[{"text_idx": "#000003", "text": "UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsu\u0308u\u0308hikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumU\u0308hiskondTeadus 3 minutigaMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepo\u0308o\u0308reEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuO\u0303pilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini o\u0303ppida?Lugeja ku\u0308sibNipid jooksuvo\u0303istluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuha\u0308a\u0308lingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi"}, {"text_idx": "#000004", "text": "EriprojektidGoldbergi masinAasta koolKeskkonnakuuAkadeemikudrohepo\u0308o\u0308reEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuO\u0303pilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini o\u0303ppida?Lugeja ku\u0308sibNipid jooksuvo\u0303istluseks"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Rohkem kui eal varem ra\u0308a\u0308gitakse, et tehisintellekt imbub meie igapa\u0308evaellu. Mida see moeso\u0303na tehisintellekt sisuliselt ta\u0308hendab, vo\u0303ttis vaevaks viieosalises ja\u0308rjejutus selgitada ulmekirjanik, to\u0303lkija ja toimetaja Ats Miller. Ja\u0308rjejutu 1. osas teeme tutvust tehisintellekti olemusega ja inimkonna tehnilise vo\u0303imekusega, mis seisab tehisintellekti kasutuselevo\u0303tu ja reaalsuse vahel."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Mis on intellekt? Tasub alustada definitsioonist ja ingliskeelses Wikipeedias on u\u0308ks paremaid kohatutest: \"Va\u0308ga u\u0308ldine vaimne vo\u0303ime(kus), mis muuhulgas sisaldab oskusi ja\u0308reldada, planeerida, probleeme lahendada, abstraktselt arutleda, hoomata keerukaid ideid, kiiresti o\u0303ppida ja o\u0303ppida kogemustest. See ei ole ainult kuiv o\u0303ppimine vo\u0303i kitsalt akadeemilised vo\u0303i testide tegemise oskused. Pigem tuleb selle all mo\u0303ista laiemat ja su\u0308gavamat reaalsuse adumise vo\u0303imet \u2013 \"a\u0308ratabamist\", \"asjadest arusaamist\" ja va\u0308ljamo\u0303tlemist, mida teha tuleb.\""}, {"text_idx": "#000009", "text": "Lootes siin lugeja intellektile ei ole vast vaja omakorda u\u0308ritada defineerida abstraktseid kategooriaid nagu \"vaimne vo\u0303imekus\"."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Problemaatikas orienteerumiseks tuleks veel ka\u0308sitleda mo\u0303isteid nagu tunnetus, motivatsioon ja eneseteadlikkus."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Tunnetus, ta\u0308psemalt inimtunnetus on teadmiste omandamise protsess, mille ka\u0308igus su\u0308nnivad uued teadmised. See sisaldab kogemuste ja meeltega tajutu baasil mo\u0303ttetegevust selle ko\u0303ige laiemas ta\u0308henduses (ta\u0308helepanu, andmeto\u0308o\u0308tlus, ma\u0308lestustes soramine, hindamine, ja\u0308reldamine, otsuste vastuvo\u0303tmine)."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Eneseteadlikkus on vo\u0303ime end iseseisva indiviidi vo\u0303i u\u0308hikuna tajuda. Samuti esimesel hetkel lihtne, kuid va\u0308ga oluline komponent. Seda esineb ka ko\u0303rgematel imetajatel ja lindudel. Siin on kaks taset, mis praktikas ta\u0308hendab, et seda vo\u0303imet on vast ko\u0303ige lihtsam imiteerida. See vo\u0303ib olla puhtmehhaaniline, teadmine oma \"fu\u0308u\u0308silistest komponentidest\", mis ko\u0303ige madalamal tasemel ta\u0308hendab seda, et loom ei proovi end a\u0308ra su\u0308u\u0308a vo\u0303i robot end materjalina kasutada. Selle teine ots aga tagab inimeseks olemise selle ko\u0303ige suurema mo\u0303o\u0303tmes, ehk siis vo\u0303ime vastu vo\u0303tta otsuseid, mis kaugelt u\u0308letavad indiviidi eksistentsi piirid."