[{"text_idx": "#000001", "text": "Kergejo\u0303ustiklaste samme hakatakse teistmoodi hindama"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Kergejo\u0303ustikureeglites on viimasel ajal jo\u0303ustunud paar va\u0308hemalt pealtna\u0308ha olulist muudatust. U\u0308ks neist puudutab jooksualadel joonele ja rajalt va\u0308lja astumist. Kui varem selline eksimus fikseeriti, to\u0303i see reeglite ja\u0308rgi kohe kaasa diskvalifitseerimise. Nu\u0308u\u0308d on oma rajal joostes lubatud kurvis u\u0308he korra astuda radadevahelisele joonele, aga mitte u\u0308le joone. Kui joostakse pikematel distantsidel koos esimesel rajal, vo\u0303ib sportlane u\u0308he korra u\u0308le rajapiirde astuda."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Eesti Kergejo\u0303ustikuliidu kohtunikekogu juhatuse liikme Peeter Randaru so\u0303nul oli sellise ma\u0308a\u0308ruse tekkimine u\u0308llatav ja praktikas see liiga palju ei muuda, sest kohtunikel on niigi va\u0308ga raske fikseerida u\u0308hte joonele tehtud sammu. Randaru pakub, et varem kehtinud nulltolerants vo\u0303is eriti valusalt lu\u0308u\u0308a mitmevo\u0303istlejaid, kelle kahepa\u0308evase vo\u0303istluse vo\u0303is lo\u0303petada u\u0308ks va\u0308simusest tingitud viga 400 meetri jooksu kurvis. Randaru so\u0303nul on aga ekslik arvata, et see reeglimuudatus teeb sportlaste elu kuidagi kergemaks."}, {"text_idx": "#000004", "text": "\u201cKui u\u0308le vo\u0303i joonele astumist fikseerib kohtuniku paljas silm, siis va\u0308ga harva karistatakse vo\u0303istlejat reaalselt u\u0308he korra joonele astumise eest. Tegemist on ikkagi joonel jooksmisega paar-kolm sammu ja\u0308rjest. See hakkab silma, kohtunik on kindlalt veendunud, et vo\u0303istleja rikkus ma\u0308a\u0308rusi ja siis ja\u0308rgneb see, mis ja\u0308rgnema pidi,\u201d lausus Randaru Vikerraadio saates \u201cSpordipu\u0308hapa\u0308ev\u201d."}, {"text_idx": "#000005", "text": "\u201cPraegu ra\u0308a\u0308gime ma\u0308a\u0308ruse juures u\u0308ks kord joonele astumisest, kusjuures joonele vo\u0303ib astuda niimoodi, et u\u0308le joone ka ei tohi astuda. Mingisugune jalalaba osa peab olema joonel. Vo\u0303ib ku\u0308ll astuda u\u0308le siseraja toru vo\u0303i rajaa\u0308a\u0308rise. Aga 200 vo\u0303i 400 meetri jooksust kolmandal-neljandal rajal joostes endast vasakule ja\u0308a\u0308vale joonele vo\u0303ib astuda, aga u\u0308le ei vo\u0303i. Kohtunikel on seda kohutavalt raske fikseerida, arvestades ka seda, et jalg vo\u0303ib ka o\u0303hus ju joone kohal olla ja katsu siis seda kindlaks teha.\u201d"}, {"text_idx": "#000006", "text": "\u201cTa\u0308napa\u0308eva suurvo\u0303istlustel, isegi meil suvel peetud Euroopa U-23 meistrivo\u0303istlustel on kasutada va\u0308ga hea videosu\u0308steem, kus rada on ta\u0308is pikitud statsionaarsete kaameratega, iga vo\u0303istleja iga samm on na\u0308htav, leitav ja stoppkaadriga fikseeritav ja saab hinnata, kas oli joone peal vo\u0303i kohal ja mitu korda oli ja nii edasi,\u201d ja\u0308tkas Randaru. \u201cVa\u0308ga palju muutuda ei saa, kui unustame peene tehnoloogia a\u0308ra.\u201d"}, {"text_idx": "#000007", "text": "\u201cKui kohtuniku silma ja\u0308rgi vaadata, siis olen kindlalt veendunud, et 99 protsenti u\u0308ks kord joonele astumisi ja\u0308id seni lihtsalt fikseerimata. Kohtunik saab oma otsuse teha siis, kui ta on kindlalt veendunud, et vo\u0303istleja eksis. Aga ja\u0308rgmine huvitav lugu on see, et u\u0308hel alal vo\u0303ib u\u0308he korra astuda. Kui Rasmus Ma\u0308gi peab jooksma neli korda 400 meetri to\u0303kkedistantsi, siis kui ta eeljooksus astub joonele ja poolfinaalis teist korda veel, siis on tema jaoks lips la\u0308bi.