[{"text_idx": "#000000", "text": "EELK perikoopide abimaterjal 2/2: jo\u0303uluo\u0303htu (Lk 2:1\u201320)"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Ha\u0308sti tuntud, palju kasutatud ning u\u0308sna pika ning samas tervikuna ette loetava teksti kommenteerimine vajab teistsugust la\u0308henemist kui tavaliselt. Evangeeliumide hulgas u\u0308ksnes Luukal esineval tekstil puuduvad eeskujud ning su\u0308noptilised paralleelid. Ku\u0308ll on Luuka teine peatu\u0308kk o\u0303hutanud hilisemate Jeesuse lapsepo\u0303lveevangeeliumide su\u0308ndi. Tekstikriitiliselt ja sisuliselt esineb mo\u0303ni huvitav seik."}, {"text_idx": "#000003", "text": "2:1 Kogu oikumeeni all mo\u0303eldi antiikmaailmas inimeste, eriti kultuursesse valdkonda kuuluvate inimestega asustatud maailma. Selleaegset maailma konkurentsitult valitsevast keiser Augustusest \u201eva\u0308lja la\u0308inud dogma\u201c ta\u0308histas nii seda, mida keegi heaks ja o\u0303igeks peab, aga ka avalikku korraldust, dekreeti."}, {"text_idx": "#000004", "text": "2:2 Ehkki Ku\u0308reenius ei olnud umbes aastal 6 eKr veel Su\u0308u\u0308ria maavalitseja, vaid va\u0308iksema mo\u0303juga ametnik, on teada, et Su\u0308u\u0308ria provintsis vo\u0303eti inimesi maksude pa\u0308rast arvele just sel aastal. Juudamaa kuulus u\u0308ldises halduses siiski Su\u0308u\u0308ria kui laiema provintsi valdkondliku mo\u0303ju alla. Perikoobi salmides 1\u20133 nimetatud u\u0308leskirjutusi sai olla kahetu\u0308u\u0308bilisi: pearaha maksmise tarbeks ja so\u0303jateenistuse jaoks. Kuna juudid olid Rooma militaarteenistuse kohustustest vabastatud, sai arvelevo\u0303tmine olla maksude tagamiseks korraldatud tsensus (ld census)."}, {"text_idx": "#000006", "text": "2:5 Vo\u0303rreldes Nestle-Alandi kreekakeelse va\u0308ljaande po\u0303hitekstiga seisab mo\u0303nes ka\u0308sikirjas lisaks so\u0303na \u201enaiseks\u201c: \u201e... et lasta end u\u0308les kirjutada koos Maarjaga, oma [naiseks] kihlatuga, kes oli lapseootel.\u201c Vo\u0303imalik po\u0303hjus on ehk olnud hilisemate lugejate ku\u0308simus, et kuidas vo\u0303is kihlatu, mitte abielunaine, olla u\u0308he mehega niisugusel pikal teekonnal. Nii on koopiaid tehes lisatud teleoloogiline, kaugemat eesma\u0308rki selgitav ta\u0308iendus \u2013 naiseks kihlatuga."}, {"text_idx": "#000008", "text": "2:8 Karjaste positsioon Iisraeli ajaloos on ambivalentne. Hilisem rabiinlik to\u0303lgendus on la\u0308inud teaduse ajalukku sellega, et nimetab karjaseid ebapuhtaks ja madalamaks. Selles valguses vo\u0303ib Luukast mo\u0303ista nii, et ro\u0303o\u0303muso\u0303numist kuulsid u\u0308hiskonnas esmalt va\u0308hemo\u0303jukad. See ei ole ainus aspekt \u2013 karjase tegelase eeskujuks seadmine ja Jumalaga seostamine (Ps 23) tuleb vo\u0303imsalt esile Johannese evangeeliumi hea karjase su\u0308mboolikas, keda just Taaveti poeg Jeesus kehastab. Ei saa ja\u0308tta arvestamata, et Luukas mahutas oma karjaste motiivi ainulaadse kasutamisega karjase ameti ja kohustuste mo\u0303lemad aspektid evangeeliumisse."}, {"text_idx": "#000009", "text": "2:11 U\u0308ks ka\u0308sikiri annab teada, et Taaveti linnas su\u0308ndinud Pa\u0308a\u0308stja on \u201eIssand Kristus\u201c ehk heebrea-aramea pa\u0308raselt \u201eIssand Messias\u201c."