[{"text_idx": "#000003", "text": "Tartu Kunstimuuseumis 19. maist 12. augustini"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Konrad Ma\u0308gi. Naise portree 1922\u20131924"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Na\u0308ituse igas figuurimaalis on midagi huvitavat.\nU\u0308he erakogu na\u0308itusel on haruldane na\u0308ha skulptuure."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Tartu Kunstimuuseumis on avatud Eesti u\u0308he tuntuma kunstikoguja Enn Kunila kaheku\u0308mne viies na\u0308itus pealkirjaga \u00abTraditsiooni su\u0308nd. Eesti kuldaja kunst Enn Kunila kunstikogust\u00bb. Maalid on aastatest 1912 kuni umbes 1950, varaseim skulptuur aastast 1903."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Na\u0308itus on pu\u0308hendatud Tartule. Enamik esindatud kunstnikke ongi tartlased, teosed enamasti seni na\u0308gemata ja mo\u0303ni u\u0308llatab va\u0308gagi. Kujundus on suurejooneline."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Maastikumaalide ka\u0308sitlus ilmus Eesti rahvusringha\u0308a\u0308lingu veebis. Seekord on vaatluse all figuur."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Konrad Ma\u0308e kuulsad maastikud on inimtu\u0308hjad, u\u0308ks erand on praegu va\u0308ljas. Kuid ta maalis portreid ja Kunila kogus on suisa kaks paremat. Kuidas nad suhestuvad looduspiltidega?"}, {"text_idx": "#000010", "text": "\u00abAlvine Ka\u0308ppa portree\u00bb (1919) on tumedas kergelt laigulises koloriidis ja risti-po\u0303iki la\u0308bivate juugendlikult voogavate joontega Nii maalis ta sel ajal ka Vo\u0303rumaa maastikke. Va\u0308rvid \u2013 roheline, sinine ja kollane \u2013 on lausa pidulikud."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Na\u0308itus on pu\u0308hendatud Tartule. Enamik sealseid kunstnikke ongi tartlased, teosed enamasti seni na\u0308gemata ja mo\u0303ni u\u0308llatab va\u0308gagi."}, {"text_idx": "#000012", "text": "\u00abNaise portrees\u00bb (1922\u20131924) on juugendlikud suured silmad, pikad so\u0303rmed ja kael. Maastike ka\u0308sitluses on aga juugendist loobutud. Mustjassinises taustas ja ku\u0308bara alla peitunud haiglaslikus na\u0308os on midagi dekadentlikku. Karakter on kadunud. Aga kes ei tahaks olla salapa\u0308rane meeste vo\u0303rgutaja?"}, {"text_idx": "#000014", "text": "Sealsamas ruumis on eesti u\u0308he parema portretisti Nikolai Triigi \u00abAino Suitsu portree\u00bb (1914) selle perioodi juugendstiilis ja lemmikva\u0308rvides \u2013 lilla ning mu\u0308rkroheline. Kuid ometi saame ra\u0308a\u0308kida Gustav Suitsu abikaasa olemusest ja va\u0308limusest. Muuseas, mo\u0303lemal on sama varrukamood."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Villem Ormisson on maalinud va\u0308he portreid ja needki on natu\u0308u\u0308rmordilikud, nagu na\u0308eme venna portrees \u00abMehe portree. Karl Ormisson\u00bb. Koloriit oli tal 1920. aastatel tume ja raskepa\u0308rane. Ka venna meeleolu on su\u0308nge, kuigi just siis oli ta Eero Epneri andmetel pa\u0308lvinud Vabadusristi. Vo\u0303ib-olla oli kunstnikul endal ja\u0308rjekordne depressioon."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Ekspositsioonis on Ado Vabbe kaks figuraalkompositsiooni (1944\u20131950). Stalini aja kohta on u\u0308llatuslikult palju vabadust ja espriid. Evi Pihlak kirjutaski, et hingepo\u0303hjani maalijaks ja\u0308a\u0308mine maksis talle professori koha."