[{"text_idx": "#000004", "text": "Soome-Eesti suhete teerajajateks oli teadlased, enneko\u0303ike keeleteadlased ja folkloorikogujad. So\u0303prussuhted su\u0308ndisid ka rahvusliku liikumise juhtivate tegelaste vahel, neist olgu eraldi ma\u0308rgitud Yrjo\u0308 Sakari Yrjo\u0308-Koskise ja Johann Voldemar Jannseni tutvus. Ta\u0308nu sellele on Eestil ja Soomel u\u0308hine rahvushu\u0308mn."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Eesti poliitilise Soome-suunitluse u\u0308ks tippe oli novembris 1918, kui Esimene maailmaso\u0303da oli lo\u0303ppenud. Saksa armee hakkas Baltikumist lahkuma ja asemele u\u0308ritas tungida Punaarmee. Ajutine valitsus palus Soomelt abi Punaarmee to\u0303rjumiseks. Pa\u0308ts pakkus ka Eesti-Soome kaksikriigi loomist, kuid Soome valitsus pidas Eesti positsiooni siiski nii ha\u0308daohtlikuks, et ei tahtnud riikide liidu kaudu Soome saatust Eesti omaga siduda."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Salakaubaveo ta\u0308hendus Soome-Eesti suhetele oli kahetasandiline: paljud janused soomlased oli ta\u0308nulikud ho\u0303imuvendadele, kes to\u0303id ohtusid trotsides neile joogipoolist. Karskuse pooldajad, keda oli samuti u\u0308sna suur hulk, tembeldasid salakaubaveo pa\u0308rast terve Eesti kuritegevuse pesaks."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Ko\u0303ige suurem konflikt \u2013 o\u0303ieti konfliktide seeria \u2013 oli seotud Eesti Vabadusso\u0302jalaste Liidu tegevusele Soomest osutatud toetusega. Riigivanem Pa\u0308ts likvideeris 1934 vabadusso\u0302jalaste liidu, su\u0308u\u0308distades seda vo\u0303imuhaaramisplaanides. Soomes halvustati Pa\u0308tsi autoritaarseid vo\u0302tteid ja eriti pahased oli ko\u0303ige parempoolsemad, kes pidasid vapse hingesugulasteks. Nendel oli palju pooldajaid ka Soome u\u0308lio\u0303pilaste hulgas."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Helsingi u\u0308likooli Po\u0303hjamaa maakonna u\u0308lio\u0303pilasorganisatsioon ku\u0308lastas kevadel 1934 oma so\u0303prusorganisatsiooni EU\u0308S. Soome u\u0308lio\u0303pilased protestisid vabadusso\u0302jalaste liidu likvideemise vastu ja pidasid Tartu u\u0308likoolis ko\u0303ne, kus mo\u0303istsid Pa\u0308tsi valitsuse ja\u0308rsult hukka. Samal pa\u0308eval saadeti ko\u0303ne pidajad Eestist va\u0308lja su\u0308u\u0308distatuna riigivastase propaganda levitamises. See oli skandaal, mille mo\u0303ju oli tunda ka va\u0308ljaspool u\u0308lio\u0303pilasmaailma. Na\u0308iteks ja\u0308eti a\u0308ra ja\u0308rgmiseks suveks planeeritud Eesti-Soome kirikuo\u0302petajate konverents."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Ja\u0308rgmisel aastal madalseis vaid su\u0308venes. Vapside juht Artur Sirk po\u0303genes vanglast ja sai Soomes ajutise elamisloa. See tekitas Eestis pahameelt ja asi la\u0308ks hullemaks, kui vabadusso\u0302jalased pu\u0308u\u0308dsid Soome kaudu ja mo\u0303ne soomlase abiga Eestis vo\u0303imu harata. Vo\u0303imuhaaramiskatse ebao\u0303nnestus ja Sirk po\u0303genes La\u0308a\u0308ne-Euroopasse. Kui Sirk Luxemburgis ebaselgetel asjaoludel suri, su\u0308u\u0308distasid Soome ko\u0302ige parempoolsemad Eesti salapolitseid Sirki mo\u0302rvas. Sirki surnukeha toodi Soome ja maetid pidulikult Helsingis, muu hulgas osalesid matustel mo\u0303ned u\u0308lio\u0303pilasorganisatsioonid. Eesti valitsus esitas selle kohta Soomele ametliku protestinoodi ja kutsus oma Helsingi saadiku ajutiselt koju."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Ta\u0308nu rohkete ho\u0303imuorganisatsioonide ponnistustele hakkasid Soome-Eesti suhted 1930. aastate lo\u0303pus taas soojenema. Selle positiivse arengu katkestas Talveso\u0303da, mis ta\u0308hendas Soome-Eesti suhetele uut tagasilo\u0308o\u0308ki. So\u0303ja ajal sooritas No\u0302ukogude Liit oma Eestis asuvatest baasidest Soomele o\u0303huru\u0308nnakuid, mis tekitas Soomes pahameelt."