[{"text_idx": "#000000", "text": "Lindude suhe tehismaterjalide ja tehismaastikega"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Inimese jaoks vo\u0303ib linnaloodus olla u\u0308helt poolt midagi vo\u0303o\u0303rast ja seega alistamist vajavat, aga teisalt hoopis midagi va\u0308a\u0308rtuslikku. U\u0308sna sarnane on lugu lindudega linna tehismaastikul \u2013 ka neile vo\u0303ib inimese loodu kujutada nii ohtu kui ka hindamatut ressurssi."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Toonekurg on valinud enda pesapaigaks betoonist elektriposti."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Kalakajaka pesitsuskoloonia asub lasteaiahoone katusel."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Inimene on kujundanud u\u0308mber pea ko\u0303ik Maa elupaigad ja inimese loodud materjalid on jo\u0303udnud ko\u0303ikjale loodusesse. Metsarada pidi astudes kohtab varem vo\u0303i hiljem klaaspudelit vo\u0303i vana plekkpurki. Looduslikke elupaiku la\u0308bivad lo\u0303ikena asfaltteed. La\u0308a\u0308nemere u\u0308heks levinuimaks mikroobjektiks on saanud sinine kiud \u2013 polu\u0308propu\u0308leenist ko\u0308ite lagunemise produkt."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Milline on lindude suhe tehismaterjalidega? Inimtegevuse tulemusena on lindudel rohkem valikuid, millest toituda ja millest pesa ehitada, aga va\u0308hem vo\u0303imalusi, kus ja kuna seda teha. Samal ajal kui looduslikud elupaigad on kokku kuivamas, on tekkinud evolutsiooniliselt uudsed valikud kasutada pesaehitusel, oma osavuse esitlemisel, iseenda ja poegade toitmisel ning elupaiga otsimisel inimese loodut. Lindude arvukuse va\u0308henemine na\u0308itab aga paraku, et valikute suurenenud hulk ei kompenseeri alati kaotatud vo\u0303imalusi."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Evolutsiooniliselt uudset on ka vo\u0303imalik mitte kasutama o\u0303ppida. Tehismaterjalide ohtude tundmao\u0303ppimine on riskantne. O\u0303ppimist vo\u0303imaldav negatiivne kogemus ei tohi lindu tappa. Kui tehismaterjaliga seotud risk on liiga suur, ohustab linnu elu, ei ole o\u0303ppimine vo\u0303imalik. Teist elu pole meile kellelegi antud."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Maanteede tehissileduse kutsuv avarus on lindudele evolutsiooniline tupik, millest on raske va\u0308lja ronida. 2019. aasta lind o\u0308o\u0308sorr, kellele meeldib ka\u0308ia maanteedel puhkamas ja toitumas, on siinkohal u\u0308ks kurb na\u0308ide \u2013 palju o\u0308o\u0308sorre saab teedel hukka. Hiljuti leidsin Tartu ta\u0308navalt autoga kokku po\u0303rganud metstildri. Teede ja ta\u0308navatega loodud tehislagendikud ei ole samad mis metsava\u0308lud, kuid linnul on seda vahet raske a\u0308ra o\u0303ppida."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Linnu vaatepunktist on majade katused kui merega u\u0308mbritsetud laiud, kus rebane ja ka\u0308hrik ei pa\u0308a\u0308se pesade kallale."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Kas lind vo\u0303ib to\u0303esti pidada laiuvat maanteed loodusliku lagendiku analoogiks? Vaatame inimese loodud maailma linnu silme la\u0308bi. Ko\u0303rghoonetega linn on kui ja\u0308rske kaljurahne ta\u0308is maastik \u2013 sobiv elupaik kaljutuvidest po\u0303lvnevatele kodutuvidele. Majade katused on kui merega u\u0308mbritsetud laiud, kus rebane ja ka\u0308hrik ei pa\u0308a\u0308se kajakapesade kallale. Elektripostid ja elektritraadid on kui puud, mille sirged kutsuvad oksad sirutuvad ku\u0308mnete kilomeetrite kaugusele. Kile on kerge ja vettpidav materjal, mida kasutada pesaehitusel. No\u0308o\u0308rijupid, ko\u0303rred ja plastdetailid on kui ka\u0308epa\u0308rased (vo\u0303i siis nokapa\u0308rased) oksakesed, mille po\u0303imimine pesa struktuuri on lihtne."