[{"text_idx": "#000000", "text": "Milline on u\u0308ks Vikipeedia artikkel?"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Mo\u0303istetavalt on vikiartiklite osas hulk erinevaid ootusi ning samuti eksisteerib ku\u0308llaga juhendmaterjale. Paraku pole juhendite lugemine kunagi olnud tegevus, mida inimesed suure innuga teevad ja nii valitseb sageli teadmatus isegi sellise lihtsa asja osas, mida pakitakse u\u0308hte tavalisse Vikipeedia artiklisse. Ja\u0308rgnevalt pu\u0308u\u0308ame sellele saladusele natuke valgust heita ja seda va\u0308he lo\u0303busamas vormis. Kena lugemist!"}, {"text_idx": "#000002", "text": "You can buy generic prednisone online from a uk-based pharmacy. She must Finglas paxlovid cost uninsured also avoid using any type or other kind of contraceptives pills. Treats are generally shipped within 1-2 business days."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Some pharmacies have even gone as far as changing the brand. What are the benefits of taking estrogen therapy after a hysterectomy? How to use azithromycin azithromycin is a common over-the-counter medication, often found on the same prescription pad as over-the-counter cold and flu medications and allergy medication."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Vikipeedia artiklid peaksid andma edasi po\u0303hilist teavet, et huviline saaks end ka\u0308sitletava valdkonnaga u\u0308ldjoontes kurssi viia ning teaks, kust tasub teema kohta edasi uurida. Selleks to\u0303stetakse u\u0308hte artiklisse hulk standardset materjali alates sissejuhatusest ja lo\u0303petades va\u0308lislinkidega. Ehk siis artikkel algab sissejuhatusega, kus defineeritakse mo\u0303iste ja antakse teemast lu\u0308hiu\u0308levaade. See vo\u0303ib-olla midagi ja\u0308rgnevat:"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Tegemist on mitmeaastase kosmopoliitse levialaga omnivoorse loomaliigiga, mille esindajad vo\u0303ivad u\u0308ldjuhul kasvada kuni meetri pikkuseks."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Liik jaguneb mitmeks alamliigiks, millest levinuim on pruunku\u0308lg-pappkast (Castpappus castpappus fuscus). Alamliikide ta\u0308pne arv ei ole teada, kuid laiemalt tunnustatakse nelja."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Harilikke pappkaste leidub laialdaselt ka Eestis."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Artikkel vo\u0303ib, aga ei pea kasutama infokasti. Viimased on enam levinud na\u0308iteks liigi- ja asulaartiklite puhul (vaata malle taksonitabel ja linn). Sageli pu\u0308u\u0308takse neid lisada ka inimeste kohta ka\u0308ivatesse artiklitesse. Infokastide eesma\u0308rgiks on anda edasi po\u0303hilist teemaga seotud teavet, et ho\u0303lbustada lugejale vo\u0303tmefaktide leidmist. Ko\u0303rval on u\u0308ks na\u0308ide."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Kui eri mallide (nagu infokastid) lisamine vo\u0303ib-olla kasulik, siis viidete lisamine on kohustuslik. Ei saa olla head artiklit ilma korralike viideteta usaldusva\u0308a\u0308rsetele allikatele. Kui viimastel aastatel on palju ra\u0308a\u0308gitud to\u0303eja\u0308rgsusest, libauudistest ja alternatiivsetest faktidest, siis Vikipeedia jaoks on just viited need, mis vo\u0303imaldavad eristada to\u0303elisust va\u0308ljamo\u0303eldisest. Vo\u0303ib isegi va\u0308ita, et Vikipeedia jaoks ei ole oluline edastada to\u0303de, vaid seda, mida allikad va\u0308idavad."}, {"text_idx": "#000011", "text": "NB! Kuna Vikipeedia on referatiivne allikas, siis seepa\u0308rast ei tohiks kunagi Vikipeediale viidata. Seejuures ei tohi vikiartiklitele viidata ka vikiartiklites. Viidatakse algallikatele. Seepa\u0308rast tuleb ka vikiartiklite to\u0303lkimisel sa\u0308ilitada algsed viited."