[{"text_idx": "#000001", "text": "Kui o\u0303nnestuks kinni pu\u0308u\u0308da kogu Pa\u0308ikeselt maapinnale jo\u0303udev energia, vo\u0303iks poolteisetunnise pa\u0308ikesepaistega tagada maakera aastase energiavajaduse. See teadmine on sundinud paljusid teadlasi ja insenere nuputama, kuidas saavutada pa\u0308ikeseenergia kasutamine ja salvestamine."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Aastatel 2008-2010 korraldati ku\u0308mne riigi koosto\u0308o\u0308s uuring, millega anti pa\u0308ikeseenergia tootmisele kosmoses esimene arvestatav rahvusvaheline hinnang."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Suhteliselt va\u0308rske, Pariisis asuva rahvusvahelise astronautika akadeemia (IAA) uurimuse kohaselt, vo\u0303ib Maa orbiidil tiirlevaid, pa\u0308ikeseenergiat koguvaid ja seda Maale edastavaid jo\u0303ujaamu luua praeguste, laboris rakendatavate tehnoloogiate baasil umbes ku\u0308mne aasta jooksul. Kogu globaalset energiavajadust rahuldava tehnoloogia loomine on vo\u0303imalik 10-20 aastaga ning projekt muutuks tasuvaks umbes 30 aasta pa\u0308rast (J. K. Sutt, TU\u0308 teadusuudised \u201enovaator\u201c, 16.11.2011)."}, {"text_idx": "#000004", "text": "IAA kontseptsiooni kohaselt viidaks ekvaatori kohal orbiidile ko\u0303igepealt u\u0308ks, siis veel mo\u0303ned ning lo\u0303puks palju satelliite. Va\u0308ga suure la\u0308bimo\u0303o\u0303duga satelliidid koguksid pa\u0308ikesevalgust o\u0308o\u0308pa\u0308evaringselt. Pa\u0308ikeseenergia muundataks kosmoses elektrienergiaks ning edastataks seeja\u0308rel mikrolainete vo\u0303i laseritega Maale, kus see suunatakse vooluvo\u0303rku."}, {"text_idx": "#000006", "text": "USA California osariigis Fresno maakonnas tahetaksegi juba tuleval ku\u0308mnendil tagada 250 000 majapidamise energiatarve kosmosesatelliitide abil toodetud elektriga. Miks kosmosest saadavale pa\u0308ikeseenergiale nii palju ta\u0308helepanu po\u0308o\u0308ratakse? Aga sellepa\u0308rast, et erinevalt maapealsetest pa\u0308ikeseenergiajaamadest ei sega satelliit-pa\u0308ikesejaamu pilved ega o\u0308o\u0308. Nii on vo\u0303imalik elektrit toota 24 tundi o\u0308o\u0308pa\u0308evas. Kui projekt peaks osutuma Fresno maakonnas edukaks, siis kavandatakse samalaadset energiatootmisviisi laiendada ka teistesse piirkondadesse."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Kuid tulgem Maale la\u0308hemale. Vo\u0303ime ette kujutada, et ko\u0303rbesse paigutatud suured pa\u0308ikesepaneelid suudavad rohkesti pa\u0308ikeseenergiat pu\u0308u\u0308da. Massachusettsi tehnoloogiainstituudi uuringud aga na\u0308itavad, et tegelikult oleks pa\u0308ikesepaneelide kasutamine ko\u0303ige efektiivsem hoopis ko\u0303rgma\u0308estikus."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Uuringu ka\u0308igus mo\u0303o\u0303deti pa\u0308ikesekiirguse tugevust u\u0308le maakera eri paigus. Tuli va\u0308lja, et see oli ko\u0303ige ko\u0303rgem Himaalajas ja Andides, sest suurtes ko\u0303rgustes la\u0308heb atmosfa\u0308a\u0308ris kaduma va\u0308hem valgust (nagu vahendavad ERR Teadusuudised New Scientist)."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Teine po\u0303hjus, miks ko\u0303rgma\u0308estikus on pa\u0308ikeseenergia kogumiseks paremad va\u0308ljavaated, on ma\u0308estikus valitsev madal o\u0303hutemperatuur. Kui o\u0303hk on liiga soe, na\u0308iteks 40\u00b0C, siis la\u0308heb 13% toodetavast energiast lihtsalt kaotsi. Ku\u0308lm o\u0303hk aga hoiab paneelid jahedana, sa\u0308ilitades nende efektiivsuse."