[{"text_idx": "#000001", "text": "Ulvi Ingver on u\u0308ks va\u0308heseid naisi, kes seisis 30 aastat tagasi Eesti golfi la\u0308tete juures. Tema ta\u0308htsus meie golfi ajaloos on suurem kui ainult fakt, et ta tuli 1994. aastal esimeseks naiste meistriks."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Kuidas naised Eestis golfi juurde jo\u0303udsid, va\u0308hemalt algaastatel? Kui u\u0308le maailma on levinud so\u0303napaar \u201eotsige naist\u201c, siis Eesti golfis tuleks o\u0308elda: \u201eOtsige meest!\u201c. Ka Ulvi Ingver jo\u0303udis alani abikaasa kaudu. \u201eVillu Ingver oli ju u\u0308ks va\u0308ljaku rajamise idee autoreid ja po\u0303hiline asjade korraldaja Niitva\u0308ljal, kui see valmis sai,\u201c u\u0308tles Ulvi. \u201eMingil ma\u0308a\u0308ral oli see nagu perea\u0308ri, sest olin ka igatepidi aitamas ja toetamas.\u201c\nKuigi paljud golfiso\u0303brad seda vo\u0303ib-olla teavad, ei saa ja\u0308tta mainimata, et Villu Ingver oli ka Eesti Golfi Liidu president ja va\u0308ljaku juht ning Ulvi Ingver alaliidu asutajaliige ja hiljem juhatuse liige ning oma naiste klubi president. \u201eMinu idee oli ikkagi propageerida naiste seas golfi ning eks pidin ka ise tegus olema ja palju ma\u0308ngima,\u201c meenutas Ingver. \u201eEsimestel aastatel naisgolfareid siiski palju ei olnud \u2012 eriti neid, kes julgenuks vo\u0303istlema tulla.\u201c"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Kui aga minna Ingveri esimese ja ainsa meistritiitli juurde, siis tulemus polnud ku\u0308ll silmapaistev \u2013 nii tunnistab ta ka ise \u2013, aga sel oli u\u0308ks va\u0308a\u0308rtus, sest erinevalt meestest suutis ta edestada Rootsist saabunud va\u0308liseestlasi. \u201eJa\u0308tsime naiste seas vo\u0303idu koju, ehkki meie tegime alles esimesi samme, aga nemad olid ma\u0308nginud aastaku\u0308mneid.\u201c\nIngver meenutas naljaga pooleks, et 1994. aasta meistrivo\u0303istluste kahe ma\u0308ngupa\u0308eva vahel vo\u0303ttis ta kodus kartuleid. \u201eTa\u0308napa\u0308eval oleks see mo\u0303eldamatu, aga tollal sai palju ise tehtud. Na\u0308iteks o\u0303mblesin ka medalitele lindid ja kirjutasin va\u0308lja diplomid, kaasa arvatud endale.\u201c\nIngveri arvates vo\u0303is teda eduni viia sportlik taust. \u201eTollal ju mingist professionaalsest trennist juttu polnud, lihtsalt ka\u0308isime ma\u0308ngimas. Tegelesin enne kergejo\u0303ustikuga, ka\u0308isin spordikallakuga koolis. Aga kergejo\u0303ustikus ma meistriks ei tulnudki, alles golfis sain esimese tiitli. Kadri Apivala treenis ka to\u0303sisemalt, teistele oli golf seltskondlik ajaviide,\u201c ra\u0308a\u0308kis Ingver.\nEdasi la\u0308kski nii, et aastatel 1995\u20121997 oli Apivala kogu aeg Ingverist eespool ja esimest meistrit edestas kaks korda ka Anne-Reet Sibul. \u201eMul oli sama probleem nagu spordis paljudel \u2013 liiga suur tahtmine pa\u0308rssis ma\u0308ngutaset. Teiste vo\u0303istluste ja handicap\u2019i po\u0303hjal pidanuksin olema justkui kodueestlastest parim, aga see u\u0308ks vo\u0303istlus, mida ko\u0303ige rohkem vo\u0303ita tahtsin, ebao\u0303nnestus.\u201c\nKui Rootsist saabus ma\u0308ngima va\u0308liseestlane Eevi Tamander, ja\u0308ttis ta kodueestlased selja taha. \u201eTema ma\u0308ng oli to\u0303esti ilus ja stabiilne. Ma ei olnud oma ihusilmaga enne nii head naiste golfi na\u0308inud. Alguses, kui ta tuli, oli meist pea jagu u\u0308le,\u201c ra\u0308a\u0308kis Ingver."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Rahvusvahelistel tiitlivo\u0303istlustel naised 1990ndatel ei ka\u0308inud. \u201eVa\u0308lismaal ma\u0308ngisime rohkem seoses klubi tegevusega, aga me poleks koondist kokkugi saanud,\u201c nentis Ingver. Ta loobus meistrivo\u0303istlustel osalemast, kui Eestisse tekkisid juba naisma\u0308ngijad, kes treenisid ja keda vo\u0303is sportlasteks nimetada, alates Mari Suursalust. \u201eNeid tu\u0308drukuid, kes hiljem vo\u0303itsid, teadsin ko\u0303iki juba u\u0308sna va\u0308ikesest peale. Aga mina la\u0308henesin juba seenioride klassile ja tulingi kohe esimesel korral 2010. aastal meistriks.\u201c\nSeenioride klassis on Ingver jo\u0303udnud ringiga algusesse tagasi \u2013 nu\u0308u\u0308d on ta taas parim, muidugi omavanuste seas. \u201eMul on kodus 25 seenioride medalit, nende seas ku\u0308mme kuldset, kaasa arvatud klubidevaheliste meistrivo\u0303istluste autasud,\u201c ro\u0303o\u0303mustas Ingver.\nKonkurendid pole enam samad. \u201eSeenioride klassis on ko\u0303ik peale minu uued tegijad. Apivala ja Sibul ma\u0308ngivad, aga pole medalile tulnud, ma justkui erinen sellest seltskonnast. Eelmisel aastal jo\u0303udsin elu parima handicap\u2019ini, olen ka ise sellest u\u0308llatunud, aga eks golfi vo\u0303ibki 60aastaselt paremini ma\u0308ngida,\u201c ra\u0308a\u0308kis Ingver.\nJuubelimeistrivo\u0303istlustele Ingver ma\u0308ngima ei tule. \u201eNiitva\u0308lja karikal olen edasi ma\u0308nginud, see on traditsioon,\u201c selgitas Ingver. \u201eOlen seal meie tugevamate tu\u0308drukutega vo\u0303istelnud ka, seepa\u0308rast ma ei karda ega ha\u0308bene. Aga meistrivo\u0303istlustel ja\u0308a\u0308gu sport ikka spordiks.\u201c\nLo\u0303petuseks u\u0308tles Ingver, et tema roll Eesti (naiste) golfis ei seisne sugugi ainult esimeses meistritiitlis. \u201eOlen naiste golfi arengule kaasa aidanud nii alaliidu kui ka klubi kaudu. Huvitav on veel fakt, et Niitva\u0308lja naiste klubi oli u\u0308ldse esimene klubi Eestis. Nimelt oli Eesti Golfi Liidu asutamiseks vaja kolme klubi, aga va\u0308ljakuid oli u\u0308ks. Tegime siis ko\u0303ik kolm klubi u\u0308he va\u0308ljaku juurde, aga mina jo\u0303udsin naiste klubi esimesena registreerida!\u201c"}]