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Eesti rahva poolehoid oli ku\u0308ll peaaegu sajaprotsendiliselt soomlaste poolel. Sellest annavad tunnistust Soome Tallinna saatkonda saabunud raha- ja muud annetused, peale selle la\u0308ksid ku\u0308mned ja ku\u0308mned Eesti vabatahtlikud u\u0308le lahe, et astuda Soome armeesse."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Pa\u0308rast Talveso\u0303da pakkus Eesti so\u0303japurustuste all kannatavale Soome oma abika\u0308tt. So\u0303lmiti nn maksuleping, mille ja\u0308rgi Soomel oli o\u0303igus osta kaupa vo\u0303lgu miljoni dollari va\u0308a\u0308rtuses. Peale selle pakuti Eesti riigi kulul so\u0303jas kannatanud lastele ja so\u0303jainvaliiditele suveveetmiskohti Eestis."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Huvitava episoodina tasub mainida president Pa\u0308tsi poolt 30. juulil 1940 Soomele esitatud ettepanekut riigide liidust. Pa\u0308ts toimetas selle Soome saadikule Tallinnas sama pa\u0308eva hommikul, mil ta vangistati. Ettepanek ei avaldanud siiski su\u0308ndmuste arengule mo\u0302ju ja augustis 1940 liideti Eesti No\u0302ukogude Liiduga."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Uus ajaja\u0308rk Soome-Eesti suhetes algas president Urho Kaleva Kekkose Eesti-visiidiga aastal 1964. Eestist naasnuna kutsus Kekkonen enda juurde pagulaseestlastega aktiivselt suhelnud organisatsioonide esindajad ja teatas, et oli saanud lubaduse laiendada Soome ja Eesti vahelist la\u0308bika\u0308imist, kui katkestatakse sidemed va\u0308liseestlastega. Kekkonen ro\u0303hutas, et sidemed Soomega toetaksid eesti kultuuri ja selle sa\u0308ilimine Eestis oleks Soome huvides."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Eestis vajati ko\u0303ikvo\u0303imalikku materiaalset abi, alates traktoritest kuni kontoritehnikani, praktilise koosto\u0308o\u0308 ja reisimise ho\u0303lbustamiseks oodati Soomelt efektiivset konsulaarteenust Tallinna, sooviti vo\u0303imalust rajada Helsingisse Eesti oma esindus. Seda ko\u0303ike vo\u0303imaldas Soome Eestile 1989. aasta kevadest."}, {"text_idx": "#000036", "text": "President Koivisto ja Titma kohtumise ja\u0308rel ka\u0308ivitus tegevus Eesti abistamiseks kiiresti. Peaminister Harri Holkeri valitsuses anti Eesti-asjad veebruaris 1989 u\u0308le kultuuriminister Anna-Liisa Kasurisele ja haridusministeeriumist sai Eesti-suhete keskne koordinaator. Tavaliselt vastutas sellise rahvusvahelise tegevuse eest va\u0308lisministeerium, aga haridusministeeriumi alluvuses saadi Eesti abistamist na\u0308idata kui apoliitilist kultuurikoosto\u0308o\u0308d, mida ei saanud pidada No\u0303ukogude Liidu siseasjadesse sekkumiseks."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Mo\u0302ned konkreetsed na\u0308ited sellest, mida ta\u0308hendas Soome toetus Eestile. Kevadest 1989 avas Soome eestlastele oma o\u0303ppeasutused, alates kutsekoolidest ko\u0303rgkoolideni. O\u0303ppimine oli eestlastele tasuda ja paljudele maksti ka stipendiumi ja pa\u0308evaraha, mis vo\u0303imaldas Soomes elamise. Eesti riigiametnikele ja majanduselu esindajatele korraldati Soomes ta\u0308ienduskoolitust ja to\u0308o\u0308praktikat, mida Soome riik finatseeris."}, {"text_idx": "#000039", "text": "Soome laiendas oma va\u0308ikest viisapunkti Tallinnas ja eestlastele hakati andma viisasid ja to\u0308o\u0308lubasid Soome ma\u0308rksa kergemini kui teistele NSV Liidu kodanikele. 1988 andis Soome eestlastele 4 200 viisat, ja\u0308rgmisel aastal juba 44 500, aastal 1990 anti viisasid 94 000 ja aastal 1991 u\u0308le 10 0000."