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Hispaania lo\u0303unaosas, Sevilla la\u0308hedal asuvas Fuentes de Andaluci\u0301as on maapealne termopa\u0308ikeseelektrijaam, kus pa\u0308eval talletatakse energiat, millest o\u0308o\u0308sel toodetakse elektrit. Selle tehnoloogia vastu on olnud huvi ka va\u0308ljaspool Hispaaniat, kuid maailmamajanduse raske seis on tohutut alginvesteeringut no\u0303udva lahenduse eksporti praegu pidurdanud."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Andaluusia va\u0308ljadel 195-hektari suurune pa\u0308ikeseenergial toimiv Gemasolari elektrijaam koosneb 2600 pa\u0308ikesepeeglist, millest igau\u0308he pindala on 120 ruutmeetrit. Paneelid on paigutatud ringidena u\u0308mber torni, milles on sulasooladega ta\u0308idetud mahutid. Paneelidelt tornile peegelduv pa\u0308ikeseenergia on 1000 korda intensiivsem kui Pa\u0308ikeselt Maale jo\u0303udev energia. Seda talletatakse sooladega ta\u0308idetud anumates, mille temperatuur ulatub u\u0308le 500 C\u00b0. Nende soolade abil toodetakse auru, mis paneb to\u0308o\u0308le elektriturbiinid. Nii saabki jaam to\u0308o\u0308tada o\u0308o\u0308pa\u0308evaringselt."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Ta\u0308nu sellele suudab jaam toota 60% rohkem energiat kui teised pa\u0308ikeseenergial to\u0308o\u0308tavad elektrijaamad, millel energia talletusvo\u0303imalus puudub."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Eelpool nimetatud ideed ja projektid on va\u0308ga suuremahulised ja kallid, nende va\u0308ljaarendamine on mo\u0303eldav vaid mitme riigi koosto\u0308o\u0308s. U\u0308ksikmajapidamised nendega esialgu liituda ei saa ja ega olegi vajadust, sest u\u0308ksikmajapidamiste tarvis sobivaid pa\u0308ikesepaneele toodetakse juba aastaid ja need on turul ko\u0303igile ka\u0308ttesaadavad. Probleemiks vaid va\u0308ga ko\u0303rge hind. Veel mo\u0303ned aastad tagasi moodustas pa\u0308ikesepaneeli maksumus turul vo\u0303imsuse u\u0308he vati kohta 2,5 eurot. Nii ko\u0303rge hind muudab tasuvusperiood va\u0308ga pikaks (20-30 aastat), mis ei tee nende kasutamist piisavalt atraktiivseks. Kuid ka selles valdkonnas on mitmete uurimuste ja katsetuste tulemusena juba saavutatud ha\u0308id tulemusi. Euroopa pa\u0308ikeseenergia juhtriikide Saksamaa ja Hispaania ettevo\u0303tteid ning teadusasutusi koondavas projektis CrystalClear peetakse vo\u0303imalikuks, et paneeli hind o\u0303nnestub seeriatootmises uue tehnoloogia kasutuselevo\u0303tuga viia u\u0308he euroni vo\u0303imsuse u\u0308he vati kohta (TU\u0308 teadusuudised \u201enovaator\u201c 29.06.2009)."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Ligila\u0308hedaselt arvutades: kui pa\u0308ike paistab o\u0308o\u0308pa\u0308evas keskmiselt 12 tundi ning elektri hind vastab Eesti kodutarbija praegusele pa\u0308evasele elektritariifile, siis tasuks selline paneel a\u0308ra kolme-nelja aastaga."