[{"text_idx": "#000001", "text": "Aegviidu 150aastast veetorni u\u0308mbritsevale aiale on maailma suurima, Vasaloppeti, suusamaratoni 21 korda la\u0308binud TO\u0303NIS RAUDLA pannud suusapaarid, mis on talle toonud torni ku\u0308lastajad."}, {"text_idx": "#000002", "text": "\u201eAegviidu jaamakompleks on Eestis ainus, mille peaaegu ko\u0303ik hooned on sa\u0308ilinud,\u201c u\u0308tleb aasta pa\u0308randihoidjaks nomineeritud TO\u0303NIS RAUDLA."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Kui To\u0303nis Raudla kuulis, et on esitatud muinsuskaitseameti aasta pa\u0308randihoidja tiitlile, oli u\u0308llatunud."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Gatts\u030cina-Tallinn-Paldiski liinil 1870. aastal valminud Aegviidu raudteejaama kompleksi ku\u0308mnekonnast ehitisest on alles peaaegu ko\u0303ik alates jaamahoonest kuni sauna ja kemmerguni, vaid teiselpool raudteed asunud pagasiruum on ha\u0308vinud. To\u0303nis Raudla on taastanud veetorni, jaamahoone ja sauna, u\u0308tleb, et pa\u0308a\u0308stis ka depoo ja ja\u0308a\u0308keldri. Tema ka\u0308is ka u\u0308le ku\u0308mne aasta tagasi va\u0308lja mo\u0303tte soomusrongi nr 1 taastamisest, so\u0303itis Eestis ringi ja otsis, kust saaks selle jaoks vaguneid: \u201ePraegugi seisab Raasiku jaama tupikus u\u0308ks selline platvorm nagu soomusrongil. Mul olid ka abilised, ra\u0308a\u0308kisin Anne Oruaasaga Kehrast ja Tapa muuseumiga, mo\u0303tlesime, et teeks mitme valla peale u\u0308hiselt. Aga asi ja\u0308i raha taha. O\u0303nneks tuli Eesti Vabariik 100 ja raha leiti.\u201c"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Ta ro\u0303o\u0303mustab, et soomusrong Wabadus, mida ku\u0308lastas kogu Eestis u\u0308le 100 000 inimese, oli ta\u0308navu nomineeritud muinsuskaitseameti aastapreemiale, kuid pole rahul, et ei leita raha praegu Tapa depoos seisva ru\u0308u\u0308stamisohus rongi toimetamiseks so\u0303jamuuseumisse."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Veetorni 3. korrusel, mille laeks on kaks suurt siniseks vo\u0303o\u0303batud veepaagi po\u0303hja, hoiab omanik Vabadusso\u0303ja murdelahingutes osalenud soomusrongiga nr 1 seotud esemeid ja fotosid, ka vanu to\u0308o\u0308riistu."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Aastaid tagasi Tallinnas elanud To\u0303nis Raudla, kes novembris saab 75, on suusafa\u0308nn, kes ta\u0308navu so\u0303itis esimese eestlasena 21. korda la\u0308bi 90 kilomeetri pikkuse Vasaloppeti maratoni. Kui ta 2000. aastal Aegviidu raudteeu\u0308letuskohal to\u0303kkepuu taga ootas, paistis vana veetorni peale o\u0303htupa\u0308ike. Just siis mo\u0303tles, et miks peab suusatamiseks iga laupa\u0308eva-pu\u0308hapa\u0308eva hommikul so\u0303itma Aegviitu ja o\u0303htul tagasi Tallinnasse, kui vo\u0303iks veetorni teha o\u0308o\u0308bimiskoha.\n\u201eTulin siia, u\u0308ks mees ku\u0308ttis burs\u030cuikat. Kuulsin, et Eesti Raudtee oli veetorni kui mittevajaliku objekti 1990ndate lo\u0303pus sokutanud vallale, kuna vald kasutas paake, tarnis vett so\u0308o\u0308klale, koolile, la\u0308hiu\u0308mbrusesse,\u201c ra\u0308a\u0308gib To\u0303nis Raudla."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Ja\u0308rgmisel korral Aegviitu tulles oli tal kaasas 10liitrine mannerg: \u201eTallinna vesi oli va\u0308ga kloorine, tahtsin siit vo\u0303tta puhast maavett kaasa. Ronisin u\u0308les ja oleksin peaaegu alla kukkunud, trepp oli niivo\u0303rd viletsas seisus. Aga kui tornist u\u0308les sain, armusin a\u0308ra paagipo\u0303hjadesse.\u201c"}, {"text_idx": "#000010", "text": "Kaunase Polu\u0308tehnilise Instituudi lo\u0303petanud tekstiilimasinate konstruktor selgitab, et ajal, mil Aegviidu raudteejaama hooneid ehitati, oli elekter alles leiutatud ja keevitust ei tuntud, kaks suurt veepaaki on tehtud neetimisega."