riigi o\u0303igustloov tegevus on mo\u0303jutanud ja ja\u0308a\u0308bki mo\u0303jutama kiriku derivatiivse ja originaarse kirikuo\u0303iguse arengut."}, {"text_idx": "#000050", "text": "Juhtimis- ja o\u0303igusteadlasena ning ilmikuna kirikuelus aastaid kaasalo\u0308o\u0308nuna ja Usuteaduse Instituudi kristliku kultuuriloo kursuse la\u0308binuna vo\u0303ttis autor magistrito\u0308o\u0308 kokku ja\u0308rgmiselt:"}, {"text_idx": "#000051", "text": "1) Valitsemis- ja/vo\u0303i juhtimisotsuste kujundamisel ja vormistamisel ei ole kiriku valitsemis- ja juhtimisorganid alati juhindunud parimast praktikast. Eriti on see va\u0308lja lo\u0308o\u0308nud kiriku nime kasutamisel ja muutmisel, aga mitte ainult. Kirikukogusid on kokku kutsutud vale nime all vo\u0303i on kirikuva\u0308lises suhtlemises kasutatud kiriku nime, mida kirikukogu polnud veel otsustanud kasutusele vo\u0303tta."}, {"text_idx": "#000052", "text": "Ta\u0308nase EELK nime areng on olnud ja\u0308rgmine:"}, {"text_idx": "#000053", "text": "1919. aastal asutati kirik nimega Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik (lu\u0308hend E.E.L.K.). Seoses no\u0303ukogude okupatsiooniga pages 1944. aastal hulk E.E.L.K. juhtivaid vaimulikke, aga ka teisi vaimulikke ja koguduste liikmeid va\u0308lismaale ning alustas sama nimega kiriku tegevust paguluses. Eestisse ja\u0308a\u0308nud ja\u0308tkasid kiriku tegevust okupeeritud kodumaal ka sama nime (lu\u0308hend E.E.L.K.) all kuni 1949. aastani, mil 23.\u201324. oktoobril toimunud ELK kirikukogul vo\u0303eti vastu Eesti NSV-s tegutseva Evangeeliumi Luteriusu Kiriku (lu\u0308hend: ELK) uue nimega uus po\u0303hikiri."}, {"text_idx": "#000055", "text": "Nimemuutus ei muutnud mo\u0303istagi midagi kiriku organisatsiooni sisus \u2013 ikka oli tegemist u\u0308he ja selle sama luteri kirikuga Eestis."}, {"text_idx": "#000056", "text": "2) Koguduste juhtimisorganite liikmed kattuvad, mis on vastuolus kehtiva o\u0303igusega \u2013 koguduse juhatuse ja no\u0303ukogu liikmed ei tohi kattuda. Siin ei tee autor otseselt juttu nn vo\u0303imude lahususest, ehkki taustaks on hea see meeles pidada. Ei ole u\u0308htegi o\u0303iguslikku vo\u0303i muud pa\u0308devat po\u0303hjendust, miks koguduse juhatuse liige on samaaegselt ka koguduse no\u0303ukogu liige (sama ka\u0308ib ka koguduse o\u0303petaja kohta). Ainus, millega seda saaks selgitada (mitte o\u0303iguslikult po\u0303histada) on teatud ajalooline kogemus. Nimelt oli algselt aastast 1919 kasutusel koguduse omavalitsuse korraldus, mis tulenes Eesti Ajutise Valitsuse poolt 15. aprillil 1919. a vastu vo\u0303etud seadusest \u201eEv.