[{"text_idx": "#000001", "text": "Meie jo\u0303uluho\u0303ngulise puuviljaleiva aluseks on ta\u0308isterarukki juuretiseleib. Selles on nii rukki ta\u0308istera jahu kui rukkipu\u0308u\u0308li. Maitset lisab maltoosa ja koriander ning tekstuuri ja va\u0308rvi aitab luua punane rukkilinnas. Puuviljadest on leivas rosinad, kuivatatud aprikoosid ja mustad ploomid. Aga ka sarapuupa\u0308hklid. Ei sisalda pa\u0308rmi. Lisatud suhkrut peaaegu ei ole, magusus tuleb puuvlijadest."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Leib on pakendatud laastukorvi ning sobib ka kingituseks"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Rukis esines looduslikuna Edela-Aasias nisupo\u0303ldudel umbrohuna. Koos nisuga levis rukis pronksiajal (1800\u20131500 eKr) Euroopasse, kus ta jahedamas kliimas ja kehvemal mullal arenes omaette kultuurteraviljaks."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Ehkki Rooma ajal kasvatati rukist Reini ja Doonau a\u0308a\u0308res ning Briti saartel, ei pidanud Plinius Vanem sellest suuremat. \u201cLoodusloos\u201d kirjutas ta, et rukis \u201con va\u0308ga vilets toit, mis ko\u0303lbab u\u0308ksnes na\u0308lja va\u0308ltimiseks\u201d ja et rukkisse segatakse speltajahu, \u201cvarjamaks kibedat maitset, ning isegi siis on see ko\u0303hule a\u0308a\u0308rmiselt ebameeldiv\u201d."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Eestis kasvatati rukist ku\u0308ll juba I aastatuhande alguses, kuid kultuurteraviljana levis ta laiemalt 11. sajandil, kui teda hakati vaheldama odra ja kesaga kolmeva\u0308ljasu\u0308steemis."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Ta\u0308htsaimal kohal oli rukis Eestis 15.\u201316. sajandil. Euroopas ainulaadsetes rehielamutes kuivatatud rukis sa\u0308ilis ha\u0308sti ja sellest sai ta\u0308htis ekspordiartikkel. Alates 17. sajandist aeti Eesti rukkist mo\u0303isates viina Vene turu jaoks kuni riikliku viinamonopoli kehtestamiseni 19.\u201320. sajandi vahetusel. 19. sajandil, kui Eestisse jo\u0303udsid uued po\u0303llukultuurid (ristik ja kartul) ning mitmeva\u0308ljasu\u0308steem, kahanes rukki osakaal 50 protsendilt 30 protsendile."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Rukkijahus on rohkem looduslikke suhkruid kui nisujahus, selles sisalduv ta\u0308rklis kliisterdub madalamal temperatuuril. Kuna rukkijahus on va\u0308hem teraviljagluteeni kui nisujahus, saavad rukkitooteid tarvitada paljud inimesed, kes on nisu suhtes allergilised."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Ta\u0308napa\u0308eval trendikas nn hapusai on tegelikult juuretisega tehtud sai. Koosneb vaid juuretisest, veest, jahust ja natukesest soolast."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Focaccia ehk itaalia lameleiva koostis on lihtne \u2013 jahu, oliivio\u0303li, vesi, sool, va\u0308ga va\u0308ike kogus pa\u0308rmi. Saialille focaccia tegemiseks kulub kaks pa\u0308eva."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Ciabatta on itaalia sai, reeglina tehtud valgest nisujahust. Oleme klassikalisele ciabatta retseptile lisanud veidi ta\u0308istera rukkijahu ja vahemereu\u0308rte."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Kes armastavad va\u0308ga ho\u0303rku, aga ku\u0308llusliku maitsega ampsu, lihtsalt peavad brioche\u2019i proovima. Selle tainas sisaldab piima, tavapa\u0308rasest mitu korda rohkem vo\u0303id ja rikkalikult muna."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Sees kuumto\u0308o\u0308deldud ta\u0308idis, milles suitsuliha, paprika, juust, marineeritud kurk ja vahemereu\u0308rdid. Peal riivjuust ja seesamiseemned."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Juuretise baasil tehtud seemneterikas ta\u0308istera rukkileib."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Recommended Saialill bakery Restaurant Guru 2022"}]