[{"text_idx": "#000000", "text": "Hemostaas on hemostaasi mo\u0303iste. Pa\u0308rast anuma vigastust toimuvad mitmesugused fu\u0308sioloogilised protsessid, mis viivad verejooksu seiskumiseni."}, {"text_idx": "#000001", "text": "Hemostaasi osana peatab keha veresoonte vigastustest po\u0303hjustatud verejooksu. See hoiab a\u0308ra suure hulga vere va\u0308ljapa\u0308a\u0308su."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Hemostaas vo\u0303ib jagada kahte protsessi. Kuid mo\u0303lemad on tihedalt seotud ja suheldakse u\u0308ksteisega. Primaarne hemostaas vastutab verejooksu peatamise eest umbes u\u0308he kuni kolme minuti pa\u0308rast. See on omakorda jagatud vasokonstriktsiooni, trombotsu\u0308u\u0308tide adhesiooni ja trombotsu\u0308u\u0308tide agregatsiooni kolmeks etapiks. Primaarsele hemostaasile ja\u0308rgneb sekundaarne hemostaas, mis kestab umbes kuus kuni ku\u0308mme minutit. Ka siin eristatakse kolme erinevat faasi (aktiveerimise faas, hu\u0308u\u0308bimisfaas ja tagasito\u0303mbamise faas)."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Hemostaasi ha\u0308ired vo\u0303ivad avalduda verejooksu vo\u0303i ebapiisava hemostaasi tekkena."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Primaarne hemostaas on hemostaasi faas. Vahetult pa\u0308rast vigastust saavad vigastatud laevad lepingu. Seda protsessi nimetatakse vasokonstriktsiooniks. Vasokonstriktsiooni tagaja\u0308rjel on enne vigastust ahenenud valendik. See po\u0303hjustab verevoolu aeglustumist vigastatud piirkonnas."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Vereliistakud (trombotsu\u0308u\u0308did) kinnituvad vigastatud laeva seinte teatud komponentide ku\u0308lge. Selle adhesioonireaktsiooni jaoks on vaja glu\u0308koproteiini retseptorit Ib ja / vo\u0303i glu\u0308koproteiini retseptori Ic / IIA. Trombotsu\u0308u\u0308tide adhesioon viib haava esialgse ajutise katmiseni. Need mehhanismid peatavad verejooksu u\u0308he kuni kolme minuti pa\u0308rast."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Sekundaarne hemostaas on tegelik vere hu\u0308u\u0308bimise faas. Ajutine sulgemine asendatakse stabiilsema fibriinvo\u0303rguga kolmes etapis. Trombotsu\u0308u\u0308tide kokkupuutel va\u0308liste teguritega aktiveeritakse mitmesugused hu\u0308u\u0308bimisfaktorid."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Negatiivselt laetud pindu vo\u0303ib leida na\u0308iteks klaasist vo\u0303i roostevabast terasest. Aktiveeritud hu\u0308u\u0308bimisfaktorid seavad hu\u0308u\u0308bimiskaskaadi liikuma. Kui hu\u0308u\u0308bimiskaskaadi sellisel viisil ka\u0308ivitatakse, on aluseks sisemise su\u0308steemi aktiveerimine. Va\u0308line hu\u0308u\u0308bimissu\u0308steem aktiveeritakse vere kokkupuutel vigastatud koega. Ka siin ja\u0308rgneb hu\u0308u\u0308bimiskaskaad."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Hu\u0308u\u0308bimiskaskaadi lo\u0303pus on ensu\u0308maatiliselt aktiivne trombiin nii sisemises kui ka va\u0308lises su\u0308steemis. See po\u0303hjustab fibriini polu\u0308merisatsiooni. Fibriin luuakse passiivsest fibrinogeenist. Niinimetatud faktor XIII tagab, et u\u0308ksikud fibriinniidid on u\u0308ksteisega u\u0308henduses. See stabiliseerib algfaasis tekkinud trombotsu\u0308u\u0308tide korgi ja tahkestab haava sulgumist. Saadud pistikut nimetatakse punaseks trombiks."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Trombiin po\u0303hjustab ka trombotsu\u0308u\u0308tide aktiini-mu\u0308osiini luustiku kokkuto\u0303mbumist. Trombotsu\u0308u\u0308did to\u0303mbuvad kokku, to\u0303mmates haava servad kokku. See sulgeb haava. Haava kokkuto\u0303mbumine ja trombotsu\u0308u\u0308tidest tulenev kasvufaktor (PDGF) soodustavad sidekoe rakkude sissera\u0308nnet. Sellest hetkest alates algab haavade paranemine."