[{"text_idx": "#000000", "text": "Tapiku mo\u0303isast ja eluolust pisut ka"}, {"text_idx": "#000002", "text": "6. jaanuaril 2019 ta\u0308histati Eestis 100 aasta mo\u0308o\u0308dumist Vabadusso\u0303ja murdelahinguist, su\u0308u\u0308dati vo\u0303idutuled ja matkati kunagisel rindejoonel. Meie vallas algas pa\u0308ev vo\u0303idutule su\u0308u\u0308tamisega Tapiku vo\u0303idualtaril, samuti said u\u0308les pa\u0308ris suured ja teabeku\u0308llased infotahvlid Tapikule, Aidu Vo\u0303idualtari juurde ning Puurmanisse."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Tapiku mo\u0303isast ei ole kuigipalju teada, kuid midagi siiski. Mo\u0303is kuulus 18. sajandil Lustivere omanikele von Wolffidele ning sajandi lo\u0303pul ja ja\u0308rgmise algul Uue-Po\u0303ltsamaa Carl Magnus von Lilienfeldile. Vahepeal oli mo\u0303is panditud, kuid alates 1827. aastast kuulus kihelkonnakohtunikule Eduard von Wahlile. Pantimine ja mu\u0308u\u0308k vo\u0303isid olla seotud kaardima\u0308nguga, igatahes perekonnapa\u0308rimus seostab Carli majandustegevust kaardima\u0308nguga. Eduard von Wahl pa\u0308randas mo\u0303isa oma seitsmendale lapsele Hugole, kuid Hugo elas kehva tervise to\u0303ttu Madeiral, Tenerifel ja teistes toredates kohtades. Noorim poeg Karl Axel ja\u0308i Tapikule, oli abielus Felicie Sidonie Thekla Zoege von Mannteuffeliga ning neil oli kolm last, kaks poega ja tu\u0308tar. (\u201eErlebtes Livland\u201c, E. v. Harpe, D. v. Wahl)"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Tapiku on teistest asulatest niivo\u0303rd eemal, et teda kutsutud va\u0308ljaspool isegi \u201eTapiku vabariigiks\u201c, muust maailmast eraldavad teda sood ja rabad. Nii ei pu\u0308u\u0308dnud ka punased Vabadusso\u0303ja ajal u\u0308le Endla raba Tapikule tungida. Ku\u0308ll aga oli siin kaitseliin Tapiku \u2013 Lahavere \u2013 Aidu joonel. \u201eMeie kaitsetegevust, eriti Tartu ja Po\u0303ltsamaa vahel, soodustasid ka maastikutingimused. Vo\u0303rtsja\u0308rv ja Endla ja\u0308rv u\u0308hes nendevaheliste suurte soiste ja metsaste aladega moodustavad pealetungijale mo\u0303juva loodusliku takistuse. Vastase pealetung selles rajoonis suruti ho\u0303lpsasti kaitstavaisse kitsustikesse, millest la\u0308a\u0308ne pool algavad suured laudlagedad va\u0308ljad. Jalava\u0308e tuli saavutab niisugustel va\u0308ljadel oma maksimaalse mo\u0303juvuse, mis ilmnes eriti Aidu lahingus.\u201c (Eesti Vabadusso\u0303da 1918\u20131920)"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Agathe Sauga koos Tapiku 5-klassilise algkooli o\u0303pilastega koolitrepil 16. oktoobril 1928. Tapiku koolio\u0303petaja Agathe Sauga oli lu\u0308hikese ajaga saanud ka\u0308ima laulukoori ja na\u0308iteringi \u2013 ta oli koori- ja na\u0308itejuht ning karskusseltsi Vesta juhataja. Foto: PLM Fk 3669"}, {"text_idx": "#000008", "text": "Mo\u0303ni aeg pa\u0308rast riigistamist ja remonti, 1926. aastal kolis mo\u0303isahoonesse 4-klassiline algkool, mo\u0303isapargist sai koolipark. Tapiku koolis o\u0303ppis 1920.\u201330. aastatel tavaliselt 70\u201380 o\u0303pilast. \u201eTapiku uus algkoolimaja on u\u0308ks parematest koolimajadest Pajusi vallas. Ruumid vastavad praegusaja no\u0303uetele. Kuid koolimaja u\u0308mbrus ja\u0308tab palju soovida, sest omavalitsus ei ole puhtuse pa\u0308a\u0308le suurt ro\u0303hku pannud. Kohalikud elanikud so\u0303idavad koolipargist la\u0308bi, mis ku\u0308ll ilus na\u0308htus ei ole. Loodame, et koolivalitsus selle ko\u0303rvaldamiseks samme astub,\u201c kirjutab Po\u0303ltsamaa Teataja 3. ma\u0308rtsil 1928."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Kohapealne rahvas no\u0303udis ka kooli 6-klassiliseks muutmist, et lapsed ikka rohkem haridust saaksid. Ja said oma tahtmise. U\u0308leja\u0308a\u0308nud Pajusi vallas polnud hariduse olukord kaugeltki see, mis Tapikul: \u201ePajusi vald on samuti raskes seisukorras. Rikas, suur vald saadab oma lapsed Tapiku asundusse, kus 6-kl. algkool 3 o\u0303ppejo\u0303uga to\u0308o\u0308tab. Kalana nurk saadab samuti lapsed Tapikule viiendasse klassi. Pisisaare kool on lasterikkam. Puudub ka viies klass. Lapsed ka\u0308ivad muist Adaveres, muist Rutikveres,\u201c kirjutab PT 16. novembril 1929."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Tapiku piirkond koosneb Tapiku ja To\u0303ivere asundustest ning Tamsi ja Kauru ku\u0308ladest. Kaurus olid po\u0303hiliselt vanatalud, Tamsis samuti, kuid seal on ka to\u0308o\u0308liste- ja metsavahimaju olnud. Tapiku ja To\u0303ivere endistest mo\u0303isapo\u0303ldudest said 1920. aastael asunikutalud. 1930. a jaanuaris kirjutab Tapikust ajaleht Po\u0303ltsamaa Teataja: \u201eJuba kaugelt paistab silma, et siin elab jo\u0303ukas rahvas. Talu ehitused ko\u0303ik kahekordsed ja kivi katustega. Veksel on Tapikul tundmata paber. Mootorijo\u0303ulisi viljapeksumasinaid on kuus, aurujo\u0303ul u\u0308ks. Meierei ja koolimaja na\u0308gusad hooned. Kaupmees kaebab, rahvas rikas, poest ei osta midagi. Jo\u0303gevalt toovad koti viisi suhkrut ja vaguni ta\u0308ie ku\u0308psetatud rukkeid, nagu na\u0308ha, et ku\u0308ttest suur puudus. Tapikul oli oma postiagentuur ja kaks poodi \u2013 teine teiselpool turuplatsi. \u201eSitsi\u201c pood on talurahva kauplus. Nende vahel on pa\u0308ris elav liikumine.\u201c"}, {"text_idx": "#000012", "text": "Tapiku vo\u0303idualtar lasti 1941. aastal o\u0303hku, kuid pa\u0308rast pikki aastaid otsustas MTU\u0308 Tapiku Mo\u0303is altari taastada. 2016. aastal koguti kogukonnaga piisav hulk raha kokku, et valada vundament ja lisada kombe kohaselt sellesse ka silinder kaasaegsete dokumentide ja esemetega. Kingitusena Eesti Vabariigile 100. aastapa\u0308eva puhul taastas Tapiku ku\u0308la rahvas Vabadusso\u0303ja vo\u0303idualtari, pidulik avamine toimus 12."}]