-Lutheri usu koguduste omavalitsuse ajutine korraldus\u201d. See korraldus ei na\u0308inud ta\u0308napa\u0308evases mo\u0303ttes koguduse juhatust ette koguduse kui juriidilise isiku juhtimisorganina, vaid koguduse no\u0303ukogu ta\u0308idesaatva organina elik no\u0303ukogu eestseisusena. See po\u0303himo\u0303te on praktikas u\u0308le kandunud ka ta\u0308na kehtivasse kirikuseadusesse, ehkki riigi antud religioonio\u0303igus jt o\u0303igusnormid seda po\u0303himo\u0303tet (juhatus on no\u0303ukogu ta\u0308idesaatev organ) ei toeta enam (st alates 1993. aasta kirikute ja koguduste seadusest, mida ta\u0308psustas veel ka 1. septembrist 1994. a kehtima hakanud tollane tsiviilseadustiku u\u0308ldosa seadus). Kui varasema korra ja\u0308rgi olid no\u0303ukogu eestseisuse liikmeteks no\u0303ukogu liikmed, siis kehtiva o\u0303igusega see ei klapi \u2013 seda ka KiKoS \u00a7 5 lg 2 lubatud erisuse valguses. Viimati viidatud o\u0303igusnormi ja\u0308rgi vo\u0303ib usulise u\u0308henduse po\u0303hikirjas ette na\u0308ha erisusi mittetulundusu\u0308hingute seaduses liikmeskonna ja juhtimise kohta sa\u0308testatust (nt ette na\u0308ha kogudusele no\u0303ukogu, millist MTU\u0308S expressis verbis ette ei na\u0308e, nimetades \u00a7-s 31, et po\u0303hikirjaga vo\u0303ib u\u0308ldkoosoleku ja juhatuse ko\u0303rval ette na\u0308ha lisaks veel muid organeid; KiKoS ei maini no\u0303ukogu kordagi), kui need tulenevad usulise u\u0308henduse ajalooliselt va\u0308ljakujunenud o\u0303petusest ja struktuurist, aga see ei puuduta autori hinnangul o\u0303igust olla samaaegselt nii no\u0303ukogu kui juhatuse liige."}, {"text_idx": "#000058", "text": "3) E.L.K. kui juriidilise isiku puhul oli perioodil po\u0303hikirja esimesest vastuvo\u0303tmisest 12. septembril 1919. a toimunud II Kirikukongressil kuni selle uues redaktsiooniks siseministeeriumis registreerimiseni 3. juulil 1926. a tegemist ligi seitse (vo\u0303i ka u\u0308heksa, kui ajaarvamine algaks aastast 1917) aastat n-o\u0308 formaalsel vormistamisel olnud kvaasiu\u0308hinguga (o\u0303iguslikus mo\u0303ttes siis seltsingule ja\u0308rgnenud asutamisstaadium ehk eelu\u0308hing). Otsest muud o\u0303iguslikku po\u0303hjendust n-o\u0308 vormistamisel oleva kiriku juriidilise keha tegevusele on seadustest ja erialakirjandusest raske leida. Samas koguduste tegevuse o\u0303iguslikuks aluseks oli Ajutise Valitsuse 15.04.1919. a seadusega \u201eEvangeelsete Lutheri koguduste omavalitsuse ajutine korraldus\u201d koguduste omavalitsuse kohta kehtima hakanud uus kord \u2013 usuelu o\u0303iguslik korraldus koguduste tasandil on seega toimunud ja\u0308rjepidevalt ja korrektselt."}, {"text_idx": "#000059", "text": "4) Kirik oli 1925. aasta seaduse po\u0303hjal kuni 1934. aasta seaduseni kujunenud usuu\u0308hingute liiduks. Selle seaduse alusel va\u0308lja to\u0308o\u0308tatud ja 14. maist 1935. a kehtima hakanud po\u0303hima\u0308a\u0308ruste ja\u0308rgi oli E.E.L.K. tervik, mis jagunes kogudusteks \u2013 kirik oli sellest hetkest u\u0308ks tervik ja kogudused vaid u\u0308ks osa tervikust. Sellega muudeti 1925. aasta seadusega loodud korda, mille ja\u0308rgi kirik oli usuu\u0308hingute (koguduste) liit."}, {"text_idx": "#000060", "text": "Mis on o\u0303igem, kas kirik kui koguduste liit vo\u0303i kirik, mis on jagunenud kogudusteks, ei ole pelgalt vormi ku\u0308simus. Autor on seisukohal, et kogudused moodustavad kiriku, nagu territoriaalsed kogukonnad (Eestis vallad ja linnad) moodustavad riigi. Algrakukeseks on inimene, kelleta pole ei kogudust ega kirikut, ei kogukonda ega riiki."