[{"text_idx": "#000000", "text": "Mida na\u0308itasid nu\u0308u\u0308dsed Euroopa Parlamendi valimised?"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Euroopa Parlamendi valimised toimusid 23.\u201326. mail. Valimistega tegid algust hollandlased ja britid neljapa\u0308eval. Reedel ja laupa\u0308eval valisid iirlased, la\u0308tlased, slovakid ja ts\u030cehhid ning pu\u0308hapa\u0308eval u\u0308leja\u0308a\u0308nud liikmesriikide valijad, seal hulgas ka Eesti. Euroopa Parlamendi valimised on suuruselt teisel kohal maailmas, esimesel kohal on India. Numbriliselt ja geograafiliselt on tegemist suurte valimistega, poliitiliselt on veel pikk tee ka\u0308ia."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Akadeemilises debatis nimetatakse Euroopa Parlamendi valimisi teiseja\u0308rgulisteks vo\u0303rreldes riiklike sisevalimistega, nagu seda on kohalikud ja parlamendivalimised.1 Euroopa Parlamendi valimised tekitavad u\u0308ldiselt nii valijates, parteides seas kui ka meedias va\u0308he huvi. Valimiste tulemused so\u0303ltuvad pigem sisepoliitilistest arengutest kui kandidaatide positsioonidest Euroopa teemadel. Olulist rolli ma\u0308ngivad ka valitsevad liidrid ja opositsioon ning valijate u\u0308ldine rahulolu vo\u0303i rahulolematus. Valimistel kandideerivad isikud ja nende tuntus saavad mo\u0303nikord ma\u0308a\u0308ravaks, nagu on mitmeid kordi na\u0308idanud ka Eestis toimunud Euroopa Parlamendi valimised. Vahel soovitakse neid valimisi to\u0303lgendada kui referendumit valitsuse oskusele pakkuda lahendusi poliitilistele ja u\u0308hiskondlikele va\u0308ljakutsetele valimistele eelnenud kahe-kolme aasta jooksul. Teinekord heidetakse Euroopa Parlamendi valimiste tulemused hetke poliitilise olukorra kirjeldamisvahendina ko\u0303rvale madala valimisaktiivsuse to\u0303ttu. Seega, Euroopa Parlamendi valimiste roll u\u0308hiskonna poliitiliste voogude ja seisu to\u0303lgendamisel on alles va\u0308lja kujunemas."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Seekordsed valimised on Euroopa Parlamendi valimiste arenguteel aga ma\u0308rgilise ta\u0308hendusega. Esmalt \u2013 u\u0308leeuroopaline valimisaktiivsuse to\u0303us oli nende valimiste ko\u0303ige positiivsem na\u0308he. Valima otsustas minna rohkem inimesi kui viimastel kordadel, po\u0308o\u0308rates nii u\u0308mber langeva valimisaktiivsuse trendi, mis sai alguse 1979. aastast. Euroopa Liidu keskmine valimisaktiivsus oli 50,95 protsenti, mis on 8,34 protsenti ko\u0303rgem kui 2014. aastal. 20 liikmesriigis 28st valimisaktiivsus to\u0303usis ning u\u0308heski liikmesriigis ei olnud valimisaktiivsus alla 20 protsendi nagu 2014. aastal.2"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Esmalt \u2013 u\u0308leeuroopaline valimisaktiivsuse to\u0303us oli nende valimiste ko\u0303ige positiivsem na\u0308he. Valima otsustas minna rohkem inimesi kui viimastel kordadel, po\u0308o\u0308rates nii u\u0308mber langeva valimisaktiivsuse trendi, mis sai alguse 1979. aastast."