}, {"text_idx": "#000041", "text": "Eesti sai ka oma mitteametliku esinduse Helsingis. Veebruaris 1989 hakkas Soome haridusministeerium finatseerima Tuglase seltsi \u2013 1982 asutatud so\u0303prusorganisatsiooni. Ministeerium andis seltsile kontoriruumid kesklinnas, haridusministeeriumi naaberta\u0308naval. Tuglase seltsi bu\u0308rood kasutasid Soomes viibides ko\u0303ik Eesti ministrid ja u\u0308hiskonnategelased. Tuglase selts pakkus 1989-1991 o\u0308o\u0308maja, reisitoetust ja pa\u0308evaraha tuhandeile eestlastele. Ko\u0303ige rohkem toetust sai Eesti va\u0308lisminister Lennar Meri. Pole ime, et terve puts\u030cina\u0308dala augustis 1991 to\u0308o\u0308tas Meri Helsingis ja just Tuglase seltsi ruumides."}, {"text_idx": "#000042", "text": "Soome va\u0308lisministeeriumi poliitikaosakonnas suvel 1990 koostatud sajases siseprotokollis vo\u0303eti Soome suund kokku kolme teesiga: hoida ha\u0308id suhteid Moskvaga, toetada baltlaste iseseisvuspu\u0308u\u0308dlusi ja va\u0308ldida nende kahe po\u0303himo\u0303tte vastuollu sattumist."}, {"text_idx": "#000043", "text": "Avalikku vastuolu suudeti va\u0308ldida, sest Soome va\u0308lispoliitiline juhtkond sa\u0308ilitas head suhted Moskvaga ja toetas avalikult ko\u0303iki Gorbats\u030covi pu\u0308u\u0308dlusi. Eestlaste iseseisvuspu\u0308u\u0308dlusi toetati aga ainult praktilisel tasandil, ilma avaliku ta\u0308helepanuta. Praktikas o\u0303nnestus Soomel Eestile antud tuge avalikkuse eest ha\u0308mmastavalt ha\u0308sti peita. Selle tulemusena ja\u0308i paljudele inimestele Eestis ja Soomes kuvand Soome jahedast suhtumisest Eesti iseisvuspu\u0308rgimustesse."}, {"text_idx": "#000045", "text": "Lo\u0303puks vo\u0303iks veel ku\u0308sida, miks andis Soome Eestile laulva revolutsiooni ajal abi? Miks anti Eestile so\u0303jalist abi Vabadusso\u0303ja ajal? Miks tahtis president Kekkonen toetada Eesti kultuuri 1960ndadel? Vastus ei ole ho\u0303imuvendlus, vaid Soome riigi huvid ja julgeolek. Geopoliitikat vaadates on Soome seisukohalt loomulikult parem, et Soome lahe lo\u0303unakaldal on iseseisev Eesti vabariik, mitte osa No\u0302ukogude Liidust vo\u0302i Venemaast."}, {"text_idx": "#000047", "text": "Ho\u0303imuvendlus on ilus asi, aga ko\u0303ige tugevama po\u0303hja Soome-Eesti koosto\u0308o\u0308le annab see, et meie riikide huvid langevad kokku."}, {"text_idx": "#000048", "text": "Alustava ettevo\u0303tja toetust on makstud tavapa\u0308rasest rohkem"}, {"text_idx": "#000050", "text": "Soome 100: intervjuu Soome suursaadikuga"}, {"text_idx": "#000052", "text": "Ville Hyto\u0308nen kirjutab pojale ra\u0308a\u0308gitud o\u0303htujutud lasteraamatuteks"}, {"text_idx": "#000053", "text": "Soomlased ta\u0308histavad ka Haapsalus Soome juubelit"}, {"text_idx": "#000054", "text": "Ilus lugu, hea jutt. Muidugi on meile ho\u0303imuvendlus ja riiklikud paratamatused. Tuglase Seltsi asjamehest Rausmaast: hea, et tegeleb. Samas on tema raamatus Tuglase tuli loidab pentsikuid ja kohatuid va\u0308iteid ning mo\u0303istaandmisi, mis ei ra\u0308a\u0308gi asjatundlikkusest Eesti asjade suhtes. Igatahes: jo\u0303udu."}, {"text_idx": "#000055", "text": "Soomlased on meie vennad. Mul on mo\u0303ned to\u0303eliselt head so\u0303brad nende seast. Aga u\u0308ldiselt enamuses igati toredad inimesed. Loodan,et ka ja\u0308rgmist riigi 100- aastast su\u0308nnipa\u0308eva saame koos ta\u0308histada."}, {"text_idx": "#000057", "text": "Hannes Rumm: Euroopa riikide Vene-poliitika audit"}, {"text_idx": "#000058", "text": "Haapsalu vapima\u0308rgile esitati neli ettepanekut"}, {"text_idx": "#000059", "text": "Eestirootslane on Rootsi vo\u0303rkpalli kuulsuste hallis esikohal"}, {"text_idx": "#000060", "text": "Tallinna loomaaia asukad so\u0308o\u0308vad Ro\u0303ude heina"}, {"text_idx": "#000062", "text": "Galerii: Noarootsi lapsed hakkasid raamatukogu pidama"}, {"text_idx": "#000066", "text": "Uus na\u0308itus: ma\u0308hitud maalid Haapsalu linnagaleriis"}, {"text_idx": "#000067", "text": "Lihula gu\u0308mnaasium vo\u0303ttis Pa\u0308rnumaa meistrivo\u0303istlustelt kaksikvo\u0303idu"}, {"text_idx": "#000070", "text": "Kuulutused, teated ja muu info saada La\u0308a\u0308ne Elu u\u0308ldaadressil info@le.ee."}]