}, {"text_idx": "#000061", "text": "Asjaolu, et kirikut ka\u0308sitatakse ja ka\u0308sitletakse riigi silmis tervikuna, avaldub nt ka raamatupidamistoimkonna juhendi (RTJ) nr 11 (a\u0308riu\u0308hendused ning tu\u0308tar- ja sidusettevo\u0303tete kajastamine (muudetud 2011) p-st 11, mille mo\u0303tte kohaselt tuleks kiriku bilansis konsolideeritult kajastada ka koguduste eelarved n-o\u0308 tu\u0308tar- ja sidusettevo\u0303tete po\u0303himo\u0303ttel. Kuigi enamasti on tu\u0308tar- ja sidusettevo\u0303teteks a\u0308riu\u0308hingud, vo\u0303ivad teatud juhtudel tu\u0308tar- ja sidusettevo\u0303tte definitsioonile vastata ka mittea\u0308riu\u0308hingud (na\u0308iteks sihtasutused ja mittetulundusu\u0308hingud). Kontrolli ja olulise mo\u0303ju ma\u0308a\u0308ramisel mittea\u0308riu\u0308hingutes la\u0308htutakse muu hulgas ka asjaolust, millisele raamatupidamiskohustuslasele la\u0308hevad u\u0308le mittea\u0308riu\u0308hingu varad selle likvideerimisel."}, {"text_idx": "#000064", "text": "7) Kuna usuliste u\u0308henduste suhtes kehtib eriseadus (KiKoS), tuleb teiste hulgas kogudust ja kirikut ka\u0308sitada ja ka\u0308sitleda eriliigilise juriidilise isikuna."}, {"text_idx": "#000066", "text": "\u00a790. Tsiviilseadustiku u\u0308ldosa seaduse muutmine"}, {"text_idx": "#000067", "text": "Tsiviilseadustiku u\u0308ldosa seaduses tehakse ja\u0308rgmised muudatused:"}, {"text_idx": "#000068", "text": "1) paragrahvi 25 lo\u0303ike 1 teine lause tunnistatakse kehtetuks;"}, {"text_idx": "#000069", "text": "2) paragrahvi 125 lo\u0303ikes 5 asendatakse tekstiosa \u201elepingute ja lepinguva\u0308liste kohustuste seaduse (RT I 2001, 81, 487)\u201d so\u0303naga \u201evo\u0303lao\u0303igusseaduse\u201d."}, {"text_idx": "#000070", "text": "\u00a725 lg 1 muudatus on u\u0308sna oluline just koguduste ja kiriku kontekstis. Ta\u0308nakehtiv TsU\u0308S \u00a7 25 lg 1 teine lause on sa\u0308testatud ja\u0308rgmiselt: \u201eErao\u0303iguslik juriidiline isik on ta\u0308isu\u0308hing, usaldusu\u0308hing, osau\u0308hing, aktsiaselts, tulundusu\u0308histu, sihtasutus ja mittetulundusu\u0308hing.\u201d Alates 1.01.2018, kui see lause enam ei kehti ning TsMS \u00a7 25 lg 1 so\u0303nastuseks saab: \u201eErao\u0303iguslik juriidiline isik on erahuvides ja selle juriidilise isiku liigi kohta ka\u0308iva seaduse alusel loodud juriidiline isik.\u201d"}, {"text_idx": "#000071", "text": "TsU\u0308S \u00a7 25 lg 1 teise lause kehtetuks tunnistamine tuleneb seletuskirja autorite va\u0308itel vajadusest ta\u0308psustada, millised juriidiliste isikute liigid Eesti o\u0303iguses eksisteerivad. Kehtivas redaktsioonis on loetletud erao\u0303iguslike juriidiliste isikute liigid. Sellisel loetelul oleks sisuline ta\u0308hendus juhul, kui tegemist oleks selgelt ammendava loeteluga. Nii see aga ei ole juba selle to\u0303ttu, et lisaks selles sa\u0308ttes nimetatud juriidilistele isikutele eksisteerivad Eestis ka nt Euroopa Liidu o\u0303iguse alusel asutatud juriidilised isikud."