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Sagedasti on kuulda arvamust, et Eestis ei ole pa\u0308ikesepaneelide kasutamine o\u0303igustatud, sest aastas on va\u0308he pa\u0308ikeseku\u0308llast aega. Nii see tegelikult ei ole. Aprillist oktoobrini on Eestis vo\u0303imalik pa\u0308ikese abil katta u\u0308le 90% ku\u0308tte ja soojaveesu\u0308steemides vajatavast energiast. Aasta keskmises arvestuses efektiivsus ku\u0308ll langeb, kuid 60% sooja vee saamiseks vajalikust energiast on pa\u0308ikeselt vo\u0303imalik saada ku\u0308ll. Soomlaste aastaid kestnud katsetused viitavad aga sellele, et pa\u0308ikese soojusega ei saa arvestada vaid kahes kuus \u2013 detsembris ja jaanuaris."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Soomes kasutatakse pa\u0308ikeseenergiat nii elektri kui ka soojuse tootmiseks. Paneelid on erinevad, u\u0308ks osa neist paigutatakse elektrienergia ja teine osa sooja vee tootmiseks."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Soome ajakirja ECO2 nr 2: 2012 andmetel kasutab Soome keskmine, 150 m2 u\u0308ldpinnaga va\u0308ikeelamu 50 m2pa\u0308ikesepaneele, mis toodavad aastas 6500-8500 kWh elektrit. Kaheksaruutmeetrine pa\u0308ikesesalvestuspaneel aga soojendab tarbevett."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Pildil: Vertikaalsed pa\u0308ikesepaneelid on suunatud hommikupa\u0308ikesele ja kaldkatusel suunatud keskpa\u0308evale, et pa\u0308ikest maksimaalselt a\u0308ra kasutada.Foto: A. Altma\u0308e"}, {"text_idx": "#000021", "text": "NASA kosmoseinseneri Mark Moore\u2019i visiooni kohaselt vo\u0303iks tuuleenergiat toota maapinnast 600, 3000 vo\u0303i 9000 meetri ko\u0303rgusel lendavate turbiinide abil, millelt energia juhitaks alla nanotorude abiga (TU\u0308 teadusuudised: \u201enovaator\u201c 20.12.2010)."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Mark Moore \u0301i va\u0308ite kohaselt vo\u0303ib o\u0303hus ho\u0303ljuvatel tuulikutel olla suur tulevik, sest ko\u0303rgustes on tuule kiirus palju suurem ja pu\u0308sivam."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Ko\u0303rguse suurenemisel 80 meetrist kuni 500 meetrini to\u0303useb tuule kiirus poolteist kuni kaks korda."}, {"text_idx": "#000024", "text": "10 000 meetri ko\u0303rgusel on see 80-meetrisest algko\u0303rgusest juba 10 korda suurem."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Rohkem tuult = rohkem energiat\ufeff"}, {"text_idx": "#000026", "text": "600 meetri ko\u0303rgusel on tuule kiirus maapinnaga vo\u0303rreldes kaks kuni kolm korda suurem. Kuna tuule kiiruse kasvades tuleb sellest saadava energia hulk kuupi to\u0303sta, siis saaks 600 meetri ko\u0303rgusel juba kaheksa kuni 27 korda rohkem energiat ning lisaks on tuule kiirus sellel ko\u0303rgusel ka va\u0308hem muutlik."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Kui saata turbiinid veelgi ko\u0303rgemale, siis 9000 meetri ko\u0303rgusel on tuule kiirus juba 240 km/h. Kui maapinnal asuvate tuuleturbiinide poolt toodetakse 500 vatti ruutmeetri kohta, siis 9000 meetri ko\u0303rgusel vo\u0303iks ra\u0308a\u0308kida juba 20-40 kilovatist ruutmeetri kohta."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Ta\u0308nu energiatiheduse enam kui 50-kordsele kasvule oleks tegemist ka potentsiaalselt odavama tuuleenergiaga."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Kanada firma MagennPower oli juba 2011. aastal valmis tootma 100 MW vo\u0303imsusega generaatoreid, mis oleksid paigutatud suurte, stabiliseerivate ribidega kaetud piklike heeliumo\u0303hupallide sisse. Generaatorite tiivikud paikneksid palli la\u0308bival horisontaalsel vo\u0303llil. Firma kodulehe andmetel generaator to\u0308o\u0308taks, kui tuule kiiruste vahemik on 3 m/s kuni 28 m/s vo\u0303i isegi enam. Ro\u0303hutatakse, et ta\u0308nu pu\u0308simisele 150\u2013300 m ko\u0303rguses on seda vo\u0303imalik kedagi ha\u0308irimata u\u0308les lasta tarbijale ko\u0303ige vajalikumas kohas ja et 1 kWh energia maksumus oleks 20\u201325 senti (TM oktoober 2011)."