}, {"text_idx": "#000010", "text": "2:14 Ei ole vaja lasta end kunagise Vulgata to\u0303lke (ld bonae voluntatis) mo\u0303jul viia eksiteele ja pidada kinni kreeka teksti (en anthro\u0304pois eudokias) mo\u0303tet paremini sedastavast 1997. aasta va\u0308ljaandest: \u201einimestest hea meel\u201c. Olgem ro\u0303o\u0303msad, et saame oma emakeeles inimestele ta\u0308helepanu po\u0308o\u0308ramist paremini va\u0308ljendada kui inglise keeles (New Revised Standard Version: \u201eamong those whom he favours\u201c)."}, {"text_idx": "#000012", "text": "1. Pilk kogu maailmale. Jeesuse su\u0308ndimise maailmaajalooliselt mo\u0303o\u0303tkavalt suunatakse pilk Juudamaale, Petlemma (ss 1\u20135).\n2. Aja ta\u0308itumine ja Maarja esimese poja su\u0308ndimine (6\u20137).\n3. Karjased saavad kuulda ingli selgitavat ko\u0303net Pa\u0308a\u0308stja su\u0308ndimise kohta ning inglite kiituselaulu (8\u201314).\n4. Karjaste reis Joosepi, Maarja ja lapse juurde ning ingli so\u0303numi edastamine (15\u201318, 20).\n5. Maailmaajaloolise keisri ka\u0308suga alanud perikoop lo\u0303ppeb pa\u0308a\u0308steloo u\u0308he etapi kujutamisega Maarja ma\u0308lus ja su\u0308dames (19)."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Jeesuse su\u0308nnijutustus on tihedalt seotud eelnevate ja ja\u0308rgnevate episoodidega evangeeliumi kogu esimese kahe peatu\u0308ki ulatuses. Perikoop ja\u0308rgneb otseselt Ristija Johannese su\u0308nniloole, mida kroonib Johannese isa Sakariase kiituslaul (1:67\u201379), ning pea ainus salm (1:80), mis seob Johannest ja Jeesust ning seda just Markuse evangeeliumi algusloos. Kui terve Jeesusele pu\u0308hendatud peatu\u0308kk 2 va\u0308lja ja\u0308tta, saaks Johannese lugu (1:80) ja\u0308tkata 3:2 jj (vrd Mk 1:2\u20138)."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Su\u0308nniloole vahetult ja\u0308rgnev jutustus Jeesusest templis (2:21\u201324) saab ja\u0308rje kahekordse o\u0303nnistamise ja u\u0308listamisega Siimeoni ja naisprohveti Hanna so\u0303nade kaudu (2:25\u201338)."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Edasises na\u0308eme ulatuslikumat biograafilist vaadet. Jeesusest templis jutustava loo juurest minnakse ja\u0308rgneva kaheteistku\u0308mne aasta juurde Naatsaretis ja siis uue tulemise juurde Jeruusalemma templisse. Seekord su\u0308nnib see Jeesuse kasvamist ja tarkust ro\u0303hutava jutustuse abil (2:39\u201352), millele viidati juba tu\u0308poloogiliselt ette Ristija Johannese abil (1:80). Johannes on ko\u0303rbes, Jeesus Jeruusalemma templis."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Perikoop on terviklik ja saanud niisuguse kuju u\u0308he autori, Luuka, meisterliku komponeerimise tulemusena. Seeto\u0303ttu ei ole vo\u0303imalik siin leida redaktsioonilisi kihte. Samuti puuduvad kirjandusloolised paralleelid, vaid Matteuse evangeeliumis leidub motiiviparalleel Jeesuse su\u0308nniloo kujul."