}, {"text_idx": "#000072", "text": "Lisaks sellele vo\u0303ib kehtivas o\u0303iguses selgelt eriliigiliseks juriidiliseks isikuks pidada usulist u\u0308hendust (vt KiKoS \u00a7 5 lg 1 ja \u00a7 17), mille tegevusele kohaldatakse MTU\u0308S ainult otseste viidete kaudu. Usuliste u\u0308henduste teist liiki juriidiliseks isikuks u\u0308mberkujundamise keeld (KiKoS \u00a7 5 lg 3) peaks ho\u0303lmama ka mittetulundusu\u0308hinguks, sh usuu\u0308hinguks (KiKoS \u00a7 4) u\u0308mberkujundamist. Kuna aga TsU\u0308S \u00a7 25 lg 1 teises lauses ei ole usulist u\u0308hendust juriidilise isikuna eraldi nimetatud, siis vo\u0303ib tekkida ku\u0308simus, kas mittetulundusu\u0308hing on usulise u\u0308henduse suhtes teist liiki juriidiline isik vo\u0303i mitte."}, {"text_idx": "#000073", "text": "Autor tunneb heameelt seadusandja sellest muudatusest, kuna nu\u0308u\u0308d ei pea enam kahtlema selles, mida kirikuinimesed nagunii on kogu aeg teadnud, et kogudus ja kirik ei ole tavalised MTU\u0308-d vaid eriliigilised juriidilised isikud. Peapiiskop ei ole \u201eMTU\u0308 EELK\u201d juhatuse esimees ja piiskopid sama MTU\u0308 juhatuse esimehe aseta\u0308itjad."}, {"text_idx": "#000074", "text": "9) Juhtimise keerukus ei aita kaasa kiriku ko\u0303ige po\u0303hilisema u\u0308lesande ta\u0308itmisele: kasvatada kogudusi teadlikuma kristluse poole."}, {"text_idx": "#000075", "text": "EELK organisatsiooni- ja juhtimisreform[8] tundub olevat vajalik ja arvestades uue ja noore peapiiskopi Urmas Viilma ees avarduvat umbes veerandsaja aasta pikkust tegutsemisperspektiivi, ka vo\u0303imalik teostada. See peaks tagama kirikule u\u0308hiskonnas auva\u0308a\u0308rse asendi ja usaldaks talle ko\u0303ige suurema u\u0308lesande sooritamise riigis: rahva ko\u0303lbelise kasvatamise. Seda peab jo\u0303uliselt toetama sisemisjon selle erinevates va\u0308ljendusvormides \u2013 pole usklikest kristlasi, pole kogudust ega ka kristlikku kirikut!"}, {"text_idx": "#000076", "text": "Vastates artikli pealkirjas esitatud ku\u0308simusele, tuleb magistrito\u0308o\u0308 valguses o\u0308elda, et esiteks ko\u0303ik, mis koguduse vo\u0303i kiriku kui organisatsiooni juhtimisstruktuuris kunagi ajakohane ja hea oli, ei pruugi ta\u0308nasesse pa\u0308eva sobituda. Me ei pea ta\u0308nase o\u0303igusloomega (seda ka kiriku sees) o\u0303igustama minevikku. U\u0308hiskonna ja organisatsiooni, aga ka ilmaliku o\u0303iguskorra arengu jonnaka eitamisega vo\u0303i stagnatsiooni o\u0303igustamisega inter alia kiriku kui organisatsiooni ajalooliselt va\u0308ljakujunenud struktuuriga, seab kirik end ise ebasoovitavasse olukorda. Teiseks \u2013 kirik ei tohiks sattuda olukorda, mida va\u0308ljendas eelmise aasta novembri lo\u0303pus u\u0308ks poliitsaurus: \u201e/.../erakond seob end uue po\u0303hikirjaga lahti Eesti o\u0303igussu\u0308steemist.\u201d Ja kolmandaks \u2013 elamine vaid olevikus, eriti va\u0308liskeskkonna muutustega mittearvestamine, ehk siis muutusteks ja neist tulenevateks muudatusteks valmisoleku puudumine, on igale organisatsioonile hukatuslik. Tulevikku ta\u0308pselt prognoosida[9] ei saa \u2013 samas vo\u0303imalike arengute eiramine on tupiktee."