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Arusaadavalt ra\u0308a\u0308gime siin taas intellektist kui tervikust, sest viimane vo\u0303ime ei ole vo\u0303imalik ilma tunnetuse ja motivatsioonita."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Tehisintellekt \u2013 ko\u0303ige lihtsamalt o\u0308eldes on see masinava\u0308rk, mille abil imiteeritakse intellekti."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Vo\u0303tmeso\u0303na on siin \"imiteerima\" \u2013 naturaalne vo\u0303i loomulik vo\u0303i looduslik intellekt on su\u0308ndinud miljardiaastase evolutsiooni tulemusel ja selleks, et keskkonnaga paremini toime tulla. Nu\u0308u\u0308d aga on keskkonnaga ko\u0303ige paremini toime tulev olevus hakanud endale mehhaanilisi abilisi looma, ja et need teda paremini teeniksid, u\u0308ritab neid targaks muuta."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Ku\u0308simus on siis selles, kas see protsess va\u0308ljub u\u0308hel pa\u0308eval kontrolli alt? Kas me loome midagi, mida me enam mo\u0303ista ja kontrollida ei suuda? Ja kas see ta\u0308hendab inimkonna lo\u0303ppu?"}, {"text_idx": "#000018", "text": "Minu pakutud vastused nendele ku\u0308simustele on (eeldusel, et inimkonna areng ja\u0308tkub senise po\u0303hjal ettena\u0308htavas tempos, ei toimu mingeid ja\u0308rske tagasilangusi ega avastata mingeid uusi loodusseadusi, mis senised teadmised pea peale keeravad):"}, {"text_idx": "#000020", "text": "U\u0308ldiselt pakutakse, et tehisintellekt su\u0308nnib 20 kuni 100 aasta jooksul ja sellega tundub mo\u0303istlik no\u0303ustuda."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Kui ra\u0308a\u0308gime n-o\u0308 pa\u0308ris-tehisintellektist, mis vo\u0303ib inimkonnale ohtlik olla, on juttu AGI-st, et artificial general intelligence'ist, ehk u\u0308ldtehisintellektist. Eestikeelset u\u0308ldkasutatavat lu\u0308hendit, tundub, ei ole, seega selguse huvides on edaspidi kasutatud ingliskeelseid lu\u0308hendeid."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Asi, millega me juba iga pa\u0308ev kokku puutume, on ANI ehk artificial narrow intelligence \u2013 kitsas tehisintellekt. Siia alla kuuluvad otsingumootorid, mustrituvastus (na\u0308otuvastus, pildiotsing), ma\u0308ngud, ko\u0303netuvastust, automaatto\u0303lge, ekspertsu\u0308steemid (erialane oskusteave ja selle esitamine), to\u0308o\u0308stusrobotid, iseso\u0303itvad autod, ta\u0308isautomaatsed relvasu\u0308steemid ja nii edasi."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Lisaks AGI-le, u\u0308ldtehisintellektile, on veel mo\u0303iste ASI, ehk artificial super intelligence, supertehisintellekt \u2013 miski, mida inimene enam mo\u0303ista ei suuda. Karta on, et kui AGI on kord juba tekkinud, pole see enamikus praktilistes aspektides eristatav ASI-st, seega ja\u0308rgneva kontekstis on terminit ASI kasutatud vaid juhul, kui on vaja viidata millelegi, mida oleme vo\u0303imelised mo\u0303istma sama palju kui harjasuss Shakespeare'i nautima."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Konrad Zuse konstrueeris masina Z1, esimese to\u0303elise digiarvuti, 80 aastat tagasi."}, {"text_idx": "#000026", "text": "AI uuringud ja esimesed mo\u0303tted o\u0308eldi va\u0308lja umbes samal ajal ja esimesi katseid alustati 60ndatel, ehk 60 aastat tagasi. Sellest ajast on ka Turingi test vo\u0303i ta\u0308psemalt Turingi ja\u0308ljendamisma\u0308ng."