[{"text_idx": "#000002", "text": "Ajakirjanikuna no\u0303ukogudeaegset pangandust uurinud ja hiljem Hoiupanga juhatusse kuulunud Aavo Kokk meenutab, et u\u0308ldiselt oli no\u0303uka panganduse su\u0308steem geniaalne. Inimesed said oma raha hoida vaid Hoiukassas, kus nad teenisid paari-kolme protsendist intressi."}, {"text_idx": "#000003", "text": "No\u0303ukaaja lo\u0303pupoole hakati eraisikutele ka suvila ostmiseks laenu andma. \u201cMuid laene polnud inimestel vo\u0303imalik saada ja teistes pankades kontosid avada ka mitte,\u201d selgitab Kokk. Sellega lo\u0303igati a\u0308ra inimeste vo\u0303imalused oma eraa\u0308ri teha ja hoiti kogu tootmine riigi kontrolli all."}, {"text_idx": "#000004", "text": "\u201cInimesed tegid aga a\u0308ri ikka, sest ega sa majanduse vastu ei saa. Kuid see a\u0308ri oli ainult sularahas, na\u0308iteks kurkide mu\u0308u\u0308k Leningradi turul,\u201d meenutab Kokk."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Kogu Hoiukassa to\u0308o\u0308tajaskond kuulus tema hinnangul vaeste klassi. Suure osa oma to\u0308o\u0308st tegeles Kallas enda so\u0303nul sellega, et inimesed a\u0308ra ei la\u0308heks. Valdavalt olid to\u0308o\u0308tajateks u\u0308ksikud naised. \u201cNo\u0303ukogude aja kos\u030cmaar,\u201d so\u0303nab ta. Pangas to\u0308o\u0308tamine oli va\u0308he prestiiz\u030cne ja palk oli va\u0308ike."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Moskvas hinnati Eesti Hoiukassade juhi to\u0308o\u0308d selle ja\u0308rgi, kui palju peavad siin hoiused kasvama. \u201cSain kaks kord aastas so\u0303imata. Tagusid mind, et ei ta\u0308ida plaani. U\u0308ritasin ku\u0308ll o\u0308elda, et see ei so\u0303ltu minust,\u201d ra\u0308a\u0308gib Kallas. U\u0308hel hetkel hakkas aga plaan ta\u0308is tulema ja isegi u\u0308letas seda. \u201cSaime preemiat,\u201d lisab ta."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Miks inimesed viisid raha Hoiukassasse?"}, {"text_idx": "#000013", "text": "\u201cSest sularaha vo\u0303ib ju ha\u0308vineda. Po\u0303leb vo\u0303i ma\u0308daneb a\u0308ra,\u201d po\u0303hjendab Kallas. Kui raha juba Hoiukassas oli, siis see oli Kallase so\u0303nul kindlas kohas, sest hoiuse saladuse hoidmine oli totaalne. Tema so\u0303nul kehtis No\u0303ukogude Liidus juba Stalini ajast po\u0303himo\u0303te, et hoiused on puutumatud. Kogu info oli ka\u0308sitsi talletatud ja ha\u0308sti hoitud."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Raha stabiilsus on tema so\u0303nul u\u0308ks sotsiaalselt ta\u0308htsamaid garantiisid. Ega muidu pole ka ta\u0308napa\u0308eval riigi poolt kehtestatud kuni 100 000 euro suurune garantii, et va\u0308ltida va\u0308iksemagi probleemi korral pangajooksu."}, {"text_idx": "#000017", "text": "\u201cEks juba siis teati ikka po\u0303hito\u0303desid, et vabalt ringlev raha tekitab inflatsiooni. See tuleb a\u0308ra korjata. Plaanimajanduses ju palju kaupa saadaval ei olnud. Ringluses olev vaba raha kippus minema mustale turule,\u201d kirjeldab Kallas."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Kallase so\u0303nul propageeriti juba siis sularahavaba arveldust ettevo\u0303tete ja inimeste vahel. Na\u0308iteks kommunaalmakseid ka\u0308idi tegemas Hoiukassa kontoris. Isegi mitmed ettevo\u0303tted hakkasid to\u0308o\u0308tajate palku Hoiukassa arvele kandma. Tingimuseks oli, et Hoiukassa kontor oleks ettevo\u0303tte territooriumil vo\u0303i sellele va\u0308ga la\u0308hedal, et to\u0308o\u0308tajatel oleks mugav raha ka\u0308tte saada. Sularahaautomaatidest ei osanud siis keegi ka ko\u0303ige hullumeelsemates unena\u0308gudes unistadagi. Pangakaartide asemel olid hoiuraamatud, mida ka\u0308sitsi ta\u0308ideti."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Hoiukassa kontorid olid Kallase so\u0303nul aga a\u0308a\u0308rmiselt nigelas seisukorras. \u201cKauplesin ehitamist, aga o\u0308eldi, et ei saa. Sellele vaadati hapu na\u0308oga,\u201d ra\u0308a\u0308gib ta. Hoiukassa kontorid olid iga Eesti NSV rajooni keskuses, lisaks oli u\u0308le maa sadu agentuurhoiukassasid. Nendeks olid na\u0308iteks sidejaoskonnad ja postkontorid."}, {"text_idx": "#000020", "text": "\u201cNo\u0303ukogude Liidus olid pangad riiklikud krediidiasutused. Pangasu\u0308steemile oli omane panganduse riiklik monopol: ringlusvahendite riiklik emissioon, tsentraliseeritud krediteerimine, kommertskrediidi asendamine otsese pangakrediidiga,\u201d on meenutanud kunagine Eesti NSV rahandusminister, ta\u0308naseks lahkunud Albert Norak."