}, {"text_idx": "#000077", "text": "Kokkuvo\u0303tteks \u2013 meil on vaja kirikuo\u0303igust, mis toetudes minevikukogemusele, annab (\u201eturuvajadusi\u201d arvestades) organisatsioonile ta\u0308nasesse pa\u0308eva sobiva reeglistiku ja loob eeldused organisatsiooni kestmisele tulevikus."}, {"text_idx": "#000080", "text": "[3] U\u0308ldjuhul ka rahvusvaheline o\u0303igus, ehkki religioonio\u0303iguse mo\u0303iste ei pruugi alati ho\u0303lmata rahvusvahelist o\u0303igust. Parimal juhul on rahvusvaheliselt u\u0308ldtunnustatud normid ja printsiibid riikliku religioonio\u0303iguse osa."}, {"text_idx": "#000081", "text": "[4] Kanooniline o\u0303igus tekkis 12. saj kristlike koguduste kohtumistel vastuvo\u0303etud otsustest (canones \u2013 juhtno\u0308o\u0308r), millele hiljem lisandusid paavstivo\u0303imu dekreedid. Aastal 1580 koondati kanoonilised reeglid kogusse Corpus Juris Canonici, mis alates aastast 1918 kannab nimetust Codex Juris Canonici."}, {"text_idx": "#000082", "text": "[5] Kirikuo\u0303igus on osa religioossest o\u0303igusest. 1938. aastal on W. Meder avaldanud ajakirjas O\u0303igus artikli, kus ta defineerib kirikuo\u0303igust kui usuo\u0303iguse ko\u0303ige ta\u0308htsamat osa. Usuo\u0303iguseks nimetas Meder o\u0303igusnorme, mis spetsiaalselt ka\u0308isid ko\u0303igi religioossete u\u0308henduste kohta. Kirikuo\u0303iguse all mo\u0303istis Meder usuo\u0303iguse sa\u0308tteid, mis o\u0303iguslikult reguleerisid vaid kirikute ja tema osade (koguduste) tegevust. Samuti liigitab Meder kanoonilise o\u0303iguse u\u0308heks osaks kirikuo\u0303igusest. Kirikuo\u0303igus jaguneb Mederi liigituse ja\u0308rgi riiklikuks kirikuo\u0303iguseks ja autonoomseks kirikuo\u0303iguseks, viimane omakorda derivatiivseks ja originaarseks kirikuo\u0303iguseks. Originaarseks kirikuo\u0303iguseks on roomakatoliku kiriku ja apostliku o\u0303igeusu kiriku kanooniline o\u0303igus."}, {"text_idx": "#000083", "text": "Ka\u0308esoleva to\u0308o\u0308 autor seda kunagist Mederi seisukohta aastal 2016 valdavalt ei jaga. No\u0303ustuda vo\u0303ib suures osas sellega, et kirikuo\u0303iguse all vo\u0303ib mo\u0303ista reegleid, mis ka\u0308ivad vaid (kristlike) kirikute ja nende koguduste tegevuse kohta \u2013 siiski katoliku kirik ja o\u0303igeusklikud nimetavad oma kirikuo\u0303igust kanooniliseks. Kirikuo\u0303iguse jagamisega Mederi ja\u0308rgi riiklikuks, autonoomseks jne, ka\u0308esoleva to\u0308o\u0308 autor ei no\u0303ustu."}, {"text_idx": "#000084", "text": "[6] Samas ei saa seda (12.09.1919) po\u0303hikirja pidada veel lo\u0303plikuks E.E.L.K. esimeseks registreeritud po\u0303hikirjaks. Teisel kirikukongressil valiti redaktsioonikomisjon u\u0308lesandega to\u0308o\u0308tada lo\u0303plikul kujul va\u0308lja kongressil vastuvo\u0303etud kirikukorraldus, see tru\u0308kkida ja saata kogudustesse. Kiriku po\u0303hikiri tru\u0308kiti 1920. a. Kogudustesse jo\u0303udis po\u0303hikiri mitmel juhul aga alles 1921. a algul. Tuleb aga osundada, et nimetatud po\u0303hikirja registreerimise kohta Eesti Vabariigi poolt ei o\u0303nnestunud autoril adekvaatset kinnitust leida (see polnud ka eesma\u0308rk omaette, misto\u0303ttu vo\u0303ib neid ja\u0308lgi ro\u0303o\u0303msasti edasi ajada)."