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Kokkuvo\u0303tlikult vo\u0303ib o\u0308elda, et hemostaas on oluline protsess, mis vigastuse korral peatab verejooksu. See hoiab a\u0308ra vere liigse kaotuse. Samal ajal luuakse eeldused haava kiireks paranemiseks."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Hemostaasi ha\u0308ired vo\u0303ivad po\u0303hjustada ebapiisavat ja u\u0308lema\u0308a\u0308rast hemostaasi vo\u0303i vere hu\u0308u\u0308bimist. Nende defektide po\u0303hjused on fibrinolu\u0308u\u0308si, trombotsu\u0308u\u0308tide vo\u0303i tegeliku hu\u0308u\u0308bimise tasemel."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Haigused, mis on seotud suurenenud verejooksu tekkega, kuuluvad termini \"hemorraagiline diatees\" alla. Hemorraagilised diatheesid vo\u0303ib vastavalt nende patomehhanismidele jagada neljaks ru\u0308hmaks: trombotsu\u0308topaatiad, trombotsu\u0308topeeniad, koagulopaatiad ja veresoonte hemorraagilised diatheesid. Hemorraagiliste diatu\u0308u\u0308side hulka kuuluvad sellised haigused nagu hemofiilia A, hemofiilia B, Osleri to\u0303bi, Henoch-Scho\u0308nleini purpur, hu\u0308persplenism, tarbimiskoagulopaatia vo\u0303i Willebrand-Ju\u0308rgens'i su\u0308ndroom."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Ko\u0303iki neid haigusi iseloomustab suurenenud kalduvus veritseda. Verejooks on kas liiga pikk, liiga raske vo\u0303i po\u0303hjustatud va\u0308ikseimatest vigastustest. Hemofiilse verejooksu tu\u0308u\u0308bi korral on verejooks va\u0308ga ulatuslik ja suhteliselt teravalt ma\u0308a\u0308ratletud. Siin on tu\u0308u\u0308piline verejooks liigestesse vo\u0303i lihastesse. Pa\u0308rast banaalseid vigastusi ilmnevad suuremahulised verevalumid. See veritsus ilmneb selliste haiguste korral nagu hemofiilia A vo\u0303i hemofiilia B."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Trombotsu\u0308topeenia vo\u0303i veresoonte diateesi korral toimub veritsus petehhiate vo\u0303i purpurina. Petehhiad on naha vo\u0303i limaskestade va\u0308ikesed punktsioonilised hemorraagiad. Purpuriga on nahas mitu, va\u0308ikeste laikudega veritsust."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Haigusi, mida seostatakse liigse hemostaasiga, nimetatakse trombofiiliaks. Siin on suurenenud kalduvus tromboosile. Hu\u0308perkoaguleeritavust saab na\u0308idata laboris. Trombofiiliad vo\u0303ivad olla kaasasu\u0308ndinud vo\u0303i omandatud. Trombofiilia tekke riskifaktoriteks on rasvumine, suitsetamine, rasedus, o\u0308strogeenipo\u0303hised rasestumisvastased vahendid, su\u0308damepuudulikkus ja liikumatus pa\u0308rast operatsiooni vo\u0303i pikka haigust."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Geneetiliste riskifaktorite hulka kuuluvad antitrombiini puudus, C-valgu puudus vo\u0303i S-valgu puudus. Hemofiilia korral vo\u0303ivad verehu\u0308u\u0308bed moodustuda ko\u0303igis keha veresoontes. Eelistatavad kohad on aga jala su\u0308gavad veenid. Tromboosid ja\u0308a\u0308vad sageli ma\u0308rkamatuks. Isegi rasked tromboosid, mis hiljem po\u0303hjustavad kopsuemboolia, on sageli asu\u0308mptomaatilised. Va\u0308ljendunud venoosse tromboosiga paisuvad pahkluud, sa\u0308a\u0308reosa vo\u0303i kogu jalg. Mo\u0303jutatud ja\u0308seme on ka soe. Nahk on pinges. Pinge- ja valu tunne vo\u0303ib esineda ka kogu jalas. Tromboosi ko\u0303ige ohtlikum komplikatsioon on kopsuarteri trombemboolia. Siin ra\u0308ndab tromb jalast kopsuarteritesse ja po\u0303hjustab eluohtlikku veresoonte oklusiooni."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Enim Ku\u0308lastatudHu\u0308peremiaHaigusedAuricularis magnus na\u0308rvAnatoomiaLu\u0308lisambakanalAnatoomiaO\u0303hk ko\u0303husSu\u0308mptomidsojakasteRavimtaimed"}, {"text_idx": "#000018", "text": "PopulaarseimT lu\u0308mfotsu\u0308u\u0308didHormonaalsed ha\u0308ired (hormoonide ko\u0303ikumine)Sidemed"}, {"text_idx": "#000019", "text": "T lu\u0308mfotsu\u0308u\u0308didHormonaalsed ha\u0308ired (hormoonide ko\u0303ikumine)Sidemed"}]