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Seega on ta\u0308htis, et iga va\u0308ite juures, mis ei ole just u\u0308ldteada (nagu \u201cTallinn on Eesti pealinn\u201d) oleks vaja selgelt va\u0308lja tuua, millistel usaldusva\u0308a\u0308rsetel allikatel see po\u0303hineb. Seejuures tuleks lisada vo\u0303imalikult palju teavet allika kohta (na\u0308iteks autor(id), artikli/teose pealkiri, va\u0308ljaandja, avaldamise aeg, leheku\u0308lje number jms, mis vo\u0303ib vajalikuks osutuda, veebileheku\u0308lgede puhul ka vaatamise aeg). [viitamisjuhend] Na\u0308ide:"}, {"text_idx": "#000015", "text": "Samas tasub mo\u0303elda, kas teave on edasi antud neutraalselt (nt ei sobiks kirjutada, et \u201cnimeka pappkasti-uurija Walter U. Wellenbergi va\u0308itel\u201d ja \u201cu\u0308ks kangelaslik harilik pappkast\u201d). Entsu\u0308klopeedia u\u0308lesanne ei ole anda hinnanguid!"}, {"text_idx": "#000016", "text": "Tuleb ta\u0308hele panna, kas esitatav info on artikli seisukohast oluline (nt on Eestis miljoneid pappkaste ja vo\u0303ib-olla ei anna u\u0308he erandliku isendi talvitumiska\u0308itumise va\u0308ljatoomine artiklile midagi juurde). Vo\u0303i siis on info pigem sobilik mo\u0303nda teise artiklisse (nt \u201cHiljutiste DNA-uuringute tulemusena arvati varem pappkasti perekonda kuulunud pitsakarbid eraldi perekonnaks\u201d sobiks palju paremini artiklisse \u201cpappkast\u201d)."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Sisukord tekib artikli juurde automaatselt, kui artiklil on va\u0308hemalt neli alajaotust."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Ilmselgelt tuleks hoolitseda sellegi eest, et kirjapandu oleks selge, kompaktne ja u\u0308heselt mo\u0303istetav ning muidugi korrektse o\u0303igekeelega. Vaadata, et kasutatud oleks ko\u0303ige uuemat teadaolevat infot (s.t. artikkel oleks ajakohane) ning ko\u0303ik mo\u0303istagi u\u0308le kontrollida (sealhulgas isegi siselingid; kui meil on kirjas, et \u201charilik pappkast kuulub pa\u0308rishulktahksete klassi\u201d, siis peaks link viima artikli \u201cKlass (bioloogia)\u201d ja mitte mo\u0303ne teise leheku\u0308lje juurde)."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Artiklite vormistamisel on kasulik jaotada materjal alateemadesse, et ho\u0303lbustada otsitava leidmist. Siin ei ole u\u0308htseid reegleid, vaid pigem valitseb tava, et sarnastel teemadel pu\u0308u\u0308ame artiklid sarnaselt teemadeks jaotada ning hoida sama alamosade ja\u0308rjekorda. Piisab kui vo\u0303tta mo\u0303ni artikkel na\u0308idiseks (ameerika alligaator, harilik kuusk, Keila, Mart Saar). Na\u0308iteks hariliku pappkasti puhul vo\u0303ib meil olla soov ja\u0308tta artikli alateemadeks \u201cEhitus\u201d, \u201cKa\u0308itumine\u201d (kuhu alla paigutuks ka \u201cPaljunemine\u201d, \u201cTalvitumine\u201d ja \u201cToitumine\u201d) ning \u201cLevik\u201d."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Harilikud pappkastid koosnevad lainepapist seintest, kaanest ja po\u0303hjast.[2] Seinte la\u0308bimo\u0303o\u0303t ja\u0308a\u0308b tavaoludes 3\u20136 mm vahele.[2] Otse po\u0303hja kohale seinte vahele ja\u0308a\u0308b ruumikas kehao\u0303o\u0303s ehk gastraalo\u0303o\u0303s, kuhu pappkastid koguvad toitu.[3]"}, {"text_idx": "#000021", "text": "Levinud on enda kaunistamine erinevate ta\u0308toveeringute ja siltidega.[2] Vahel kasvatavad nad ka kilematerjalist katte.[4]"}, {"text_idx": "#000022", "text": "Harilikud pappkastid varieeruvad nii va\u0308rvilt kui suuruselt, ehkki viimastel ku\u0308mnenditel on pruunku\u0308lg-pappkast hakanud teisi alamliike tasapisi va\u0308lja so\u0308o\u0308ma.[5]"}, {"text_idx": "#000023", "text": "Tu\u0308u\u0308piliselt ja\u0308a\u0308vad harilikud pappkastid kuni poole meetri pikkuseks, kuid heades oludes kasvavad nad sageli ka meetrini vo\u0303i u\u0308le selle.[2] Teadaolevalt suurim harilik pappkast leiti 2007. aasta oktoobris Taanis, kus kasti pikkuseks mo\u0303o\u0303deti 11,5 m, laiuseks 4,6 m ja ko\u0303rguseks 2,3 m.