}, {"text_idx": "#000085", "text": "[7] Teatud kahtlusega, kuid siiski, vo\u0303ib asuda seisukohale, et see oli E.E.L.K. po\u0303hikirja esimene tunnustamine (registreerimine) iseseisva Eesti riigi poolt. Koguduste po\u0303hikirjade registreerimine ei la\u0308inud nii libedalt ja sellega seoses toimus ka kohtuvaidlusi. VIII Kirikupa\u0308evadel teatas piiskop Kukk, et kirikus on 130 normaalpo\u0303hikirja alusel tegutsevat kogudust, aga ka 20 n-o\u0308 eripo\u0303hikirja alusel registreeritud kogudust \u2013 protsess ja\u0308tkus."}, {"text_idx": "#000086", "text": "[8] Reformide suhtes hellaks tehtud u\u0308hiskonnas vo\u0303ib see ku\u0308ll ko\u0303lada vastuvo\u0303etamatult, aga siin on peetud silmas erinevate koguduse- ja kirikuorganite ning vaimulike pa\u0308devuste korrastamist, po\u0303hikirja ja kirikuseadustiku sisemiste ja omavaheliste vastuolude elimineerimist ning kirikuo\u0303iguse lihtsustamist (u\u0308lereguleerimise lo\u0303petamist). Lisaks eelpool viidatud juhtimisorganite liikmete kattuvusele tuleks koguduste tasandil vo\u0303tta aluseks to\u0303siasi, et koguduse o\u0303petaja ei ole enam ainus kirjaoskaja koguduses, misto\u0303ttu ei ole po\u0303hjendatud, et o\u0303petaja tegutseb ko\u0303igis vo\u0303imalikes (juhtimis)rollides, kuna u\u0308kski teine selleks justkui ei kvalifitseeru. O\u0303petaja peaks olema koguduse vaimulik juht ja karjane, mitte \u201eMTU\u0308 kogudus X\u201d tegevjuht, millisesse rolli o\u0303petaja sageli (po\u0303hikirja ja kirikuseadustike mo\u0303ttest ja osalt ka sa\u0308ttest tulenevalt lausa alati) pandud on. Kiriku tasandil on probleemid vo\u0303rreldavad."}, {"text_idx": "#000087", "text": "[9] Prognoosid ei saagi ta\u0308psed olla \u2013 need peavad olema loogilised."}, {"text_idx": "#000089", "text": "Piiblis ei esine kordagi so\u0303na \u201eu\u0308ksindus\u201c vo\u0303i \u201eu\u0308ksildus\u201c. Sellest hoolimata vo\u0303ib o\u0308elda, et ku\u0308llap su\u0308ndis u\u0308ksindus siia maailma juba siis, kui Jumal ajas Aadama ja"}, {"text_idx": "#000090", "text": "Pa\u0308evast-pa\u0308eva koolis usundio\u0303petusega tegeledes olen ikka aeg-ajalt pu\u0308u\u0308dnud so\u0303nastada oma o\u0303petatava aine aluseks olevaid po\u0303himo\u0303tteid ning mo\u0303elda, missugune on selle o\u0303ppeaine suhe kirikuga. Na\u0308iteks, kas"}, {"text_idx": "#000091", "text": "Eesti piiblito\u0303lkimise olevikust ja tulevikust"}, {"text_idx": "#000092", "text": "Piibli to\u0303lkimine on kuulunud ja kuulub oluliste kultuurisu\u0308ndmuste hulka ko\u0303ikides u\u0308hiskondades, mis u\u0308hel vo\u0303i teisel moel toetuvad kristlikule kultuuripa\u0308randile. Omaaegsetest piiblito\u0303lgetest said tuule tiibadesse ta\u0308napa\u0308eva"}, {"text_idx": "#000094", "text": "Avaldatud materjalide o\u0303igused kuuluvad toimetusele ja autoritele. Ajakirja ja toimetuse kohta vt siit; kontakt: toimetus[a\u0308t]kjt.ee"}]