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Miks on see oluline? Ja\u0308llegi \u2013 akadeemilistes ringkondades arutletakse selle u\u0308le, kas Euroopa Liidu seaduslikkus tuleneb inimeste osalusest seadusandlikes protsessides ehk kas valijad ja nende huvid on piisavalt esindatud seaduste tegemises la\u0308bi valitavate institutsioonide nagu Euroopa Parlament. Vo\u0303i tuleneb Euroopa Liidu legitiimsus sellest, et ta toodab efektiivseid ning asjakohaseid lahendusi Euroopa ees seisvatele va\u0308ljakutsetele?3 Siiani kiputakse Euroopa Liidu seaduslikkust hindama tema tegude ja\u0308rgi. Euroopa Liit on seaduslik ja suurema toetuse osaline, kui va\u0308ljatulev seadusandlus panustab Euroopa u\u0308hiskondade edule ning edasiminekusse. Seega \u2013 ko\u0303rgem valimisaktiivsus toetab va\u0308idet, et Euroopa Liidu legitiimsus on suurenenud valimisaktiivsuse kasvu pealt. See on positiivne ning oluline. Siiski ei tohi unustada, et Euroopa Liidu toetus ja raison d\u2019e\u0302tre olenevad paljuski tema vo\u0303imest hallata uusi va\u0308ljakutseid ning saavutada endale seatud eesma\u0308rke."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Teine oluline muutus valimiste tulemusena on Euroopa Parlamendi killustatus ning sellest kujunev parlamendi sisepoliitika. Valimised lo\u0303petasid kahe partei domineerimise Euroopa Parlamendis. Euroopa Rahvapartei (179 kohta4) koos Euroopa Sotsiaaldemokraatliku Erakonnaga (153 kohta) on domineerinud Euroopa Parlamendis alates 1980. aastate lo\u0303pust. Kuid kehv valimistulemus ei anna kokku enamust (376 kohta) ning 326 kohale on vaja leida enamuse puuduja\u0308a\u0308vad mandaadid. Hetkel ka\u0308ivad la\u0308bira\u0308a\u0308kimised Euroopa Demokraatide ja Liberaalidega ning Euroopa Roheliste Parteiga. Selline jumbo-koalitsioon moodustaks mugava enamuse (504 kohta) ning koondaks liberaalsed ning Euroopa-meelsed jo\u0303ud u\u0308heks."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Siiski ei tohi unustada, et Euroopa Liidu toetus ja raison d\u2019e\u0302tre olenevad paljuski tema vo\u0303imest hallata uusi va\u0308ljakutseid ning saavutada endale seatud eesma\u0308rke."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Vasak- ning paremtsentristide (ehk sotsiaaldemokraatide ja rahvaparteilaste) kehv tulemus ning a\u0308a\u0308rejo\u0303udude edu \u2013 rohelised ning parema\u0308a\u0308rmuslased \u2013 esitab to\u0303sise va\u0308ljakutse nii poliitikutele kui ka poliitika analu\u0308u\u0308tikule ning ja\u0308lgijatele. Euroopa poliitiline maastik on muutumas ning traditsiooniliselt populaarsed kesk-parem- ja kesk-vasakparteid on kaotamas oma toetust ja rolli u\u0308hiskonnas. Po\u0303hjuseid on mitmeid ning suurimaks ku\u0308simuseks on: millised saavad olema tuleviku poliitilised jo\u0303ud, kes hakkavad poliitikat ja demokraatiat Euroopas la\u0308bi viima?"}, {"text_idx": "#000013", "text": "Kaks tegurit on hetkel aimatavad. Konkreetsed teemad, mitte ideoloogia ma\u0308ngivad u\u0308ha suuremat rolli valijate otsuste tegemisel. Valijad ei ole enam parteidele nii lojaalsed ning otsustavad oma ha\u0308a\u0308le anda u\u0308ha enam konkreetsetele teemadele tuginedes. Teiseks, sotsiaal-majanduslik o\u0303iglus u\u0308ksi ei defineeri enam inimeste ideoloogiat ning poliitilisi kalduvusi. Spektreid on erinevaid \u2013 globaalne vs. lokaalne, Euroopa-meelne vs. Euroopa-vastane jne. Seega on oluline ku\u0308simus: kuidas ennast poliitiliselt defineerida ning analu\u0308u\u0308sida poliitilist maastikku, kus valijate otsus oleneb enamatest teguritest kui ainult traditsiooniline ideoloogia?"}, {"text_idx": "#000014", "text": "Valimiste ja\u0308rel on Euroopat la\u0308binud suur kergendusohe. Kardetud u\u0308ht kolmandikku mandaate populistlikud ja euroskeptilised jo\u0303ud ei saanud ning Euroopa-meelsete jo\u0303udude u\u0308lekaal ja\u0308a\u0308b Euroopa Parlamendis pu\u0308sima. Killustatus on ku\u0308ll suurem ning koosto\u0308o\u0308d on vaja teha rohkem, kuid kartus, et Euroopa Parlament muutub Euroopa institutsioonilises masinava\u0308rgis blokeerivaks jo\u0303uks, ei saa teoks."