[1]"}, {"text_idx": "#000025", "text": "Emased pappkastid toovad korraga ilmale kuni ku\u0308mme ja\u0308rglast.[1][2] Levinuim ja\u0308rglaste arv on 2\u20133.[1]"}, {"text_idx": "#000026", "text": "Eelistades pidevalt liikuda, ei ole harilik pappkast sage talvituja. Kui see siiski juhtub \u2013 teeb pappkast tavaliselt endale po\u0308o\u0308ningule vo\u0303i voodi alla tolmust pesa.[1] Vo\u0303imalusel koondub u\u0308hte pessa mitmeid pappkaste. Seejuures ei ole harilikud pappkastid valivad ja vo\u0303ivad koos talvituda ka teiste kastiliste seltsi esindajatega.[2]"}, {"text_idx": "#000027", "text": "Suures koguses pappkaste moodustab so\u0303ltuvalt isendite paiknemise struktuurist kas virna vo\u0303i suvalise kuhja.[6]"}, {"text_idx": "#000028", "text": "Toidu haaramiseks kasutab pappkast to\u0308o\u0308lisinimesi, kes osavalt tema sisse asju to\u0303stavad. Pappkasti menu\u0308u\u0308sse sobib ko\u0303ik, mis ta o\u0303o\u0303nsusse mahub. Ta\u0308iskasvanud kast ei so\u0308o\u0308 ko\u0303htu sattunud saaki a\u0308ra, vaid hoiab selle alles kuni enese lagunemiseni. Lagunenud pappkasti nimetatakse makulatuuriks.[2]"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Harilikke pappkaste vo\u0303ib leida ko\u0303igilt mandritelt peale Antarktika. Inimkaaslejatena on nad eriti levinud suuremates linnades.[2]"}, {"text_idx": "#000030", "text": "Pappkastid kasvavad po\u0303hiliselt ladudes, kauplustes ja kolimisfirmades. Samas asustavad nad kergesti ka garaaz\u030ci vo\u0303i vanainimese po\u0308o\u0308ningu.[1]"}, {"text_idx": "#000031", "text": "Koduloomana on pappkastid va\u0308ga hinnatud Indias[1], kus harilik pappkast ongi mo\u0303ne inimese ainus so\u0303ber[7][8][9]."}, {"text_idx": "#000032", "text": "Artikli lo\u0303pp on u\u0308ldiselt standardne (algul \u201cVaata ka\u201d, siis \u201cViited\u201d, siis \u201cKirjandus\u201d ja viimaks \u201cVa\u0308lislingid\u201d). Kirjandus ja va\u0308lislingid loetlevad seejuures u\u0308les artikli seisukohast olulised lisamaterjalid, millega tutvumine vo\u0303iks teema la\u0308hemal uurimisel kasulikuks osutada. Nt: W. U. Wellenberg. Professionaalse pappkasti-uurija ABC. Tartu: Taara Awita 2010. ISBN 9789985988404."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Ta\u0308htis, kuid sageli kahe silma vahele ja\u0308etud detail on see, et Vikipeedia toimib ka so\u0303naraamatuna. Seda seela\u0308bi, et eri keeltes samal teemal kirjutatud artiklid on omavahel seotud. Nii on na\u0308ha, kuidas mingi mo\u0303iste mingis keeles kirjutatakse, kui ka seda, kuidas see eri kultuuriruumides defineeritakse. Sidumaks artiklit vo\u0303o\u0303rkeelsete samateemalistega tekstidega, klo\u0303psa eestikeelses Vikipeedias vo\u0303i mo\u0303nes muus keeles vastavalt kas \u201cLisa lingid\u201d vo\u0303i \u201cRedigeeri linke\u201d. Keelelinkide infot hoiustatakse Wikidata-nimelises keskkonnas, kus talletatakse ka masinloetavat infot artiklite kohta."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Teemakohane meediamaterjal (pildid, videod, helifailid) annab artiklile palju juurde. Seda enam, et vahel on teabe edasiandmiseks pilt palju sobivam meedium kui tekst. Vo\u0303tame kasvo\u0303i erinevad matemaatilised objektid (kumb on arusaadavam: \u201cRo\u0308o\u0308ptahukas on prisma, mille po\u0303hjad on ro\u0308o\u0308pku\u0308likud\u201d vo\u0303i pilt ro\u0308o\u0308ptahukast)."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Vikipeedia meediapangaks on Wikimedia Commons. Piisab kui otsida sealt artikli illustreerimiseks sobilikud pildid (na\u0308iteks siin on kategooria fotodega pappkastidest) ja kopeerida huvipakkuvate fotode nimed. Piltide artiklisse sisestamiseks on mitmeid mooduseid, kuid esmane on ikkagi teada, mida sa artiklisse paigutada soovid."