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Luuka esimesed kaks peatu\u0308kki moodustavad koos Ristija Johannese ja Jeesuse isikute su\u0308nnilugudega ainulaadse eelloo juba Markuse evangeeliumist tuntud struktuurile \u2013 see na\u0308htub asjaolust, et Lk 3:1\u201320 mo\u0303jub Mk 1:1\u20138 laiendatud versioonina. Kui peatu\u0308kke 1\u20132 sisaldanud ka\u0308sikirjad oleksid fu\u0308u\u0308siliselt ha\u0308vinud, ku\u0308siksid Markuse evangeeliumit lugenud inimesed ehk vaid seda, et kui Markus alustas Jumala poeg Jeesusega (1:1), siis miks Luukas alustab keiser Tibeeriusega."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Nimetatud ta\u0308helepanekute po\u0303hjal on to\u0303ena\u0308oline to\u0303deda seda, et Luukas on olnud tuttav Markuse evangeeliumi tekstiga, millele ta on otsustanud kujundada uue kirjandusliku sissejuhatuse ja milles ta on a\u0308ra kasutanud suulist pa\u0308rimusmaterjali. Tajutav on, et kasutatakse Vana Testamendi ainest ning eeldatakse selle tundmist vo\u0303i a\u0308ratundmist ka lugejailt. Lisaks juba nimetatud Taaveti traditsioonile ja Petlemma ro\u0303hutamisele olgu nimetatud na\u0308iteks Hanna kiituselaulu (1Sm 2:1\u201310) mo\u0303ju Maarja kiituselaulu kujunemisele (Lk 1:46\u201355)."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Luuka evangeelium on olnud tervenisti Luuka to\u0308o\u0308 ning see on ja\u0308rgnenud Markuse evangeeliumile, kusagil pa\u0308rast seitsmeku\u0308mnendaid aastaid pKr. Evangeeliumi juures on ma\u0308rgatav, et maailma ajalugu esitatakse avaralt, et Jeesuse su\u0308nd kui po\u0308o\u0308rdeline su\u0308ndmus asetatakse kogu Rooma keisririigi konteksti, et profileeritakse erinevaid sotsiaalseid kihte ja neisse kuuluvaid inimesi ning et nad suhestatakse Jeesusega pa\u0308a\u0308stelooliselt."}, {"text_idx": "#000020", "text": "On ma\u0308rgata, et Luukas on peale Jeruusalemma ha\u0308vitamist kirja pandud evangeeliumis vaadanud tagasi rohkem kui u\u0308he inimea pikkusele perioodile. Ristija Johannese su\u0308ndi ja Jeesuse eellugu on alustatud ajast, mil Augustus oli Rooma keiser. Hilise teise templi ajastu mo\u0303tteviisile olid omased inglite teenimisto\u0308o\u0308 ja see, et u\u0308lesandeid toodi uuesti esile. Seda na\u0308eme peatu\u0308kkides 1\u20132."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Ent Luuka perspektiiv ulatub kaugele ettepoole. Ha\u0308vitatud Jeruusalemmast ko\u0303neldes ma\u0308rgib Luukas, et paganarahvad ku\u0308ll tallavad pu\u0308ha linna Jeruusalemma, kuid nende aeg saab kord ta\u0308is (21:24). Na\u0308ib ka olevat to\u0303ena\u0308oline, et Luukal vo\u0303is olla Apostlite tegude raamatu kirjutamise mo\u0303te peas juba evangeeliumi kavandades, sest na\u0308iteks Lk 21:15 paistab prototu\u0308u\u0308bina Apostlite tegude raamatus kujutatud Peetruse, Jaakobuse, Johannese, Stefanose, Pauluse ja teiste Jumala so\u0303na levitajate tegevuse kujutamisele."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Sellel unikaalsel tekstil puuduvad paralleelkirjakohad, nii nagu puuduvad Jeesuse su\u0308nnil siia maailma paralleelid. Traditsiooniloolised viited ja motiiviloolised eeskujud on juba u\u0308lal nimetatud."