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Vasak- ning paremtsentristide (ehk sotsiaaldemokraatide ja rahvaparteilaste) kehv tulemus ning a\u0308a\u0308rejo\u0303udude edu \u2013 rohelised ning parema\u0308a\u0308rmuslased \u2013 esitab to\u0303sise va\u0308ljakutse nii poliitikutele kui ka poliitika analu\u0308u\u0308tikule ning ja\u0308lgijatele."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Ta\u0308helepanu tuleks po\u0308o\u0308rata sellele, mida Euroopa-vastased jo\u0303ud tegelikult Euroopast tahavad. Brexit on olnud justkui vaktsiin juttudele lahkumisest Euroopa Liidust, kuid kuidas muud moodi va\u0308ljendada oma vastumeelt Euroopa Liidu suunal? Osa analu\u0308u\u0308tikuid nimetab euroskeptikute kriitikat \u201eEuroopa lo\u0303hkumiseks\u201d, aga mida see ta\u0308hendab? Lo\u0303hkuda kuhu maani? Kuni So\u0308e- ja Teraseu\u0308henduseni 1952? Vo\u0303i olukorrani enne 1993. aastal jo\u0303ustunud Maastricht lepingut, mis va\u0308idetavalt kardinaalselt muutis Euroopa Liitu? Teised analu\u0308u\u0308tikud \u2013 sealhulgas ka mina \u2013 loevad euroskeptikute kriitikast va\u0308lja, et neile ei meeldi praegune integratsiooni viis. Euroopa tasemel tehakse koosto\u0308o\u0308d liiga paljudel aladel ja liiga su\u0308gavalt. Nende so\u0303nutsi ohustab see rahvusriikide suvera\u0308a\u0308nsust. Sellega ka nende kriitika piirdub ning raske on na\u0308ha nende pakutavat alternatiivi. Minu la\u0308hem uurimine on siiani paljastanud, et euroskeptilistel jo\u0303ududel ei ole tegelikult selget visiooni ega ka ideid, kuidas siis praktiliselt Euroopa Liitu ja Euroopa integratsiooni teisiti edasi viia. Selmet neid karta, tekitame debati \u2013 kuidas nad siis Euroopa koosto\u0308o\u0308d ette na\u0308evad ning mis on nende visioon."}, {"text_idx": "#000018", "text": "\u201eOh dear, it\u2019s the British\u201c"}, {"text_idx": "#000019", "text": "Osati ei ole Euroopa Parlamendi valimised veel la\u0308bi, sest praeguste valimistulemuste seas kajastuvad ka Suurbritannia tulemused. Brexiti protsess na\u0308eb hetkel \u2013 ro\u0303hutan, hetkel \u2013 ette, et Suurbritannias valitud MEPid u\u0308hinevad Euroopa Parlamendiga, ning kui Brexiti protsess on lo\u0303puni viidud, siis nad lahkuvad. Hetkel vo\u0303ib selleks ajaks olla juuli algus vo\u0303i oktoobri lo\u0303pp. Samas on ka neil vo\u0303imalus lahkuda u\u0308ksko\u0303ik millisel ajahetkel ta\u0308nasest kuni oktoobri lo\u0303puni. O\u0303hus on ka vo\u0303imalus, et nad ei lahku u\u0308ldse."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Parlamendimatemaatikat muudab see va\u0308he. Suurbritannial on Euroopa Parlamendis 73 kohta. Suurima kaotuse osaliseks saab Viie Ta\u0308he Liikumine + Brexiti parteigrupp, kelle 54 mandaadist brittide lahkumise ja\u0308rel ja\u0308a\u0308b alles 25 ning parteigrupp vo\u0303ib mo\u0303ne teise fraktsiooniga liituda. ALDE kaotab 16 kohta, sotsiaaldemokraadid 10 ja rohelised 11 kohta. 7 mandaati kaob veel siit-sealt va\u0308iksematest parteigruppidest, mille vahel need jagunenud on. Brittide asemele lisandub 27 saadikut, seal hulgas ka Riho Terras Eestist. Palju see ei muuda, kuid numbrid tuleb siis uuesti u\u0308le vaadata."