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Linnapargist ja ta\u0308navaservadest riisutakse (so\u0303na otseses mo\u0303ttes) piinliku ta\u0308psusega kokku iga kuivanud ko\u0303rreke ja leheke, ro\u0308o\u0308vides nii lindudelt pesapunumiseks sobilikud looduslikud materjalid."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Loodus tundub ohtlik. Seal varitsevad kiskjad, haigused, tundmatu ja vo\u0303o\u0303ras. Linnaelul on aga teisigi, tihtipeale suuremaid terviseohte, aga kuna need on evolutsiooniliselt uued, ei oska me neid karta. See pole inimliigi eripa\u0308ra. Ka lindusid meelitab linna turvaline ja ressursirohke elupaik, kuid evolutsiooniliselt uudsed ohud, nagu valgusreostus, keemiline reostus ja ebasobiv toit, va\u0308hendavad ahvatleva elupaiga tegelikku va\u0308a\u0308rtust. Linna kolinud lindude jaoks vo\u0303ib linnaelupaik olla siiski vo\u0303imalus ja\u0308tta seljataha loodusliku keskkonna parasiidid ja haigused, looduslikud kiskjad ja konkurendid. Linn ei ole linnu jaoks tingimata halb koht. See so\u0303ltub liigist, kas lind suudab linnaelust ka midagi vo\u0303ita."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Paradoksaalsel moel vo\u0303ib hooldamata, ra\u0308a\u0308mas, vaene linn toetada suuremat linnuliikide rikkust kui saksapa\u0308rase ta\u0308psusega hooldatud jo\u0303ukas linn. Segasummasuvilaslikud a\u0308a\u0308relinnad on lindudele soodsam koht kui maaelupaikade vaesunud po\u0303llumajandusmaastik. Tuleviku linnaplaneerimise eesma\u0308rk vo\u0303iks olla elurikkust toetava segaduse laskmine linna, tegemata sealjuures ja\u0308releandmisi linna ilus, mugavuses ja ohutuses."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Mo\u0303ned linnud on inimese loodud keskkonnas elluja\u0308a\u0308jad. Nad on olnud selles paigas alati, ka enne inimese toodud muutusi. Nad ei lahku, vaid kohanevad. Nad tulevad toime, ja\u0308a\u0308vad ellu, kannatavad a\u0308ra. Elluja\u0308a\u0308jad on igas maailma paigas erinevad, kuna need on kohalikud liigid, kes linnade tekkel alles ja\u0308a\u0308vad \u2013 kuigi va\u0308iksema arvukusega kui algses, looduslikus keskkonnas."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Teised linnud on a\u0308rakasutajad. Neile meeldib inimese loodud keskkond. Nad saavad siin paremini hakkama kui teised liigid, neil on siin konkurentsieelis. Nad kolivad linna ja eelistavad seda looduslikule elupaigale. A\u0308rakasutajatele on iseloomulikud lai toiduvalik (nad pole spetsialiseerunud u\u0308hele kindlale toidule), suured ajud (see vo\u0303imaldab probleemide lahendamist ja o\u0303ppimist) ning paindlikkus pesitsuspaiga valikul. A\u0308rakasutajate hulka kuuluvad na\u0308iteks varblased, hakid, varesed."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Tasub ta\u0308hele panna, et kui lindude liigirikkus maaelupaikades va\u0308heneb, siis linnades see pigem kasvab. See vo\u0303ib olla lindude jaoks soodne, aga mitte alati. Mo\u0303nele liigile on inimese loodud maastik ja materjalid o\u0308koloogiline lo\u0303ks. See meelitab, kuid on ohtlik."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Inimese loodut kasutades va\u0308heneb lo\u0303ksu sattunud liikide elluja\u0308a\u0308mus ning sigimisedukus. Samas ei suuda nad sellele vastu panna, kuna evolutsioon pole andnud neile vahendeid nende uudsete ohtude a\u0308ratundmiseks ja va\u0308ltimiseks. Na\u0308iteks vo\u0303ivad veelinnu pessa punutud kiletu\u0308kid to\u0303sta pesa temperatuuri munasse peidetud o\u0303rna loote arenguks ebasobivale tasemele ja linnupojad vo\u0303ivad kileno\u0308o\u0308ri juppidesse kinni ja\u0308a\u0308da vo\u0303i plastitu\u0308kke sisse su\u0308u\u0308a."