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Turing ise arvas, et AI-ks on vaja tollastest ko\u0303igest umbes 100 korda vo\u0303imsamaid arvuteid. Tollased masinad olid ma\u0308lumahuga 2560 bitti (0, 000 000 032GB) ja to\u0308o\u0308kiirusega 0,0008 MIPS (miljon tehet sekundis; ta\u0308napa\u0308evased ca 1000 MIPS)... Lu\u0308hidalt, AI on juba viimased 50 aastat olnud 20-30 aasta kaugusel ja kogu aeg eest a\u0308ra liikunud."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Esiteks, inimaju ja arvutit on raske vo\u0303rrelda. Inimaju to\u0308o\u0308tab kohati nii 10\u201320Hz sagedusega, kohati kuni 200HZ (mis on muidugi suuresti spekulatsioon ja tuletatud kaudselt info uuenemise maksimaalselt vo\u0303imalikust kiirusest). Arvutid on ja\u0308a\u0308nud pidama sinna 2\u20133GHz juurde, sest valguse kiirus hakkab vastu tulema. (Probleemi olemus on sama \u2013 na\u0308rvirakkudes levib signaal nii 120m/s, protsessori juhtmetes valguse kiirusel, ehk 300 000 km/s.)"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Riistvara muude elementide kokkulugemine po\u0303rkub sama probleemi otsa. Inimese ajus on ligikaudu 100 miljardit neuronit, neuronil on 1000\u201310 000 su\u0308napsit ehk u\u0308hendust teiste neuronitega. Teoreetiline u\u0308henduste arv oleks siis justkui ligikaudu 1015. (Neuronite arv otseselt ei na\u0308ita midagi, sinivaala ajus on neid 2,5 korda rohkem kui inimesel.) Transistoride arv protsessoris ulatub ta\u0308napa\u0308eval u\u0308le 10 miljardini, kuid siin tuleb paar nulli maha to\u0303mmata \u2013 see u\u0308hik, mis loogilisi elementaartehteid teeb, vajab hulga transistore."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Teisalt, erinevalt ajust saab miljoneid mikroprotsessoreid kokku u\u0308hendada, nii et elementide arvult vo\u0303iks riistvara justkui ta\u0308na juba inimajust u\u0308le olla. Ma\u0308lumahuga ei anna samuti kiidelda \u2013 inimaju mahuks pakutakse 1 petabaiti. Superarvuti Titan ma\u0308lumaht on 40 petabaiti."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Superarvutite vo\u0303imekust mo\u0303o\u0303detakse ta\u0308napa\u0308eval TEPS-ides (Traversed Edges Per Second, la\u0308bitud servad sekundis; see tuleneb graafide teooriast ja kirjeldab superarvutite vo\u0303imekust paremini kui FLOPS [floating point operations per second, ehk ujukomatehet sekundis], sest vo\u0303tab arvesse ka info u\u0308lekande kiirust.) Inimajul olla see 0,18 \u2013 6,4 x1014 TEPS. See on praegu veel va\u0308hemalt suurusja\u0308rgu suurem suurimatest superarvutitest, ent arvutid teatavasti arenevad kiiresti. U\u0308sna tu\u0308kk aega kehtis nn Moore'i seadus, mis u\u0308tles, et riistvara vo\u0303imekus kahekordistub umbes 2 aastaga vo\u0303i tuhandekordistub umbes 15 aastaga. Viimasel ajal see enam ei kehti, ent areng pole kindlasti peatunud."}, {"text_idx": "#000032", "text": "Ja\u0308ttes ko\u0303rvale u\u0308sna ulmelised spekulatsioonid, et meie maailmas ei saagi arvutustehnika inimajust mo\u0308o\u0308da areneda, enne tulevad mitmesugused objektiivsed piirangud ette, oleme igal juhul situatsioonis, kus riistvara vo\u0303imekus inimaju la\u0308hiajal u\u0308letab."