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Viimaks, seekordsete Euroopa Parlamendi valimiste u\u0308ks olulisimaid erinevusi vo\u0303rreldes varasematega on, kuidas neid valimisi ta\u0308htsustati ning vahest isegi u\u0308leta\u0308htsustati. Saksamaal nimetati neid valimisi Schicksalwahl ehk \u201csaatuslikud valimised\u201d ning Bru\u0308sselist kostis so\u0303num, et nendest valimistest oleneb Euroopa Liidu tulevik."}, {"text_idx": "#000022", "text": "No\u0303ustun, et populistide, euroskeptikute ja parema\u0308a\u0308rmuslaste to\u0303us on kriitiline, kuid Euroopa Liitu peab alati vaatama laiemas kontekstis kui Euroopa Parlament ning valimised. Euroopa Parlament vo\u0303ib muutuda blokeerivaks jo\u0303uks Euroopa Liidu seadusandlikus masinava\u0308rgis, kuid samas on ta ainult u\u0308ks osa kogu Euroopa Liidu su\u0308steemist. Euroopa Liidu keskmeks on ikka tema liikmesriigid ning viimane poliitiline tsu\u0308kkel na\u0308itas, et kui seadusandlusmehhanism kuskil toppama ja\u0308a\u0308b, siis pigem Euroopa No\u0303ukogus kui Euroopa Parlamendis. Euroopa Liidu suurimaks ohuks on liikmesriigid, kes lo\u0303petavad Euroopa projekti uskumise ning selle nimel to\u0308o\u0308tamise, kompromisside tegemise ning liitu panustamise."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Kuid ku\u0308simus, kuidas poliitilist vastasseisu Euroopa-meelsete ja Euroopa-vastaste vahel muuta praktiliseks poliitikaks, nii et Euroopa Liit suudaks ka edaspidi hakkama saada kriiside haldamise ning Euroopa arengu toetamisega, ootab veel vastust."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Seega on euroskeptikute, populistide ning a\u0308a\u0308rmuslaste esindatus liikmesriikide pealinnades suurem mure kui Euroopa Parlamendis. Kui Bru\u0308sselis to\u0308o\u0308tavatel diplomaatidel ning ministritel puudub poliitiline mandaat Euroopa projekti panustada, kompromissi nimel to\u0308o\u0308tada ning solidaarsust va\u0308ljendada, siis hakkame ra\u0308a\u0308kima Euroopa Liidu lo\u0303pust ning pragunemisest."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Ma ei tee Euroopa Parlamenti maha ega va\u0308henda selle ta\u0308htsust, kuid tahan po\u0308o\u0308rata ta\u0308helepanu, et Euroopa Liidu edasiviimine ei toimu ainult valimiste ajal, vaid iga pa\u0308ev. Euroopa Liit ei la\u0308he u\u0308leo\u0308o\u0308 katki, vaid pigem ta ha\u0308a\u0308bub ning muutub jututoaks, mis on vo\u0303imetu va\u0308ljakutsetega tegelema ning kriise haldama. Kahjuks on piisavalt rahvusvahelisi organisatsioone, mis on sedasama saatust na\u0308inud ning seeto\u0303ttu peaksime olema just eriti erksad."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Seekordsed Euroopa Parlamendi valimised to\u0303id teravalt va\u0308lja viimaste aastate jooksul aset leidnud muutuseid nii liikmesriikide poliitikas ja u\u0308hiskondades kui ka Euroopa koosto\u0308o\u0308s. Inimeste teadmine ning toetus Euroopa Liidule on kasvanud. Poliitiline debatt Bru\u0308sselis elavneb ta\u0308nu Euroopa Parlamendi killustatusele ja euroskeptikute kohaolule. Kuid ku\u0308simus, kuidas poliitilist vastasseisu Euroopa-meelsete ja Euroopa-vastaste vahel muuta praktiliseks poliitikaks, nii et Euroopa Liit suudaks ka edaspidi hakkama saada kriiside haldamise ning Euroopa arengu toetamisega, ootab veel vastust."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Piret Kuusik on kirjutanud hiljutiste Euroopa Parlamendi valimiste kohta asjakohase artikli, kuid mo\u0303ne ja\u0308reldusega vo\u0303iks siiski polemiseerida. Teatud mo\u0303ttes esindavad ka Euroopa Parlamendi valimised viimasel ajal Euroopa u\u0308hiskondades u\u0308ha tugevamini avalduvat ideoloogiliselt motiveeritud polariseerumist liberaalsete ja konservatiivsete va\u0308a\u0308rtushinnangute vahel, mis vo\u0303is olla ajendiks ka valimisaktiivsuse to\u0303usule, kuna valijad va\u0308ljendasid oma suhtumist Euroopa Liitu ja selle tulevikku."