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Suured asjad on u\u0308hekordsed: u\u0308ks Jumal, u\u0308ks usk, u\u0308ks ristimine, u\u0308ks pa\u0308a\u0308stelugu, u\u0308ks nimi, u\u0308ks lunastus, u\u0308ks isa ja u\u0308ks ema, u\u0308ks abikaasa, u\u0308ks isamaa, u\u0308ks apostlik kirik. Vo\u0303ibolla ongi Luuka jo\u0303ululool u\u0308ksainus pa\u0308ris sarnane muusikaline kaaslane, Franz Gruberi \u201ePu\u0308ha o\u0308o\u0308\u201c. Mo\u0303lemat ootame igal aastal uuesti, kus kordumine ja ammust ajast tuttav muutumatus on imelisel kombel ikka uued ja to\u0303mbavad meid pa\u0308a\u0308stelukku isiklikult kaasa."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Kirikuaastal 2018/2019 on jutlusetekstidena kasutusel esimese lugemisaasta evangeeliumiperikoobid. Jo\u0303uluevangeelium Luuka ja\u0308rgi on kindlasti u\u0308ks tuntumaid evangeeliumilo\u0303ike u\u0308ldse, millega seostub va\u0308ga palju ma\u0308lupilte ja mis toob kuulajates esile ma\u0308lestusi la\u0308hemast ja kaugemast minevikust. Jo\u0303uluevangeelium on vaieldamatult va\u0308ga suure hulga inimeste jaoks see oluline vo\u0303tmetekst, ilma milleta jo\u0303ule otsekui ei olekski."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Kui epistliperikoobid annavad jutlustajale vo\u0303imaluse keskenduda jo\u0303ulusu\u0308ndmuse sisulisele ta\u0308hendusele, siis jo\u0303uluevangeelium maalib kuulajate silme ette jo\u0303ulusu\u0308ndmuse va\u0308lise ku\u0308lje. Evangeeliumist inspireeritud pildid on vaieldamatult mo\u0303jutatud jo\u0303ulusu\u0308ndmuse traditsioonilisest kujutamislaadist \u2013 maailma kunstipa\u0308randisse kuuluvatest teostest. Neile sekundeerivad mo\u0303ned teosed kohalikus kirikukunstis, maalid Harju-Madise kiriku vana kappaltari vasakpoolsel tiival (1631), Keila kiriku altari predella vasakul tahvlil (19. saj keskpaiga lisand 1632. a-st pa\u0308rinevale altarile), reljeef Pu\u0308ha Vaimu kiriku kantsli trepi rinnatisel (1597) ning maal \u201eKarjaste kummardamine\u201c po\u0303hjava\u0308a\u0308ri rinnatisel (1650\u20131660) ja Varbla kiriku vana altarimaal (17. saj)."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Kristuse su\u0308ndi kujutavad kunstiteoseid on teada alates 4. sajandist. Vanim neist on u aastatest 320\u2013325 pa\u0308rinev sarkofaagireljeef Roomas, mis kujutab ma\u0308hkmetes last so\u0303imes, ha\u0308rga ja eeslit ning karjast, kes on lunastust ootava inimkonna esindaja."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Vanimatel piltidel on Maarjat kujutatud vaid neil juhtudel, kui so\u0303imestseen on seotud kuningate kummardamisega. Alles 5. sajandil, peale Maarja kuulutamist Jumalasu\u0308nnitajaks Efesose kirikukogul (431) hakatakse Maarjat pu\u0308sivalt so\u0303ime ko\u0303rval kujutama. Karjased ja ta\u0308hetargad esindavad juute ja paganaid \u2013 see viitab Jumala Poja su\u0308nni universaalsele ta\u0308hendusele."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Bu\u0308tsantsi kunstis kujunes Jaakobuse protoevangeeliumi alusel va\u0308lja omaette pilditu\u0308u\u0308p, mis paigutab Jeesuse su\u0308nni koopasse. Siin on a\u0308ra tuntav viide Jeesuse hauakoopale. Mo\u0303lemad on Jumala Poja alanduse paigad. Maarjat kujutatakse no\u0303rkenud su\u0308nnitajana lebamas pehmel polstril. La\u0308a\u0308ne kirikuisad to\u0303rjusid tagasi apokru\u0308u\u0308fse episoodi uskmatust a\u0308mmaemandast Salomest, kes kontrollis Maarja neitsilikkust, kuid stseen leidis tee bu\u0308tsantsi ikonograafiasse Jeesuse neitsistsu\u0308nni to\u0303estusena. Apokru\u0308u\u0308fsest araabia lapsepo\u0303lveevangeeliumist pa\u0308rinev lapse esimese vannitamise motiiv va\u0308ljendab inimloomuse u\u0308le vo\u0303tmist Jumala poolt ning on samas viide Jeesuse ristimisele. See motiiv leidis tee ka La\u0308a\u0308ne kunsti."