[{"text_idx": "#000000", "text": "Aega, mil Avinurme mehed puuto\u0308o\u0308ga leiba teenima hakkasid, ei suuda dateerida u\u0308kski ajalooallikas. Selle ja\u0308rgi, et Avinurme kandi talupojad olid juba varakult asendanud mo\u0303isa teokohustuse ta\u0308itmise rahamaksuga, ja\u0308reldas Viires, et avinurmikutel pidi juba toona, XVI sajandi lo\u0303pul\u2013XVII sajandi alguses olema po\u0303lluto\u0308o\u0308 ko\u0303rval muu sissetulekuallikas, mis sellist tehingut vo\u0303imaldas. Samuti lisab ta, et Euroopas laiemalt ja ka meie naaberriikides saab koduto\u0308o\u0308nduse laiema leviku ajaks pidada XVI\u2013XVII sajandit, ehkki siinmail oli selle areng ilmselt mo\u0303nevo\u0303rra vaevalisem (Viires 1960)."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Avinurme puuto\u0308o\u0308meistrite esmamainimise ta\u0308histamiseks on u\u0308les pandud ka ma\u0308lestusplaat Avinurme puuto\u0308o\u0308seinale."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Avinurme [Awinorm] on u\u0308le maa ko\u0303ikjal kuulus oma puuno\u0303uto\u0308o\u0308nduse poolest. Talupoeg, kes ainult sellega tegeleb, teenib aastas umbes 200 rubla. Aga ka ko\u0303ik po\u0303lluharijad mehed teevad seal ko\u0303rvalto\u0308o\u0308na puuto\u0308o\u0308d. Hoolikate ja\u0308relpa\u0308rimiste alusel hindan ma selle lisateenistuse igau\u0308hele 50 rbl. peale. Kuna selle kerge to\u0308o\u0308ga tegelevad poisikesed alates 14 aastast ja vanamehed kuni 70 aastani ja kuna meessoost rahvastiku arv on 1700, siis vo\u0303ib ilma liialdamata oletada, et sellega tegeleb 1000 to\u0308o\u0308tajat. Seega oleks Avinurme puuto\u0308o\u0308nduse kogutulu 50 000 rbl."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Seega oli puuka\u0308sito\u0308o\u0308ndust selleks ajaks Avinurme mo\u0303isas/vallas juba va\u0308ga ulatuslik."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Avinurme piirkonnas eksisteerib koduto\u0308o\u0308ndus, mis toodab suuremale osale provintsist harilikke puuno\u0303usid, lusikaid jm. ko\u0308o\u0308gi- ja majariistu. Avinurme puuto\u0308o\u0308nduse u\u0308heks peatooteks on seejuures tu\u0308nnid sealseile tsemendivabrikuile. Tu\u0308nne valmistatavat aastas 18 000 tu\u0308kki. Mainitud piirkonna kogula\u0308bimu\u0308u\u0308gina nimetati pa\u0308ris aukartusta\u0308ratav summa 50 000 rbl ulatuses."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Muuseas, tasub ta\u0308helepanu osutada, et kui 19. sajandil ja 20. sajandi alguses ra\u0308a\u0308gitakse Avinurme meeste puuno\u0303udest, peetakse silmas ko\u0303ikides Avinurme mo\u0303isa vo\u0303i valla aladel asuvates ku\u0308lades elavate puuto\u0308o\u0308meisterite toodangut. Seejuures puuno\u0303ude, kohalikus keeles \u2018riistade\u2019, tegemine oli levinud peaaegu ko\u0303igis valla ku\u0308lades."