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Ma nimetaksin nende valimiste ko\u0303ige suuremateks kaotajateks traditsioonilisi end nii parem- kui vasakskaalal ma\u0308a\u0308ratlenud erakondi: parempoolsed Euroopa Rahvapartei (-38 kohta), Euroopa Konservatiivid ja Reformistid (-13 kohta); vasakpoolsed Sotsialistide ja Demokraatide Progressiivne Allianss (-34 kohta), Euroopa U\u0308hendatud Vasakpoolsed \u2013 Po\u0303hjala Vasakrohelised (-14 kohta). Populaarsust kogusid seevastu uued alternatiivsed jo\u0303ud, kelle ideoloogiline suunitlus ei ole alati u\u0308heselt ma\u0308a\u0308ratletav, kuid sealjuures mitte ainult euroskeptilised liikumised, vaid ka Euroopa-meelsed jo\u0303ud. Neid ko\u0303iki ei saa kindlasti reastada euroskeptikute, populistide ja a\u0308a\u0308rmuslaste u\u0308hisesse katlasse, kuid vastanduva koosseisu juures muutuvad fraktsioonideu\u0308lesed kokkulepped kindlasti raskemini saavutatavaks, sest erinevad huvigrupid paiknevad palju laiemal skaalal ning enam ei piisa suurimate fraktsioonide diktaadist."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Suuresti ta\u0308nu Emmanuel Macroni En Marche! edule Prantsusmaal tugevdas oluliselt oma positsioone liberaalide ja tsentristide ALDE fraktsioon (+37 kohta), kuid valimiste vo\u0303itjate hulka vo\u0303ib kanda veel rohelised (Greens/EFA) ja parempopulistid (ENF), kes mo\u0303lemad vo\u0303itsid juurde 22 kohta. Euroskeptiline Euroopa Vabaduse ja Otsedemokraatia fraktsioon sai juurde ku\u0308ll 13 kohta, kuid seda po\u0303hiliselt ta\u0308nu Nigel Farage\u2019i Brexiti partei edule U\u0308hendkuningriigis.* Kui Brexit peaks to\u0303epoolest teostuma, siis langeksid nemad samuti kaotajate sekka. Ma no\u0303ustun autoriga, et sotsiaal-majanduslikud ku\u0308simused ei ole enam ma\u0308a\u0308ravad valijate eelistuste kujunemisel, kuid u\u0308ha enam ja jo\u0303ulisemalt sekkub valimistesse kurikuulus identity politics (identiteedipoliitika). Sellepa\u0308rast ma ei taha neid valimisi nimetada niivo\u0303rd tsentristide, kuivo\u0303rd traditsioonilist ideoloogilist jaotust esindavate parem- ja vasakerakondade la\u0308bikukkumiseks."}, {"text_idx": "#000030", "text": "*U\u0308hendkuningriigis kogus Brexiti partei rekordilised 29 kohta, kuid Brexitit vastustavad liberaaldemokraadid ja rohelised koos regionaalsete S\u030coti Rahvuspartei Plaid Cymru, Sinn Feini ja Po\u0303hja-Iiri Alliansiparteiga kogusid sama palju kohti. Suurteks kaotajateks osutusid leiboristid 10 ja valitsevad konservatiivid 4 kohaga. Kuid needki valimised na\u0308itasid, et Briti u\u0308hiskond on Brexiti ku\u0308simuses tugevasti polariseerunud ja kaotavad pigem need, kelle seisukohad ja eesma\u0308rgid ja\u0308a\u0308vad ha\u0308guseks."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Euroopa Parlamendi uus koosseis ja jo\u0303ujoonte muutused"}, {"text_idx": "#000032", "text": "U\u0308helt poolt vo\u0303ib a\u0308sja toimunud Euroopa Parlamendi valimiste tulemusi analu\u0308u\u0308sides ja\u0308reldada, et skeptikuid saatis ku\u0308ll senisest suurem edu, aga see edu polnud siiski nii suur, kui kardeti. Teisalt, veelgi enam to\u0303tt on va\u0308ites, et skeptikud ja Euroopa-vastased said mitmes liikmesriigis neljandiku vo\u0303i viiendiku kohtadest (U\u0308hendkuningriigis aga rohkem kui kolmandiku), ja paraku peegeldab see objektiivset jo\u0303udude vahekorda eurooptimistide ja europessimistide vahel ta\u0308nases Euroopas. Ehk teisiso\u0303nu: u\u0308ldine pilt on Euroopa-meelne, mis ei tee aga olematuks eurovastaste tugevaid tulemusi U\u0308hendkuningriigis, Itaalias, Prantsusmaal, Ungaris ja veel mitmeski liikmesriigis."