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Umbes aasta hiljem pani vald veetorni mu\u0308u\u0308ki ja see sai To\u0303nis Raudla omaks: \u201eKuna aknaid polnud ees, oli siin tuvide paradiis ning esimesel korrusel meetrine pru\u0308gikiht. Paari kuu jooksul viisin ko\u0303ik aknad Tallinnasse so\u0303brale renoveerida, neid on kokku 1000 ruutmeetrit. Ainult u\u0308hte raami tuli parandada, sest vene ajal lo\u0308o\u0308di aken burs\u030cuikatoru va\u0308ljaviimiseks puruks. U\u0308hel pa\u0308eval tuldi ku\u0308sima, mida ma siin teen. Muinsuskaitsest. Selgus, et Aegviidu raudtee-ehitised on muinsuskaitse all, kus ei tohi ilma loata naela sisse lu\u0308u\u0308a ega va\u0308lja to\u0303mmata. Alguses la\u0308ksime pa\u0308ris tu\u0308lli. U\u0308tlesin, et olen heauskne ostja, ei lugenud ko\u0303iki lepingulisasid.\u201c"}, {"text_idx": "#000012", "text": "Renoveerimisto\u0308o\u0308de ja\u0308tkamiseks tellis ta muinsuskaitse eeskirjade ja\u0308rgi projekti. Kuna soovis torni avada ku\u0308lastajaile, tegi uued vahelaed, trepi esimeselt korruselt teisele, WC, punastest tellistest seinad said lubjava\u0308rvist puhastatud ja lakitud. 150aastase veetorni seintes pole u\u0308htegi pragu, kuigi selle ko\u0303rvalt on kogu aeg so\u0303itnud mo\u0308o\u0308da rasked rongid. To\u0303nis Raudla oletab, et torni ehitamisel kasutatud tellised on tehtud Aegviidus."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Umbes kolm aastat tagasi said veetorni kolm korrust renoveeritud. Esimese korruse keskel on vana katel, millega soojendati vett, et see ei ku\u0308lmuks. Teisel korrusel on va\u0308ike nurgake koosolekute pidamiseks. Kaks suurt veepaaki, mis omaniku hinnangul on torni po\u0303hiva\u0308a\u0308rtus, asuvad kolmandal korrusel."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Aegviidu veetorn oli samasugune nagu Raasikul, kuid 1941, kui Punaarmee sakslaste ru\u0308nnaku eest taganes, pandi veetorn to\u0303ena\u0308oliselt po\u0303lema ning 1943. aastal ehitati tornile uus u\u0308lemine osa."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Pa\u0308rast veetorni ostmist on To\u0303nis Raudla po\u0303hjalikult uurinud nii Aegviitu raudtee rajamise, Vabadusso\u0303ja murdelahingutes osalenud soomusrongi kui Aegviidu ajalugu. Torni kolmandal korrusel hoiab ta 8 aasta eest jaamahoones eksponeeritud soomusrongiteemalise na\u0308ituse materjale. Seal on palju fotosid, kuna eestiaegsed kuulsad fotograafid vennad Parikased olid vastupanulahingute esimestel pa\u0308evadel soomusrongil. Veetornis on ka hulgaliselt aastaku\u0308mnete jooksul kogutud vanu to\u0308o\u0308riistu, mida ta on tutvustanud peamiselt koolio\u0303pilastele, aga ka ko\u0303igile teistele, kes veetorni ku\u0308lastanud."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Peagi pa\u0308rast veetorni omanikuks saamist ostis To\u0303nis Raudla Elektriraudtee oksjonilt ka Aegviidu jaamahoone, esialgu plaanis selle teha koduks: \u201eU\u0308ks oksjon oli juba nurjunud, sain odavalt ka\u0308tte. Aga seis oli va\u0308ga kole, alumise korruse u\u0308hes otsas oli ko\u0303rge pru\u0308gihunnik, u\u0308lemise korruse u\u0308u\u0308rnik u\u0308tles, et katus sajab la\u0308bi 28 kohast. Kanalisatsiooni ei olnud, esimesel talvel olin santehnik, sulatasin malmtorusid lahti, et elanikud saaksid kempsus ka\u0308ia.\u201c"}, {"text_idx": "#000018", "text": "Kaheksa aastat hiljem avati muinsuskaitsealune taastatud jaamahoone Tallinna Linnamuuseumist saadud na\u0308itusega soomusrongi nr 1 loost. Viimastel aastatel tegutseb ajalooho\u0303ngulises hoones restoran Vana Waksal, mida peab To\u0303nis Raudla tu\u0308tar Piret Purcell koos abikaasaga."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Kuusalu ja ka Anija vallas murrab hundikari kodude juures koeri"}]