}, {"text_idx": "#000011", "text": "1896. aasta 22. mai Postimehest artiklis \u201cAwinurme wald ja mets\u201d saame juba lugeda:"}, {"text_idx": "#000012", "text": "Wanal ajal oli metsa u\u0308lirohkesti, po\u0303lluharimine seisis madalal ja\u0308rjel, ku\u0308lm ja wesi rikkusiwad po\u0303llusaagi metsa warjus sagedasti a\u0308ra. Puudus sundis inimesi ka\u0308sito\u0308o\u0308le. Et puu midagi tol ajal ei maksnud, mets oli aga u\u0308hel prii, sellepa\u0308rast siis hakkasiwad awinurmlased puuto\u0308o\u0308le. Ehk ku\u0308ll aega mo\u0308o\u0308da puu-hinnad on to\u0303usnud, sel ajal ko\u0303rgedgi on, ei ole puuto\u0308o\u0308 tegemine mitte wa\u0308henenud, waid on suuremaks la\u0308inud. Puuto\u0308o\u0308 toidab Awinurme wallas palju inimesi. Wallast keegi wa\u0308lja ei la\u0308he, iga u\u0308ks katsub endale maja isa, wenna, wo\u0303i ka wo\u0303o\u0303ra krundi pa\u0308a\u0308le ehitada ja hakkab siis puu-to\u0308o\u0308le. [..]"}, {"text_idx": "#000013", "text": "U\u0308le walla tehtakse 642 talus puuto\u0308o\u0308d. Aasta la\u0308bi on puuto\u0308o\u0308 kallal 306 inimest, aga talwel 522 meest, nii et u\u0308hte kokku 828 meest puuto\u0308o\u0308ga omale osalt u\u0308les pidamist teeniwad."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Na\u0308ituseks teewad puuto\u0308o\u0308d Lohusuus 47 meest, Wadil 75, Adrakul 66, Ulwil 82 ja Piilsis 70 meest. Neid ku\u0308lasid wo\u0303ib puuto\u0308o\u0308 tegemise pesadeks nimetada. Puuto\u0308o\u0308lised tarwitawad aastas 931 kubiksu\u0308lda tarbepuid, nimelt 696 kubiksu\u0308lda kuuse-, 160 kubiksu\u0308lda ma\u0308nni-, 55 kubiksu\u0308lda lepa- ja 20 kubiksu\u0308lda haawapuid. La\u0308bistikku tehtakse u\u0308hest kubikju\u0308llast 65\u201470 rbl. eest puuriistu, wa\u0308ikesi tuleb 100 rbl. eest. Arwame aga 65 rbl. kulukust, siis on aasta raha-saak 60,560 rbl. [..] La\u0308bistikku maksab kubiksu\u0308ld tarbepuld 6 rbl. (ha\u0308a\u0308d puud ka 15 rbl.), selle ja\u0308rele maksetakse aastas 5586 rbl. puumaterjali eest, ja\u0308a\u0308b rahwale waewa eest 54,974 rbl. ja\u0308rele. Seda lugedes wo\u0308iks arwata, et wald va\u0308ge rikas peaks olema. Noh, seda rikkust ku\u0308ll kusgilt silma ei paista. Suurem osa rahast tarwitatakse wilja ostmise pa\u0308a\u0308le a\u0308ra."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Ta\u0308nastes mo\u0303o\u0303tu\u0308hikutes vo\u0303iks Avinurme koduse puuto\u0308o\u0308nduse mahuks olla seega umbes 9000 tm. Seda ametlike andmete ja\u0308rgi."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Seejuures oli po\u0303llunduse ja puuto\u0308o\u0308ga tegelemise vahekord umbkaudu selline, et mida va\u0308iksem oli talu, seda rohkem tegeleti seal ka puuto\u0308o\u0308dega, samas kui suurtaludes oli po\u0303llundusele ko\u0303rval muu to\u0308o\u0308ga tegelemine erandlik. Samas olid Avinurmes enamik talusid just va\u0308iksemapoolsed, all 20 ha suurused."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Sageli ma\u0308rgitakse, et Avinurme koduse puuto\u0308o\u0308nduse kuldajad ja\u0308a\u0308vadki 20. sajandi po\u0308o\u0308rdele, mil puuto\u0308o\u0308tegijaid oli u. 1000 mehe ringis. Seeja\u0308rel hakkab puuto\u0308o\u0308meistrite arvukus vaikselt langema."