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Valimisaktiivsus ku\u0308ll kasvas, kuid napilt 51-protsendine osalus on siiski pigem ma\u0308rk valijate va\u0308hesest huvist ja sellega kaasnevast u\u0308sna no\u0303rgast mandaadist. See, et edasiminek oli tubli, tuli paljuski ka eelmiste valimiste silmapaistvalt no\u0303rgast osalusest. U\u0308heaegne valimisaktiivsuse kasv ja kahe suurima tsentripartei kahanev toetus osutab u\u0308sna selgelt, et seekord tulid lisavalijad eelko\u0303ige roheliste ja radikaalide toetajate hulgast. Sellega on Euroopa valija saatnud selge so\u0303numi kahele suurimale fraktsioonile, et vanade kulunud lubaduste ja loosungitega ja\u0308tkamine viib valijate lojaalsuse kadumisele."}, {"text_idx": "#000034", "text": "A\u0308sja valitud uut Euroopa Parlamendi koosseisu vo\u0303ib nimetada killustatuks, aga u\u0308htlasi senisest esinduslikumaks ja u\u0308hiskondlikke eelistuste jaotumist paremini peegeldavaks. Jo\u0303udude jaotus on endiselt selgelt euromeelsete kasuks, kuid seejuures on oluline ta\u0308hele panna, et Euroopa Parlament ei ha\u0308a\u0308leta mitte lihtha\u0308a\u0308lteenamuse, vaid absoluutse ha\u0308a\u0308lteenamusega, millele mo\u0303nel juhul lisandub veel nn topeltha\u0308a\u0308lteenamuse no\u0303ue. Just nendel viimati mainitud juhtudel, kus eelno\u0303u peatamiseks piisab kolmandiku kohalolijate vastuseisust, muutub Euroopa Parlamendi ca 150-liikmeline skeptikute ja eurovastaste grupp oluliseks jo\u0303uks. Praktikas ta\u0308hendab see seda, et tulevikus ei pruugi me enam na\u0308ha piisavat EP toetust na\u0308iteks Ungari vo\u0303i Poola (vo\u0303i Kreeka ja Ku\u0308prose) ha\u0308a\u0308leo\u0303iguse piiramiseks."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Kas uus parlament on to\u0308o\u0308vo\u0303imeline? Oleneb, mida parlamendi puhul efektiivse to\u0308o\u0308vo\u0303imelisuse mo\u0303o\u0303dikuks vo\u0303tta. Kindlasti saab uues koosseisus olema rohkem so\u0303nakaid vaidlusi, vastandumist, u\u0308ksteise avalikku ru\u0308ndamist, sildistamist ning ta\u0308ielikku koosto\u0308o\u0308soovi puudumist teatud ku\u0308simustes ja teatud gruppide vahel. Euroopa Parlament saab olema rohkem vo\u0303itlustanner ja va\u0308hem homogeenne seadusandja kui seni. Positiivne on seejuures see, et ennast tunnevad piisavalt esindatuna ka need (radikaalsed ja eurovastased) grupid, kes seni tundsid end ko\u0303rvale surutuna ja kanaliseerisid oma energia va\u0308ljapoole traditsioonilist parlamentaarset demokraatiat."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Kas vo\u0303imalikum on suur euromeelsete koalitsioon vo\u0303i eurovastaste opositsioon? Euromeelsed on seni na\u0308idanud suuremat koosto\u0308o\u0308vo\u0303imet, teisalt on Euroopa-vastaste seisukohad ja programmid sarnasemad. Seega saab keskseks teguriks motivatsiooni tase omavahel koosto\u0308o\u0308d teha. Euroskeptiliste jo\u0303udude kuldaeg saab olema enne Brexiti reaalset toimumist, kui neil on kasutada ka ligi 30 Briti eurovastase toetus."