[{"text_idx": "#000000", "text": "Nr 47, sisukordEelmised numbrid Teemad ja autorid"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Rohelise u\u0308lemineku u\u0308hiskondlikud eeldused ja stsenaariumid\nEesti energeetika on endiselt po\u0303levkivi na\u0308gu\nKui palju saab tuule-pa\u0308ikeseelekter asendada po\u0303levkivielektrit?\nTuumaenergia areng ja meie va\u0308ljakutsed\nKuidas na\u0308evad rohepo\u0308o\u0308ret Ida-Virumaa ettevo\u0303tjad\nKas Eesti Energiast jaotusvo\u0303rgu eraldamine ja po\u0303hivo\u0303rguga u\u0308hendamine on teostatavad?"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Hoonete energia\u00adto\u0303husaks muutmine a\u0308hvardab raha va\u0308hesuse taha toppama ja\u0308a\u0308da\nUniversaalteenuse juurutamise mo\u0303ju kodutarbijate elektritarbimisele *\nPikaajalise hoolduse to\u0308o\u0308jo\u0303upuudus \u2013 miks see peaks olema suurem prioriteet?\nHiina Rahvavabariigi infomo\u0303jutustegevus ja selle mo\u0303ju Eesti Vabariigi julgeolekule"}, {"text_idx": "#000005", "text": "2023. aasta Riigikogu valimiste erinevaid tahke\nRiigikogu valimiste eel erakondade antud valimislubaduste kvantitatiivne tekstianalu\u0308u\u0308s"}, {"text_idx": "#000009", "text": "Kui Eesti riik on maja, siis milline?"}, {"text_idx": "#000011", "text": "Kultuur pole ainult vahel *"}, {"text_idx": "#000016", "text": "Mo\u0303tteid parlamentarismist, demokraatiast ja Riigikogu suundumustest"}, {"text_idx": "#000017", "text": "Uus parlamentaarne foorum \u2013 mis, miks, kellele ja kuidas edasi?"}, {"text_idx": "#000018", "text": "Hariduseusk vo\u0303iks saata eestlaste elukaart ka sellel sajandil"}, {"text_idx": "#000020", "text": "Rohepo\u0308o\u0308rdega seotud muudatustes on peidus palju vo\u0303imalusi"}, {"text_idx": "#000021", "text": "Kriisis ei saagi ha\u0308sti minna. Kui la\u0308heb ha\u0308sti, siis ei ole kriisi"}, {"text_idx": "#000022", "text": "Strateegia \u201eEesti 2035\u201c suurim va\u0308a\u0308rtus on tema koostamise protsess"}, {"text_idx": "#000023", "text": "Praegune kriis toob meid tagasi maa peale"}, {"text_idx": "#000024", "text": "Keegi ei tohi ko\u0303rvale po\u0303igelda vastutusest"}, {"text_idx": "#000025", "text": "Head riigireformi on alati va\u0308he"}, {"text_idx": "#000026", "text": "Eesti ei vo\u0303i ja\u0308a\u0308da tu\u0308hjaks"}, {"text_idx": "#000027", "text": "Va\u0308hem kaikaid kodaratesse ja rohkem tarka teadust"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Eesti parlamentaarse kultuuri viljad on ku\u0308psemas"}, {"text_idx": "#000033", "text": "Eesti inimvara: kas sa\u0308a\u0308sta, investeerida vo\u0303i laenata?"}, {"text_idx": "#000034", "text": "Julgeolekupoliitika: kas valimisratsu vo\u0303i konsensus?"}, {"text_idx": "#000035", "text": "\u201ePehme jo\u0303ud\u201d Eesti julgeoleku teenistuses"}, {"text_idx": "#000036", "text": "Venemaa regionaalsed vo\u0303imalused ja globaalne ambitsioon"}, {"text_idx": "#000037", "text": "Euroopa Liidu vo\u0303lakriis \u2013 kas majandus- vo\u0303i poliitiline kriis?"