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Lisaks suurtele ko\u0303rgustele pu\u0308u\u0308takse tuuleenergiat kasutada ka meredel ja ookeanidel, kus tuule kiirus kasvab maismaaga vo\u0303rreldes kordades suuremaks. Nii on konstrueeritud meretuulik NOVA (pildil), mille to\u0308o\u0308po\u0303himo\u0303te seisneb aerodu\u0308naamikal."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Ta\u0308napa\u0308eval ehitatakse tuuleenergia kasutuselevo\u0303tuks seadmeid, mida nimetatakse tuuleturbiinideks. Moodsad tuuleturbiinid jaotatakse ro\u0303htsa vo\u0303lliga (horisontaalseteks) ja pu\u0308stvo\u0303lliga (vertikaalseteks) turbiinideks. Pu\u0308stvo\u0303lliga turbiini labad po\u0308o\u0308rlevad u\u0308mber vertikaalse telje, nagu na\u0308iteks to\u0308o\u0308tab ko\u0308o\u0308gist tuntud ka\u0308simikser. Horisontaalne e. propellerturbiin sarnaneb hiigelsuure tiivikuga lennukimootorile. Pea ko\u0303ik kaasajal kasutusel olevad suure vo\u0303imsusega tuuleturbiinid (u\u0308le 99%), mida kasutatakse tuuleparkides, on horisontaalse teljega. Tu\u0308u\u0308piline horisontaalvo\u0303lliga turbiin koosneb kahe vo\u0303i enama labaga tiivikust (rootorist), mis on u\u0308hendatud masinagondliga. Gondel on reeglina paigutatud posti otsa, mis on kinnitatud vundamendiplokile. Rootori labad po\u0308o\u0308rlevad vertikaalsel tasandil, gondel aga on vo\u0303imeline po\u0308o\u0308rama horisontaalsel tasandil."}, {"text_idx": "#000032", "text": "Kodumajapidamistes kasutatakse sama to\u0308o\u0308po\u0303himo\u0303ttega (vertikaalse ja horisontaalse teljega) tuulikuid, kuid ma\u0308rgatavalt va\u0308iksemate gabariitidega ja maapinnale la\u0308hemal."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Teatud tuulekoridorides on tuulikud po\u0303himo\u0303tteliselt va\u0308ga suureks abiks, et va\u0308hendada u\u0308ha kallinevast elektrivo\u0303rgust saadava elektrienergia kulusid."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Uurimuste po\u0303hjal suudavad vertikaalteljelised tuulegeneraatorid olla horisontaalteljelistest 10 korda to\u0303husamad (Fyysika.ee 18.07.2011). Vertikaalvo\u0303lliga tuulikud on tuule va\u0308iksematel kiirustel soodsama hinna ja suurema tootlikkusega. Nii toodab u\u0308ks 2kW mudel aastas ca 5700kWh elektrienergiat, kui tuule keskmine kiirus on 5m/s. Vertikaalteljelised tuulegeneraatorid alustavad to\u0308o\u0308d juba tuule kiirusega 2 m/s, to\u0308o\u0308tavad vaikselt ja ei so\u0303ltu tuule suunast. Selliseid tuulikuid on saadaval vo\u0303imsusega 0,2 \u2013 10kW."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Siin esitatud tuulikud on Eestis mu\u0308u\u0308gil, kuid leiavad suhteliselt ko\u0303rge hinna to\u0303ttu va\u0308he kasutamist. Samas ei ole tuulikute isetegemine eriti keeruline. Eestis on hulgaliselt hakkajaid meistrimehi, kes on selle u\u0308lesandega edukalt valmis saanud. Sellest aga ja\u0308rgmistes kirjutistes."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Sinu e-postiaadressi ei avaldata. No\u0303utavad va\u0308ljad on ta\u0308histatud *-ga"}]