}, {"text_idx": "#000019", "text": "HENDRIK ADAMSON nimetab 1921. aastal puuto\u0308o\u0308meistrite arvuks 500 vo\u0303i jutu ja\u0308rgi isegi kuni 800 meest. ANTS VIIRES (1960) lisab, et 1931. aastal tehti valla 843 talust puuto\u0308o\u0308d 326-s ning 1934. a. rahvaloenduse andmetel oli Avinurme puuto\u0308o\u0308ndusega tegelejaid 694, neist mehi ainult 402. Ehkki ta ta\u0308psustab, et rahvaloenduse andmete puhul tuleb arvestada sellega, et arvestati eeska\u0308tt neid, kellele ka\u0308sto\u0308o\u0308 oli peamiseks elatuse allikaks."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Kui traditsiooniliselt tegid Avinurme mehed puuka\u0308sito\u0308o\u0308d oma kodudes ning kodusesse puuto\u0308o\u0308ndusesse oli kaasatud kogu meespere, siis No\u0303ukogude perioodil toimub siinses puuto\u0308o\u0308nduses suurem muutus. Sarnaselt po\u0303llumeestele \u201ckolhoosistatakse\u201d ka puuto\u0308o\u0308meistrid: 1947. aastal koondati Avinurme puuto\u0308o\u0308meistrid to\u0308o\u0308stuskombinaatidesse. U\u0308heks neist oli Avinurme Tarbijate Kooperatiivi Abika\u0308itis, kellel oli 87 lepingulist to\u0308o\u0308list, ning Tartumaa To\u0308o\u0308stuskombinaat 50 lepingulise to\u0308o\u0308tajaga. Neist 59 olid puuno\u0303ude tegijad, 20 tu\u0308nni- ja vaaditegijad, 12 looga- ja reetegijat, 13 peergkorvitegijat, muude puuto\u0308o\u0308de tegijaid juba va\u0308iksemal arvul. Ning seegi arv va\u0308henes ja\u0308rgnevate aastate jooksul. (Viires 1960) Ehkki esiti ja\u0308tkavad talupojad lepingu ta\u0308itmist oma kodust."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Peagi aga lepinguliste to\u0308o\u0308tajate arv mo\u0303nevo\u0303rra va\u0308heneb, sest koosto\u0308o\u0308 katkestatakse nende puuto\u0308o\u0308meistritega, kes lepingumahtude ta\u0308itmise asemel ja\u0308tkasid omal ka\u0308el puuno\u0303udega a\u0308ritsemisega. (Viires 1960)"}, {"text_idx": "#000024", "text": "1956. aastal u\u0308hendati to\u0308o\u0308stuskombinaadid Avinurme puuno\u0303uts\u030cehhiks, mille u. 130 to\u0308o\u0308lisest olid veel u. 60 koduto\u0308o\u0308lised. (Viires 1960) 1961. aastal saavad aga valmis Avinurme tu\u0308nnitehase hooned, peagi ka rida muidu to\u0308o\u0308stuskomplekse ning Avinurme puuto\u0308o\u0308ndus kolib erinevates ku\u0308lades asuvatest talumajapidamistest ja\u0308rk-ja\u0308rgult Avinurme alevikku."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Viires lisab veel, et 1953. aastal toodeti to\u0308o\u0308stuskombinaadis erinevaid majapidamisno\u0303usid (vanne, toobreid, pesupalisid, kurgi-, kapsa-, jm no\u0303usid) 5641 tk, kalatu\u0308nne 3554 tk, pesukorve 400 tk ja katuselaaste 3 846 000 tk."}, {"text_idx": "#000032", "text": "A. 1986. \u201cAwinurme wald ja mets\u201c, Postimees, 22. mai."}, {"text_idx": "#000033", "text": "MTU\u0308 Avinurme Ajavakk on Avinurme piirkonna ajaloo ja pa\u0308randkultuuri uurimiseks, talletamiseks ja tutvustamiseks ning Avinurme tuleviku kujundamiseks loodud vabau\u0308hendus."}, {"text_idx": "#000034", "text": "MTU\u0308 Avinurme Ajavakk on Avinurme piirkonna ajaloo ja pa\u0308randkultuuri uurimiseks, talletamiseks ja tutvustamiseks loodud vabau\u0308hendus."}]