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Nii \u00abMannekeen\u00bb kui ka \u00abSo\u0303japo\u0303genikud\u00bb on maalitud kergelt ja o\u0303huliselt, suurepa\u0308rase va\u0308rvimeele, joonistusoskuse ja psu\u0308hholoogia tundmisega. So\u0303japo\u0303genike hoiakud ja ilmed ra\u0308a\u0308givad no\u0303utusest ja ootusest. Mannekeeniga pildil toimub aga lo\u0303bus vestlus. Mannekeen ise on u\u0308htaegu elus naine ja selle mudel. Vabbe oli suur tsirkusearmastaja."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Sellesse perioodi kuulub Aleksander Vardi impressionistlik \u00abSeisev naisakt roheluses\u00bb (1946). To\u0303ena\u0308oliselt on see maalitud Tartu Kunstiinstituudi suvelaagris Alatskivil. See on Vardile tu\u0308u\u0308piline pa\u0308ikeseku\u0308llasesse loodusesse sulanduv akt, pehmete vormidega ja anonu\u0308u\u0308msena seljavaates. Va\u0308ga vo\u0303luv."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Sellesse idu\u0308lli sobivad ka Endel Ko\u0303ksi figuraalkompositsioonid aastatest 1939\u20131943. Need on ko\u0303ik o\u0303dusad pildid just sellise meeleoluga, nagu kirjeldas Eesti aega minu ema. Figuuriderohkeim on \u00abMaalijad\u00bb, va\u0308rvikas romantiline ja veidi naivistlik maal Edgar Degas\u2019 ja Tiziani vaimus. 1943. aastal maalitud \u00abAias\u00bb ei kanna mingit ma\u0308rki so\u0303jast."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Johannes Vo\u0303erahansu. Ku\u0308laeided vestlemas 1941"}, {"text_idx": "#000022", "text": "Johannes Vo\u0303erahansu maal \u00abKu\u0308laeided vestlemas\u00bb (1941) on erandlikult va\u0308ga jutustav. Oli ka to\u0303sine aasta ja naiste murelik jutt on salajane. Rusikas ka\u0308ed ko\u0303nelevad vo\u0303itlusvaimust."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Eerik Haameri \u00abLambapesijad\u00bb on Reeli Ko\u0303ivu andmetel u\u0308ks neljast samateemalisest maalist. See valmis Rootsis 1945 u\u0308he Eestis tehtud etu\u0308u\u0308di ja ma\u0308lestuste ja\u0308rgi. Tulemuseks ei ole mitte niivo\u0303rd lammaste pu\u0308gamine, vaid pool- ja pa\u0308rispaljaste naiste tants u\u0308mber lambakarja. Reeli Ko\u0303iv: \u00ab... ta kujutas poolpaljaid kehi liikumises, nii nagu barokiajastu kunstnikud valisid naisakti maalimise etteka\u0308a\u0308ndeks sabiinitaride vo\u0303i Leukippose tu\u0308tarde ro\u0308o\u0308vimise legendid.\u00bb"}, {"text_idx": "#000024", "text": "Richard Uutmaa maal \u00abAltja ku\u0308la\u00bb ja\u0308a\u0308dvustab autori koduku\u0308la ja vo\u0303ib-olla koguni su\u0308nnitalu, maalides \u00abVo\u0303rguparandajad\u00bb ja \u00abPo\u0303hjarannik\u00bb on to\u0308o\u0308d ja sagimist. To\u0308o\u0308 Uutmaa ka\u0308sitluses kuulus rahulikku igapa\u0308evaellu, selles oli koguni poeesiat."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Anton Starkopfilt on u\u0308ks 1920. aastate tippteoseid, Wilhelm Lehmbrucki ekspressionistlikus laadis modelleeritud \u00abSiiami tantsijatar\u00bb. Hilisemast ajast na\u0308eme kaunist grupiskulptuuri, teineteise embuses lamavat naist ja meest. Ekspressionist Starkopfi jaoks oli igasugustes variantides armastus u\u0308ks lemmikteemasid."}]