[{"text_idx": "#000000", "text": "Speltanisu ehk u\u0308rgnisu on viimasel ajal taas avastatud ning muutunud va\u0308ga populaarseks. Speltanisu sisaldab rohkelt vitamiine ja mineraale ning tema toiteva\u0308a\u0308rtus on kaks korda suurem kui tavanisul, lisaks on ta kergemini seeditav. Madal gluteenitase muudab selle sobilikuks inimestele, kes eelistavad gluteenivaest dieeti.\nSpeltanisujahud on kiudainerikkamad, o\u0303rnalt tumedamat va\u0308rvi ning mo\u0303nusa pa\u0308hklise maitsega. Speltajahust valmistatud tainas kerkib tagasihoidlikumalt ja ku\u0308psetised tulevad veidi tihkemad. Kerkimist saab parandada, kui kasutada speltajahu koos tavalise nisujahuga."}, {"text_idx": "#000001", "text": "Kui retseptis ei ole va\u0308ga ta\u0308htsal kohal taina kerkimisomadused, vo\u0303id valge nisujahu edukalt asendada tervislikuma ta\u0308istera nisujahuga. Lisades kuni kolmandiku vajaminevast kogusest nisupu\u0308u\u0308lijahu, paranevad ka taina ku\u0308psetamisomadused. Suuremat kogust nisupu\u0308u\u0308lijahuga asendades va\u0308henevad aga ta\u0308isterajahu tervislikud omadused oluliselt."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Rukkil on traditsiooniliselt kindel koht eestlaste toidulaual. Kasutame rukkitoodete valmistamisel 1875a eestis aretatud rukkisorti Sangaste. \u2018Sangaste\u2019 on vanim praegusel ajal tootmises levinud kultuurrukki sort. Rukis sisaldab rohkesti B-vitamiine, E-vitamiini, pantoteenhapet (B5-vit.) ja foolhapet. Ta\u0308istera- vo\u0303i lihtjahust valmistatud rukkileivas on arvestatavas koguses vitamiine B10, B1, B2, B3 ja E. 100 grammi rukkileiba katab va\u0308hemalt 10\u201315% nende vitamiinide pa\u0308evasest vajadusest. Samuti leidub temas rohkelt asendamatuid aminohappeid, mis on \u201cehitusplokkideks\u201d proteiinidele ning lihaskoele. Ko\u0303ik fu\u0308u\u0308silised protsessid organismis, nagu na\u0308iteks energia kulutamine, taastumine, lihaskasv, rasva po\u0303letamine ning ka aju funktsioneerimine, on otseses so\u0303ltuvuses aminohapetest."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Oder on esimene teravili, mida hakati kasvatama ning kodukohaks peetakse Etioopia ma\u0308giseid piirkondi ja Kagu-Aasiat."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Oder koos nisuga olid esimesed teraviljad ka Eesti alal u. 4000 aastat tagasi. Eestlaste toidulaual oli odral ta\u0308htis koht, na\u0308iteks keedeti odraputru, pruuliti o\u0303lut, ku\u0308psetati karaskit. Lisaks armastati tangu- ja verivorste ning kruubiputru. Enne kohviubade laiemat levikut valmistati sageli odrast viljakohvi."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Harilik kaer pa\u0308rineb to\u0303ena\u0308oliselt La\u0308his-Idas kasvavast viljatust kaerast. Vo\u0303rreldes teiste teraviljadega (nisu, oder) kuulub kaer nooremate kultuurtaimede hulka. La\u0308his-Idas hakati kaera kasvatama umbes 1700 a. eK., Eestis I aastatuhande teisel poolel."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Kaerast tehakse kaerajahu, -helbeid ja -kruupe. Eestis on kaerast aegade jooksul valmistatud palju erinevaid toite, na\u0308iteks kaerako\u0308rti, kaerakile, kaeratanguputru, kaeratangu-piimasuppi. Ta\u0308napa\u0308eval on levinuim kaerahelbepuder, kuid kaer on leidnud kindla koha ka mu\u0308slides ja erinevates ku\u0308psetistes."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Tatra kodumaaks peetakse Tiibetit. Tatart on kasvatatud Hiinas ja mujal idamaades alates 10.\u201313. sajandist, kust ta Tu\u0308rgi ja Venemaa kaudu jo\u0303udis Mandri-Euroopasse. Eestisse toodi tatar 18. sajandil Siberist, kus seda kasvatasid tatarlased \u2013 sellest ka nimetus \u201ctatar\u201d."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Tatart peetakse ku\u0308ll teraviljaks, kuid tegelikult on hoopis rabarberi ja oblika sugualane ning tema vilja kutsutakse pa\u0308hkliks. Tatra koorimisel kasutame mehhaaniliselt koorimist, see vo\u0303imaldab kestad teradest ho\u0303o\u0303rumise teel eemaldada. Ta\u0308nu sellele ja\u0308a\u0308bki tatratera heledaks ja sa\u0308ilivad ko\u0303ik tatras sisalduvad kasulikud toitained."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Kasutada kastmetes, kotlettides, kookides ning sobib ha\u0308sti ku\u0308psetamiseks vo\u0303i praadimiseks mo\u0303eldud tainasse."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Enne helbeks pressimist viljatera ei lihvita, et tera kestast ja\u0308a\u0308ks alles vo\u0303imalikult palju ta\u0308isva\u0308a\u0308rtuslikku ja kasulikku. Ta\u0308isterahelbed sisaldavad ma\u0308rksa enam kiudaineid, vitamiine ja mineraale kui kooritud teradest tooted. Kiudained pidurdavad su\u0308sivesikute kiiret imendumist. See tagab veresuhkru pikema tasakaalu, mis omakorda hoiab energiataseme ja meeleolu stabiilsena ning aju kauem to\u0308o\u0308vo\u0303imelisena. Kiudainerikas toit tekitab kiiremini ku\u0308llastustunde ning ko\u0303ht pu\u0308sib kauem ta\u0308is.\nMitmeviljahelbed sisaldavad speltanisu, mille toiteva\u0308a\u0308rtus on tavalisest nisust mitu korda suurem, lisaks on speltanisu kergemini seeditav.\nKolme- ja neljaviljahelvestest valmib maitsev ja toitev puder vo\u0303i mu\u0308sli, helbeid sobib lisada ka ku\u0308psetistele."}]