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Kui tehismaterjal on saadaval, kiputakse seda ko\u0303igist ohtudest hoolimata kasutama. Veelinnud suulad kasutavad pesaehitusel rohkelt merepru\u0308gi. Kui aga randa hoolega koristada, on ka suulapesades va\u0308hem tehismaterjale ja rohkem looduslikku. Kui plastpru\u0308gi on palju, kasutatakse seda ka pesaehitusel rohkem. Suuladele pole antud oskust teadlikult plastpru\u0308gi va\u0308ltida, aga inimesel on vo\u0303imalik oma pru\u0308gitootmist kontrollida ja enda ja\u0308relt a\u0308ra koristada."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Mo\u0303ned linnud on o\u0303ppinud paigutama oma pesadesse sigaretikonisid, mis to\u0303rjuvad seal elutsevaid parasiite."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Mu\u0308ndil on ka teine pool. Mo\u0303nikord vo\u0303ivad pealtna\u0308ha kahjulikud materjalid lindudele kasulikeks osutuda. Mo\u0303ned linnud on o\u0303ppinud paigutama oma pesadesse sigaretikonisid, mis to\u0303rjuvad seal elutsevaid parasiite. Inimese la\u0308hedalt na\u0308patud materjalid ja esemed vo\u0303ivad aidata kaaslastele muljet avaldada, to\u0303estades linnu osavust ja ilumeelt potentsiaalsetele partneritele. Harakad varastavad sa\u0308ravaid asju po\u0303hjusega."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Austraalia lehtlalinnud, kes kaunistavad oma tantsuareene paarilise meelitamiseks eelistatult siniste objektidega, vo\u0303ivad muuta oma ehitise eriti silmapaistvaks siniste pudelikorkide ja ko\u0303rrejuppidega. Innovatsioon on ka mo\u0303ne linnuliigi jaoks hinnas! Mis seal ikka imestada. Oli aeg, mil va\u0308rviline kilekott oli ka eestlaste seas staatuse su\u0308mbol."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Kui lind vo\u0303tab kasutusele tehismaterjali vo\u0303i tehisruumi, on alati vo\u0303imalik leida sellele analoog looduslike materjalide ja paikade hulgast. Elektripost on kui lagendikul kasvav puu. Elektritraadid kui oksad. Maantee kui metsava\u0308lu. Plastpru\u0308gi ja no\u0308o\u0308rijupid kui oksad-ko\u0303rred. La\u0308bi linnu silmade vaadates leiavad tehismaterjalid uue rolli looduslikus keskkonnas, tehismaailm moondub tagasi looduslikuks, kaos saavutab vo\u0303idu korra u\u0308le."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Mis osa meie loodud tehismaterjalidest toetab neid eesma\u0308rke inimese ja teiste loomaliikide puhul? See ku\u0308simus on vo\u0303tmeta\u0308htsusega, kui vaatame inimese loodud maailmas ringi ja ku\u0308sime, mis ja\u0308a\u0308b siit pu\u0308sima ka tuhandete, sadade tuhandete, miljonite aastate pa\u0308rast."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Tuul Sepp on Tartu U\u0308likooli loomao\u0308koloogia vanemteadur, kelle po\u0303hilisteks uurimisteemadeks on linnastumise ja reostuse mo\u0303ju loomadele ning va\u0308hi evolutsioon ja o\u0308koloogia."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Elin Sild on Tartu U\u0308likooli loomao\u0308koloogia teadur, kelle po\u0303hilisteks uurimisteemadeks on lindude o\u0308kofu\u0308sioloogia ja koinfektsioonide mo\u0303ju lindude tervisele."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Keskkonnakolumn: Viirustest, nahkhiirtest ja inimestest"}, {"text_idx": "#000034", "text": "Peale igavikuna tunduvat sotsiaalset distantseerumist on selge, et koroonaviirus on muutnud pu\u0308sivalt meie ko\u0303igi maailma. Seoses sellega on ehk paslik heita pilk sellele, kuidas viirused on varemgi maailma muutnud."}]