\u201d"}, {"text_idx": "#000008", "text": "Mitmevo\u0303istluses on Randaru olukord veelgi karmim, sest kui 400 meetris astud korra joonele ja sama prohmakas peaks juhtuma 1500 meetris, ja\u0308rgneb disklahv. \u201cKus nu\u0308u\u0308d selle asja loogika on, ei oska mina o\u0308elda, aga teisest ku\u0308ljest, mis puudutab ma\u0308a\u0308rust ennast, siis ega see tavaoludest midagi suurt ei muuda, sest pisikesed va\u0308a\u0308ratused ja\u0308id niikuinii ma\u0308rkamata puht sellepa\u0308rast, et inimese silm on inimese silm, aga saab fikseerida siis, kui on olemas vastav tehnika.\u201dTeine reeglimuudatus on seotud kaugus- ja kolmikhu\u0308ppe paku tabamisega. Varem fikseeriti napp u\u0308leastumine siis, kui sportlase naelik ja\u0308ttis paku ees olevale plastiliiniribale ja\u0308lje. Nu\u0308u\u0308d seda ja\u0308lge enam ja\u0308a\u0308ma ei pea. Kui kohtuniku hinnangul astub sportlane a\u0308rato\u0303uke hetkel u\u0308le mo\u0303ttelise joone, vo\u0303ib ta to\u0303sta punase lipu so\u0303ltumata sellest, kas naelik ja\u0308ttis ja\u0308lje vo\u0303i mitte. Peeter Randaru so\u0303nul talle see konkreetne reeglimuudatus meeldib."}, {"text_idx": "#000009", "text": "\u201cKaua aega oli kirjutatud niimoodi, et kui vo\u0303istleja on u\u0308le a\u0308rato\u0303ukejoone, mis on mo\u0303tteline joon, siis katse ei loe. Siis muidugi tekkis ku\u0308simus, millega kohtunik to\u0303estab, et astus u\u0308le vo\u0303i ei astunud u\u0308le. Tulid appi liivavallid \u2013 vo\u0303ib-olla vanemad inimesed veel ma\u0308letavad \u2013 ja siis tulid plastiliiniliistud,\u201d meenutas Randaru."}, {"text_idx": "#000010", "text": "\u201cSiis leiti ikkagi, et selleks et to\u0303estada, et vo\u0303istleja astus u\u0308le, katse on mittema\u0308a\u0308rustepa\u0308rane, peab olema plastiliinil ja\u0308lg. Ma\u0308letame neid telekapilte, kus oli na\u0308iteks 13 millimeetrit u\u0308le, valge lipp ja mo\u0303o\u0303deti a\u0308ra. Siis mo\u0303o\u0303deti 13 millimeetrit veel tulemusele juurde kah, sest mo\u0303o\u0303ta tuleb ikka joonelt. Eks see oli ka narr.\u201d"}, {"text_idx": "#000011", "text": "\u201cNu\u0308u\u0308d siis on mindud selle peale tagasi, et kui vo\u0303istleja astub u\u0308le a\u0308rato\u0303ukejoone kas siis o\u0303hust vo\u0303i on ja\u0308lge vo\u0303i ei ole, siis tema katse ei loe. Plastiliiniriba ei kao tegelikult a\u0308ra, aga nu\u0308u\u0308d lo\u0303igatakse indikaatorlauast 7\u00d77 millimeetrit tu\u0308kk va\u0308lja, pannakse plastiliini ta\u0308is ja sisuliselt ja\u0308a\u0308b vo\u0303istleja ette seitse millimeetrit ko\u0303rgemale ulatuv laud, mille esimesed seitse millimeetrit on pehmest plastiliinist.\u201d"}, {"text_idx": "#000012", "text": "\u201cEt kui sinna vastu la\u0308hed, siis va\u0308hemalt ei tee haiget. Aga kas selle plastiliini peale ja\u0308lg tuleb vo\u0303i mitte, see ei ole enam oluline. Seda vo\u0303ib kasutada, aga vo\u0303ib ka mitte kasutada. Kohtunik u\u0308tles, et astus u\u0308le \u2013 siis ei loe. Kui kohtunik arvab, et ei astunud u\u0308le, siis mo\u0303o\u0303detakse katse a\u0308ra,\u201d selgitas Randaru. \u201cNii lihtne see tegelikult ongi.\u201d"}, {"text_idx": "#000014", "text": "\u201cSiiamaani oli ma\u0308a\u0308rustes soovitus, et kui vo\u0303istleja tahtis kohe ja\u0308lge na\u0308ha, siis tuli seda talle na\u0308idata. Nu\u0308u\u0308d ja\u0308a\u0308b see ro\u0303o\u0303m a\u0308ra, na\u0308idata pole enam midagi. Kehtib ikka see vo\u0303istlusma\u0308a\u0308ruste punkt, mis u\u0308tleb, et kui vo\u0303istleja vo\u0303i tema vo\u0303istkond ei ole kohtuniku otsusega rahul, siis peavad nemad to\u0303estama, et kohtunik eksis, mitte kohtunik ei pea to\u0303estama, et temal oli o\u0303igus.\u201d"}]