[{"text_idx": "#000000", "text": "Vereu\u0308lekande ajalugu. Legende ja fakte"}, {"text_idx": "#000001", "text": "La\u0308bi aegade on verele omistatud mu\u0308stilisi omadusi"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Vanas Hiinas usuti, et veri ongi inimese hing. Verel arvati olevat noorendav, elujo\u0303udu andev ja vaimuhaigusi parandav mo\u0303ju, seda na\u0308itavad esimesed u\u0308leskirjutused vere kasutusviisidest. Rooma u\u0308likud tormasid gladiaatorite vo\u0303itluse ajal areenile, et juua haavatud kangelaste verd: see pidi joojale andma gladiaatori jo\u0303u ja kartmatuse."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Vanas Egiptuses ja Roomas ku\u0308mmeldi verevannis, et olla ilus ja terve."}, {"text_idx": "#000004", "text": "U\u0308ks esimene dokumenteeritud katse verega ravida on teada 15. sajandist, kui pu\u0308u\u0308ti pa\u0308a\u0308sta paavst Innocentius VIII elu. See aga ebao\u0303nnestus."}, {"text_idx": "#000005", "text": "17. sajandil avastati vereringe ja Prantsusmaal tehti mitu katset inimestele loomade (lamba ja vasika) verd u\u0308le kanda. Eesma\u0308rgiks oli muuta va\u0308givaldsed inimesed rahumeelsemaks ja parandada vaimuhaigusi. Usuti, et doonoriks olnud looma omadused kanduvad u\u0308le vere saajale. Kuna soovitud eesma\u0308rke ei saavutatud ja mo\u0303ned katsealustest surid, saadi aru, et loomadelt inimestele on verd u\u0308le kanda ohtlik. Kahjuks aga keelustati seeto\u0303ttu igasugused vereu\u0308lekanded 150 aastaks ja areng seiskus pikaks ajaks."}, {"text_idx": "#000006", "text": "1665. a tehti aga Pariisis esimene edukas vereu\u0308lekanne koeralt koerale, see na\u0308itas, et u\u0308he liigi piires on siiski vo\u0303imalik verd u\u0308le kanda."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Esimese eduka vereu\u0308lekande verekaotuse korvamiseks inimesel tegi Inglismaal 1818. a arst James Blundell. Esimene pa\u0308a\u0308stetu oli su\u0308nnitaja, kes sai oma abikaasa verd."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Samal sajandil tehti vereu\u0308lekandeid siiski harva, sest veregruppe ei tuntud ja ettevo\u0303tmine lo\u0303ppes sageli raskete tu\u0308sistustega."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Esimeses teada olevas haigele inimesele tehtud vereu\u0308lekandes kasutati loomade verd.Esimeses teada olevas haigele inimesele tehtud vereu\u0308lekandes kasutati inimese verd.Esimene vereu\u0308lekanne, mis lo\u0303ppes edukalt, tehti koeralt koerale.Koeralt koerale edukalt lo\u0303ppenud vereu\u0308lekanne na\u0308itas, et vereu\u0308lekannet saab teha vaid loomadel.Koeralt koerale edukalt lo\u0303ppenud vereu\u0308lekanne na\u0308itas, et vereu\u0308lekannet saab teha vaid u\u0308ht liiki isendite vahel.19. sajandi algul o\u0303nnestus esimest korda teha edukas vereu\u0308lekanne inimeselt inimesele."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Nii nagu inimestel on erinev pikkus, kehakaal, juuste ja nahava\u0308rv, on erinev ka inimeste veri. Selle kohta o\u0308eldakse, et inimestel on erinevad veregrupid. 20. sajandi algul avastas Austria teadlane Karl Landsteiner ko\u0303ige olulisemad veregrupid A, B ja 0 (null) ning tegi kindlaks, et vereu\u0308lekandel peab nende sobivust kindlasti arvestama."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Doonori veregrupp ma\u0308a\u0308ratakse verekeskuses ja haige oma enne vereu\u0308lekannet. Haigele valitakse u\u0308lekandeks sama vo\u0303i sobiva grupiga veri. Selleks, et vere sobivuses pa\u0308ris kindel olla, pannakse doonori punalibled ja haige inimese plasma laboratooriumis omavahel kokku. Siis on na\u0308ha, kas doonori veri sobib haigele vo\u0303i ei."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Doonor vo\u0303ib olla alla 18-aastane inimene.Haiged kopsud ei ole takistuseks doonoriks olemisel.Nakkushaigused vo\u0303ivad verega u\u0308le kanduda.Veredoonor vo\u0303ib olla ainult haige inimese sugulane.Loomade verd saab edukalt inimesele u\u0308le kanda.Veri valitakse u\u0308lekandeks veregrupi ja\u0308rgi."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Karl Landsteiner avastas veregrupid ABC.AB0.Inimesele kantakse u\u0308le mitme sarnase grupi verd.ainult sama vo\u0303i sobiva grupi verd."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Edasine doonorluse areng oli va\u0308ga kiire. Leiti moodus kogutud vere hu\u0308u\u0308bimise pidurdamiseks, seeto\u0303ttu oli vo\u0303imalik verd verepankades sa\u0308ilitada ja transportida. Avastati, et vere eri koostisosade u\u0308ksteisest eraldamine annab vo\u0303imaluse u\u0308le kanda just seda osa, millest haigel on ko\u0303ige enam puudus. Alustati doonorivere uurimist vo\u0303imalike verega edasi kanduvate haiguste suhtes, et va\u0308ltida vere saajate nakatumist."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Praegusel ajal on vereu\u0308lekanne haiglas igapa\u0308evane toiming. Veredoonorid on saanud ja saavad ka edaspidi paljusid inimesi aidata."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Millised on vereu\u0308lekande ta\u0308iustamise kolm ta\u0308htsat etappi?"}, {"text_idx": "#000022", "text": "Tee linnuke, et aidata meil spa\u0308mmiga vo\u0303idelda"}]