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Sageli pu\u0308u\u0308dis NSV Liidu Riigipank oma juhenditega ette kirjutada, milleks vo\u0303ib raha kasutada. Noraku hinnangul piirati eriti jo\u0303hkralt vahendite kasutamist kultuuri-, hariduse- ja tervishoiuasutustes. Ainult kohalike poliitikute sihikindel tegutsemine ja toetus vo\u0303imaldas neil asutustel va\u0308hegi normaalselt toimida."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Ettevo\u0303tted olid nende pankade vahel valdkonnapo\u0303hiselt a\u0308ra jagatud. Pangad andsid laenu ka, aga see oli pigem likviidsustugi. \u201cNa\u0308iteks kui mo\u0303ni ettevo\u0303te oli saanud riigiplaaniga kohustuse uut vidinat tootev tsehh rajada, siis pidi ju kusagilt lisaraha saama, enne kui sai hakata toodetud kaupa mu\u0308u\u0308ma,\u201d ra\u0308a\u0308gib Aavo Kokk. Oluline on aga see, et kaugeltki mitte alati ei pidanud laenu tagasi maksma. Sageli oli riigiplaaniga ette antud ka see, kui palju laenu kustutati."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Pangad olid No\u0303ukogude ajal Koka so\u0303nul vajalikud peamiselt selleks, et oleks vo\u0303imalikud sularahata tehingud ettevo\u0303tete vahel. Aga pankade kaudu kontrolliti ka rubla stabiilsust. \u201cNimelt ei saanud ettevo\u0303tted oma kontodel olevat raha nii kasutada nagu nad ise oleks soovinud. Oli ta\u0308pselt pikaajaliste plaanidega ma\u0308a\u0308ratletud, kui suur on palgafond, kui palju raha la\u0308heb sotsiaalu\u0308ritusteks jne. Pankadel oli u\u0308lesanne kontrollida, et ettevo\u0303tted ja asutused raha u\u0308le etteantud valdkonna limiitide ei kasutaks,\u201d ra\u0308a\u0308gib Kokk."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Eesti NSV-s to\u0308o\u0308tasid NSV Liidu Riigipanga Eesti Kontori osakonnad vabariikliku alluvusega linnades ja rajoonides. Riigipank krediteeris kohalikke ettevo\u0303tteid juhendite ja\u0308rgi. \u201cIga ettevo\u0303tte tu\u0308u\u0308bi jaoks oli oma reeglistik,\u201d ra\u0308a\u0308gib tolleaegses panganduses to\u0308o\u0308tanud Gennadi Teemaa. Riigipank krediteeris ka kolhoose ja sovhoose. Samuti oli tema kanda linnaehituse ja eramumajutuse finantseerimine."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Kuna suures osas ka\u0308is arveldamine sularahas, oli igal Riigipanga osakonnal oma varakamber."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Kuna suures osas ka\u0308is arveldamine sularahas, oli igal Riigipanga osakonnal oma varakamber. Kogu arvestus pangasu\u0308steemi u\u0308le toimus suurtes arvestuskeskustes, kus andmekandjateks olid perfokaardid ja hiljem magnetlindid"}, {"text_idx": "#000033", "text": "To\u0308o\u0308stusettevo\u0303tete raha liikus la\u0308bi To\u0308o\u0308stus-Ehituspanga. Ettevo\u0303tete po\u0303hivara amortisatsioon jagunes kaheks \u2013 u\u0308ks osa uute po\u0303hivahendite soetamiseks ja ehituseks ning teine osa kapitaalremondiks."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Ettevo\u0303tted moodustasid amortisatsioonifondi ja sellest uute po\u0303hivahendite soetamiseks ja ehituseks ettena\u0308htud osa kanti panka, mille kasutamise otsustas riik, mitte ettevo\u0303te, kellelt see a\u0308ra korjati. Tema so\u0303nul oli To\u0308o\u0308stus-Ehituspanga kohuseks ka suurte riiklike objektide finantseerimine. Na\u0308iteks oli selle panga finantseerida ka To\u0303nisma\u0308el asuva Rahvusraamatukogu ehitus. Samuti kortermajade ehitus."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Eesti kaugem ajalugu: Kui palju ja\u0308i puudu Eesti kuningriigi su\u0308nnist?"}, {"text_idx": "#000039", "text": "Miks Tartu 37 pa\u0308evaks oma raha tegi?"}, {"text_idx": "#000041", "text": "Munaso\u0303da: mahe muna pu\u0308u\u0308ab, aga Eesti tarbija lihtsalt ei hooli kanade heaolust\nKevad Belle Saarepera teab, mida ettevo\u0303tlikud noored lugema peaksid\nEesti kaugem ajalugu: Kui palju ja\u0308i puudu Eesti kuningriigi su\u0308nnist?\nCoop Panga juht Margus Rink IPO eel: me tahame agressiivselt kasvada!\nOtt Jalakas a\u0308rist Jaapanis: tee ainult siis, kui sul on ha\u0308sti palju aega"}, {"text_idx": "#000042", "text": "Munaso\u0303da: mahe muna pu\u0308u\u0308ab, aga Eesti tarbija lihtsalt ei hooli kanade heaolust"}]