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Siin on asja hulga nutusemad. Mu enda praktikast on pa\u0308rit lugu, kus uus vo\u0303imas raamatupidamisprogramm arvutas poolesaja inimese palkasid 18 tundi. Ku\u0308mmekond aastat varem arvutas tollase Eesti Telefoni soomlastelt saadud vana IBM-i kolakas Tallinna kuu ko\u0303nede arveid kah kaheksateist tundi. Ainult et neid ko\u0303nede andmeid oli tuhat korda rohkem ja raamatupidamisserverid olid tuhat korda vo\u0303imsamad. Ehk siis masinad tegid midagi kasulikku 1 miljondik ajast. Mida tegid need 999 999-ndiku aega miljonist? Ka\u0308iasid ringi Microsofti crashware'i. Ja su\u0308u\u0308di polnud ainult kohutavalt ebaotstarbekas opsu\u0308steem, vaid asi oli kirjutatud .NET-is, mille abil koodipa\u0308rdikud suutsid aju eriti rakendamata produtseerida tohutus koguses masendavalt ebaotstarbekat koodi. Tegin karuha\u0308a\u0308lt, firma juht raputas tegelasi ko\u0303rvadest ja su\u0308steem la\u0308ks ku\u0308mme korda kiiremaks. See ta\u0308hendab, et see ei teinud ikka midagi mo\u0303istlikku 99 999-ndikku 100 000-st, kuid minu jaoks oli probleem lahendatud."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Minul endal kadus usk peatselt saabuvasse tehisintellekti siis, kui tuli va\u0308lja Office 2003. Kui ko\u0303ik, mida maailma juhtiv tarkvarahiid suudab 1000 korda vo\u0303imsamal riistvaral pakkuda, on mo\u0303ned piktogrammid, teistpidi keeratud menu\u0308u\u0308 ja mo\u0303ned vajalikud ja igapa\u0308evased funktsioonid 2 hiirekliki kauguselt 4 kaugusele kolida, ei tule sel sajandil veel mingit tehisintellekti..."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Soovitame lugeda tehisintellekti ja\u0308rjejutu ko\u0303iki viit osa:"}, {"text_idx": "#000040", "text": "Hawkingi hauatagune so\u0303num apelleerib inimkonna kainele mo\u0303istusele"}, {"text_idx": "#000041", "text": "Teaduslikult disainitud nutisebrad aitavad elusid pa\u0308a\u0308sta"}, {"text_idx": "#000042", "text": "Kratt ennustab Pariisi kliimaeesma\u0308rgi purunemist la\u0308hiku\u0308mnendiks"}, {"text_idx": "#000043", "text": "Doktorant eraldab rohepo\u0308o\u0308rdeks olulisi metalle bakteritega ka\u0308sika\u0308es"}, {"text_idx": "#000044", "text": "Teadlane o\u0303petab tehismo\u0303istust kuusejuuri mo\u0303o\u0303tma"}, {"text_idx": "#000045", "text": "3D-printimine to\u0303otab teha mootoritele uuenduskuuri"}, {"text_idx": "#000046", "text": "Professor: oleme Eestis la\u0308inud nutiso\u0303ltuvuse hirmujuttudega liiale"}, {"text_idx": "#000047", "text": "Teadlased nuputavad, palju vo\u0303iks kell olla Kuu peal"}, {"text_idx": "#000049", "text": "Voogandmete va\u0308a\u0308rindamine pa\u0308a\u0308stab riigi ja ettevo\u0303tted ka\u0308kkidest"}, {"text_idx": "#000051", "text": "Reportaaz\u030c Estonia klaverivabrikust: toodangu kasvatamine on ajast ja arust"}, {"text_idx": "#000056", "text": "Osakestefu\u0308u\u0308sik: loodust ei huvita inimeste ilumeel karvavo\u0303rdki"}, {"text_idx": "#000057", "text": "Kasvav energiana\u0308lg kannustab pruuni kullapalavikku"}, {"text_idx": "#000058", "text": "Lektor: valge mu\u0308ra aitab linnainimestel vaikust taluda"}, {"text_idx": "#000060", "text": "Jupiteril on teada 92 kuud"}, {"text_idx": "#000061", "text": "President annetas teenetema\u0308rgi mitmele teadlasele"}, {"text_idx": "#000063", "text": "Tehisintellekt hiilib vargsi kohtunike to\u0308o\u0308lauale"}, {"text_idx": "#000064", "text": "LED vo\u0303i sa\u0308a\u0308stupirn \u2013 kumb on parem?"}, {"text_idx": "#000065", "text": "Professor o\u0303ngitsemas: 5 nippi oma andmete kaitsmiseks"}, {"text_idx": "#000067", "text": "Tehnofilosoof: tehnika areng paljastab inimlikkuse otsimise mo\u0303ttetuse"}, {"text_idx": "#000070", "text": "Mis ma\u0308ngu me ma\u0308ngime? Turingi test arvutitele ja inimestele."}, {"text_idx": "#000071", "text": "Arhiivide u\u0308ldinfoarhiiv.err.eeKoopiad ja kasutamineMuuseumKostu\u0308u\u0308milaenutusTehnilised teenusedHelistuudiodKultuuriteatedKutse andmine"}]