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Varakristlikust ja bu\u0308tsantsi kunstist ammutab keskaja kunst erinevaid motiive ning leiab uudse va\u0308ljenduslaadi, mis keskendub inimlikule ja loomulikule: Maarja po\u0308o\u0308rdub Jeesuslapse poole, vo\u0303tab tema so\u0303imest su\u0308lle, lohutab last. So\u0303im omandab sageli altari kuju ning talli vaesus kuulutab ette saabuvaid kannatusi. Talli kujutatakse sageli varemeis, mis viitab Vana Lepingu lo\u0303petamisele Jumala poolt."}, {"text_idx": "#000032", "text": "Pu\u0308ha Birgitta na\u0308gemustele toetudes kujuneb va\u0308lja pidulik-vaikne stseen, mis kujutab Maarjat ja Joosepit Jeesuslast austamas. Neid saadavad sageli inglid. Laps lebab alasti maapinnal ning on u\u0308mbritsetud valgusega vo\u0303i kiirgab ise valgust. Koos Jumal-Isa ning Pu\u0308ha Vaimuga muutub meditatiivne jo\u0303ulupilt pidulikuks ilmutuspildiks."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Jo\u0303uluo\u0303htu jumalateenistus on Eestis u\u0308ks aasta ku\u0308lastatumaid (kui mitte isegi ko\u0303ige ku\u0308lastatum) jumalateenistus, mida peetakse tavaliselt u\u0308hes vo\u0303i teises ka\u0308siraamatus antud liturgilise jumalateenistusena. Po\u0303hiro\u0303hk sellel jumalateenistusel on jo\u0303uluevangeeliumi osade kaupa lugemisel."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Agenda pakub va\u0308lja u\u0308he variandi (lk 177\u2013183). Agenda kasutajatel tasub kindlasti u\u0308le vaadata 20. sajandi keskpaigast diasporaast pa\u0308rinev keelekasutus ning va\u0308hemalt lektsioonid viia vastavusse praegu kasutatava piiblito\u0303lkega. Abiks on siinjuures Lugemiste Raamat, kirikupalve on leitav Intranetist (Ka\u0308siraamatust va\u0308ljaja\u0308a\u0308nud kirikupalved: jo\u0303uluo\u0303htu)."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Jumalateenistuste Ka\u0308siraamat pakub jo\u0303uluo\u0303htu kujundamiseks rikkalikumaid variante. Jo\u0303uluo\u0303htu jumalateenistust (lk 495\u2013498) vo\u0303ib vastavalt kohalikele oludele ja va\u0308lja kujunenud tavadele pidada kas lu\u0308hemalt (5 lektsiooni) vo\u0303i pikemalt (7 lektsiooni). Lektsioonid on leitavad Lugemiste Raamatus (lk 34\u201339). Jumalateenistuse palveosas vo\u0303ib kasutada neljaosalist kirikupalvet vo\u0303i ekteeniat (Ka\u0308siraamatust va\u0308ljaja\u0308a\u0308nud kirikupalved Intranetis: jo\u0303uluo\u0303htu). Ka\u0308siraamat ja\u0308tab ka vo\u0303imaluse kirikupalve vahele ja\u0308tta ning piirduda laiendatud u\u0308leskutsega vaiksele palvele enne Meie Isa palvet."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Jo\u0303uluo\u0303htu jumalateenistuse lo\u0303pus vo\u0303ib kasutada jo\u0303uluo\u0308o\u0308 missa laiendatud lo\u0303puo\u0303nnistust (Ka\u0308siraamat, lk 52)."