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Kokkuvo\u0303ttes on nii Euroopa Parlament tervikuna kui ka Eesti esindus selles mitmekesisem ja va\u0308hem koosto\u0308o\u0308valmis, aga paradoksaalselt sellisena Euroopa ta\u0308nast meelsust ja jo\u0303udude jaotust objektiivsemalt peegeldav. Oluline on mitte unustada, et Euroopa Parlament pole ainult Euroopa-meelsete jo\u0303udude esindamiseks mo\u0303eldud institutsioon, vaid meie ko\u0303igi u\u0308hiskonnaliikmete proportsionaalne esindusorgan ja seadusandja."}, {"text_idx": "#000040", "text": "Venemaa ta\u0308iemo\u0303o\u0303duline kallaletung Ukrainale ja selle tagaja\u0308rjed kujundavad u\u0308mber geopoliitilist tasakaalu EL idanaabruses. Fakt, et Venemaa on suutnud alal hoida \u2013 vo\u0303i isegi suurendada \u2013 oma poliitilis-majanduslikku kaalukust teatud riikides ning kallutab nende majanduslikke valikuid, suunab ta\u0308helepanu kuue riigi va\u0308lispoliitilises strateegias su\u0308venevatele erisustele ning laiemas mo\u0303ttes EL idanaabruse killustumisele."}, {"text_idx": "#000042", "text": "Euroopa Liidu otsus, millal alustada liitumisko\u0303nelusi Ukrainaga, on uue poliithooaja kuumimaid teemasid. Selles kontekstis ja\u0308a\u0308b Ukraina liikmestaatuse to\u0303ena\u0308oline kulu ELi eelarvele mureku\u0308simuste nimekirja etteotsa."}, {"text_idx": "#000043", "text": "Natalja Viilmann: Avatud strateegiline autonoomia \u2013 trendikad so\u0303nad vo\u0303i paradigma muutus?"}, {"text_idx": "#000044", "text": "Majanduslik ja rahanduslik avatus on olnud viimased aastaku\u0308mneid ELi riikide majandusele o\u0303nnistuseks. Avatuse ko\u0303rval aga vajab EL u\u0308ha enam oma majanduse strateegilise autonoomia ehitamist, et tulla toime geopoliitiliste proovikivide ja liigsest so\u0303ltuvusest tulenevate ohtudega."}, {"text_idx": "#000046", "text": "Peale ku\u0308lma so\u0303ja lo\u0303ppu on Prantsusmaa Kesk- ja Ida-Euroopas palju usaldusva\u0308a\u0308rsust kaotanud: alates Franc\u0327ois Mitterandi poolele teele ja\u0308a\u0308nud poliitikast kuni Jacques Chiraci kurikuulsate kommentaarideni ja Emmanuel Macroni ku\u0308sitavate seisukohtadeni eelmise aasta kevadel. Prantsusmaal on vaja palju a\u0308ra teha, et heastada Kesk- ja Ida-Euroopale tekitatud suurt pettumust ja tunnistada ajaloolist reaalsust. Macroni hiljutine ko\u0303ne GLOBSECil oli enam kui lihtsalt oma sarmi abil idarinde riikide moosimine. See ta\u0308histab olulist po\u0308o\u0308ret \u2013 va\u0308hemalt ELi tulevase laienemise ku\u0308simuses."}, {"text_idx": "#000048", "text": "\u201cSaksa kindral, inglise keel ja Prantsuse tuumarelv!\" on loosung, mille all tuleb lo\u0303puks luua Euroopa u\u0308hendatud kaitsejo\u0303ud. See alluks Euroopa Parlamendi ja Euroopa U\u0308lemkogu otsusele, aga viimase puhul tuleb teerajalt ko\u0303rvaldada konsensusno\u0303ue. Vaid nii on vo\u0303imalik tu\u0308hjast Euroopa kaitsevo\u0303imest luua va\u0308hemalt poolta\u0308is klaas."}, {"text_idx": "#000051", "text": "Kord kuus u\u0308levaade analu\u0308u\u0308sidest ja kommentaaridest ning Eesti va\u0308lis- ja julgeolekupoliitikast sinu e-postkasti."}, {"text_idx": "#000052", "text": "Diplomaatia mo\u0303testab Eesti va\u0308lis-, kaitse- ja julgeolekupoliitikat ning aitab su\u0308gavamalt mo\u0303ista maailmas toimuvat."}, {"text_idx": "#000053", "text": "Diplomaatia veebileht kasutab ku\u0308psiseid, et lehe sirvimine oleks mugavam ja isikupa\u0308rasem. Ta\u0308psem info meie privaatsustingimustes."}]