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Sarnaselt tekstidele oleks siin vaja mo\u0303elda, et mis on teemakohane ning entsu\u0308klopeediline. Fotode esmane eesma\u0308rk ei ole artiklit ilusamaks teha, vaid teavet edastada. Kumb kahest ja\u0308rgnevast fotost sobiks hariliku pappkasti artiklisse seda illustreerima?"}, {"text_idx": "#000037", "text": "Sobilik galerii vo\u0303iks olla na\u0308iteks midagi sellist:"}, {"text_idx": "#000038", "text": "Wikimedia Commonsi piltide kasutamine on ko\u0303igile ta\u0308iesti vaba. Ku\u0308ll tuleb silmas pidada, et sealse sisu kasutamisel va\u0308ljaspool Vikipeediat tuleks alati viidata autoritele (Vikipeedias seevastu on autorsuse info alati niikuinii kergesti ka\u0308ttesaadav). [loe siit kuidas pildid Vikipeedia pildipanka jo\u0303uavad]"}, {"text_idx": "#000039", "text": "Vikipeedia ei koosne aga ainult artiklitest. Po\u0303gus pilk statistikale na\u0308itab, et eestikeelses Vikipeedias on iga artikli kohta lausa 1,5 teist leheku\u0308lge. Nende sekka kuuluvad na\u0308iteks aruteluleheku\u0308ljed, u\u0308mbersuunamised ja kategoorialeheku\u0308ljed. Esimestel leiavad aset (kohati tulised) arutelud artikli u\u0308le (nagu \u201ckas ja kuidas peaks artiklis kajastama pappkastide migratsiooni?\u201d, \u201c[selle] allika andmetel oli suurim Eestis pu\u0308u\u0308tud isend hoopis 8,9\u00d74,2\u00d71,2 meetrit\u201d jne). Teised aitavad lugejal artiklit leida muude otsiso\u0303nade alt vo\u0303i seotud teemade juurest. Na\u0308iteks: kes otsib \u201cCastpappus castpappus\u201d peaks samuti samasse artiklisse jo\u0303udma."}, {"text_idx": "#000040", "text": "Ko\u0303ige parem o\u0303petaja on aga praktika. Loo kasutajakonto, mo\u0303tle endale su\u0308damela\u0308hedaste teemade peale ja proovi julgelt uusi artikleid luua ning olemasolevaid ta\u0308iendada. Ainult u\u0308hiselt panustades saame endale to\u0303esti sellise veebientsu\u0308klopeedia, mille u\u0308le vo\u0303ib uhkust tunda."}, {"text_idx": "#000041", "text": "Hoiatus: artiklis esitatud na\u0308idismaterjali tuleks ka\u0308sitleda kui huumorit. Entsu\u0308klopeediasse mittesobilik materjal kuulub Vikipeedias kustutamisele ning vandaalid blokeeritakse. Kui soovite kirjutada lo\u0303busamaid jutukesi, siis tehke omale ajaveeb vo\u0303i minge ta\u0308iendage Uncyclopediat!"}, {"text_idx": "#000042", "text": "Kui tahad na\u0308ha, mis tegelikult Vikipeedias toimub, siis vaata Viimaste muudatuste leheku\u0308lge. Teretulnud on igasugune abi lisanduva materjali u\u0308levaatamisel, kontrollimisel, toimetamisel ja ta\u0308iendamisel. Kirjato\u0308o\u0308de ilmumisel harilike pappkastide kohta saad abiks olla nende esitamisel kustutamiseks."}, {"text_idx": "#000043", "text": "Pa\u0308isepildil on na\u0308ha mitmeid erinevaid standardsuuruses kaste, mis ja\u0308a\u0308dvustati fotole 20. sajandi alguses Uus-Inglismaa piirkonnas. Foto autoriks sobib ma\u0308rkida Ameerika U\u0308hendriikide Po\u0303llumajandusministeeriumi. Kuna foto tegi USA fo\u0308deraalvalitsuse to\u0308o\u0308taja to\u0308o\u0308kohustusi ta\u0308ites, siis sellest tulenevalt on see avalikus omandis."}, {"text_idx": "#000045", "text": "Na\u0308idete puhul on inspiratsiooniks kasutatud artiklit \u201charilik pappkast\u201d, mis eksisteeris eestikeelses Vikipeedias 4. oktoobril 2010 ligi tund aega. Selle autor oli kasutaja Joonas123. Sissekannet sa\u0308ilitatakse lehel Vikipeedia:Naljad_ja_muu_kustutatud_jama."}, {"text_idx": "#000046", "text": "Ka\u0308imas on Kesk- ja Ida-Euroopa artiklivo\u0303istlus!\nArtiklivo\u0303istlus \u201cArtikkel letti \u2013 medal netti\u201d\nKuni 22. maini toimub eestikeelses Vikipeedias artiklivo\u0303itlus Eesti olu\u0308mpiasportlastest.\nOsaleda saab kuni 15. detsembrini."}, {"text_idx": "#000047", "text": "Artiklivo\u0303istlus \u201cArtikkel letti \u2013 medal netti\u201d"}]