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Teine vo\u0303imalus on jo\u0303uluo\u0303htu vo\u0303i jo\u0303uluo\u0308o\u0308 jumalateenistuse asemel (vo\u0303i lisaks neile) pidada jo\u0303uluvigiiliat (Ka\u0308siraamat, lk 499\u2013501), mille po\u0303hiosa moodustavad Vana Testamendi ettekuulutused Kristusest, epistel ja jo\u0303uluevangeelium (Lugemiste Raamat, lk 39\u201344) ja kohased koguduselaulud. Jo\u0303uluvigiilia algab valgusepalvusega ning teenistuse alguses vo\u0303ib olla kirik ha\u0308maralt valgustatud. Ta\u0308isvalgustus su\u0308u\u0308datakse sissejuhatuse vo\u0303i valguselaulu ajal."}, {"text_idx": "#000039", "text": "Jo\u0303uluo\u0303htu jumalateenistusel on valdavalt kasutusel laululehed. EELK Konsistoorium on koostanud selleks kolm erinevat varianti. Seeto\u0303ttu ei ole siinkohal ka laulusoovitusi antud (soovi korral leiab need Ka\u0308siraamatust). Siiski on kaasaegse infotehnoloogia abil igal vaimulikul vo\u0303imalik koostada laululeht, mis vastab ta\u0308pselt kohalikele oludele."}, {"text_idx": "#000040", "text": "Neile, kelle arvates traditsiooniline jo\u0303uluso\u0303im ja -kunst tunduvad liialt aegununa, on netikaubamaja Gorilla Goodies mu\u0308u\u0308gile toonud kaasaegse jo\u0303uluso\u0303ime. See on leitav ja\u0308rgmise lingi siit. Jo\u0303ulusu\u0308ndmus on selles toodud kaasaega ning nii teevad Maarja ja Joosep Jeesusega selfie, kolm Hommikumaa tarka so\u0303idavad tasakaaluliikuriga, kandes Amazoni karpe. La\u0308bi ja lo\u0303hki o\u0308kolehm so\u0308o\u0308b gluteenivaba so\u0308o\u0308ta ja lammas kannab jo\u0303ulukampsunit. Karjased jagavad Snapchat\u2019is jo\u0303uluso\u0303numit. Viimaks on tall varustatud pa\u0308ikesepaneelidega."}, {"text_idx": "#000041", "text": "Kuigi selline jo\u0303ulustseen on leidnud hulgaliselt hukkamo\u0303istjaid, on tegemist iseenesest po\u0303neva la\u0308henemisega, meenutades u\u0308snagi keskaegset viisi paigutada Piibli su\u0308ndmused kaasaegsele inimesele tuttavasse keskkonda, olgu selleks na\u0308iteks nelipu\u0308hasu\u0308ndmus Notke altaril Pu\u0308ha Vaimu kirikus vo\u0303i pu\u0308ha Viktori kannatused Rode altaril Nigulistes, mis on paigutatud to\u0303ena\u0308oliselt Lu\u0308u\u0308beki linnamu\u0308u\u0308ri ette."}, {"text_idx": "#000043", "text": "Piiblis ei esine kordagi so\u0303na \u201eu\u0308ksindus\u201c vo\u0303i \u201eu\u0308ksildus\u201c. Sellest hoolimata vo\u0303ib o\u0308elda, et ku\u0308llap su\u0308ndis u\u0308ksindus siia maailma juba siis, kui Jumal ajas Aadama ja"}, {"text_idx": "#000044", "text": "Pa\u0308evast-pa\u0308eva koolis usundio\u0303petusega tegeledes olen ikka aeg-ajalt pu\u0308u\u0308dnud so\u0303nastada oma o\u0303petatava aine aluseks olevaid po\u0303himo\u0303tteid ning mo\u0303elda, missugune on selle o\u0303ppeaine suhe kirikuga. Na\u0308iteks, kas"}, {"text_idx": "#000045", "text": "Eesti piiblito\u0303lkimise olevikust ja tulevikust"}, {"text_idx": "#000046", "text": "Piibli to\u0303lkimine on kuulunud ja kuulub oluliste kultuurisu\u0308ndmuste hulka ko\u0303ikides u\u0308hiskondades, mis u\u0308hel vo\u0303i teisel moel toetuvad kristlikule kultuuripa\u0308randile. Omaaegsetest piiblito\u0303lgetest said tuule tiibadesse ta\u0308napa\u0308eva"}]