}, {"text_idx": "#000038", "text": "Araabia kevad: ootused, lootused ja ohud"}, {"text_idx": "#000039", "text": "To\u0308o\u0308turg vo\u0303ttis majanduslanguse lo\u0308o\u0308gi enda peale"}, {"text_idx": "#000040", "text": "Kas Eesti saab eurole u\u0308leminekuks rohelise tee?"}, {"text_idx": "#000041", "text": "Sotsiaalset kaitset vo\u0303ib vajada igau\u0308ks"}, {"text_idx": "#000042", "text": "U\u0308hinemine on kohapealse arengu seisukohalt strateegiline otsus"}, {"text_idx": "#000043", "text": "Erakondade rahastamine na\u0308ib vo\u0303i on la\u0308bipaistmatu"}, {"text_idx": "#000044", "text": "Presidendi valimine \u2013 erakondade konsensuspoliitika proovikivi"}, {"text_idx": "#000045", "text": "Kuidas mo\u0303o\u0303ta vo\u0303itu kohalikel valimistel?"}, {"text_idx": "#000046", "text": "Riigikogu roll Eesti u\u0308hinemisel Euroopa Liiduga"}, {"text_idx": "#000047", "text": "Riiklikult ta\u0308htsate ku\u0308simuste arutelud Riigikogus 1992-1999"}, {"text_idx": "#000048", "text": "Ettekanne Riigikogus 2000. aasta riigieelarve seaduse eelno\u0303u 1. lugemisel"}, {"text_idx": "#000049", "text": "2000. aasta riigieelarve, mis ja milleks"}, {"text_idx": "#000050", "text": "Seaduse \u201c2000. aasta riigieelarve\u201d eelno\u0303u menetluska\u0308ik Riigikogus"}, {"text_idx": "#000052", "text": "Eurokeelest, eurotekstide to\u0303lkimisest ja to\u0303lkijatest"}, {"text_idx": "#000054", "text": "Eesti va\u0308lispoliitika kolmas faas \u2013 argipa\u0308ev *"}, {"text_idx": "#000056", "text": "Eestlaste suur vabadusvo\u0303itlus: ja\u0308rjepidevus ja kordumine Eesti ajalooma\u0308lus"}, {"text_idx": "#000057", "text": "Kas Eesti jagab Euroopa va\u0308a\u0308rtusi?"}, {"text_idx": "#000060", "text": "Vo\u0303imu vaimust ja vaimu vo\u0303imust"}, {"text_idx": "#000061", "text": "Rohelise u\u0308lemineku u\u0308hiskondlikud eeldused ja stsenaariumid"}, {"text_idx": "#000063", "text": "Kui palju saab tuule-pa\u0308ikeseelekter asendada po\u0303levkivielektrit?"}, {"text_idx": "#000064", "text": "Tuumaenergia areng ja meie va\u0308ljakutsed"}, {"text_idx": "#000065", "text": "Kuidas na\u0308evad rohepo\u0308o\u0308ret Ida-Virumaa ettevo\u0303tjad"}, {"text_idx": "#000066", "text": "Kas Eesti Energiast jaotusvo\u0303rgu eraldamine ja po\u0303hivo\u0303rguga u\u0308hendamine on teostatavad?"}, {"text_idx": "#000067", "text": "Ko\u0303rghariduse roll, kvaliteet ja rahastamise alused*"}, {"text_idx": "#000068", "text": "Ko\u0303rghariduso\u0303pingute rahastamine tudengite vaatenurgast: kuidas katta elamiskulud?"}, {"text_idx": "#000069", "text": "Investeering ko\u0303rgharidusse ja selle oodatav tuluma\u0308a\u0308r Eestis"}, {"text_idx": "#000070", "text": "Ko\u0303rghariduso\u0303ppe suundumused ja vo\u0303imalikud stsenaariumid"}, {"text_idx": "#000071", "text": "Ukrainlased ei ole infoso\u0303da veel vo\u0303itnud, aga Vene kindralstaap on selle juba kaotanud"}, {"text_idx": "#000072", "text": "Va\u0308ikeriikide energiajulgeolekust ja -haavatavusest Baltimaade na\u0308itel"}, {"text_idx": "#000073", "text": "USA ja Hiina vo\u0303itlus maailmamajanduse juhtrolli pa\u0308rast"}, {"text_idx": "#000074", "text": "Pa\u0308a\u0308steamet enne so\u0303da ja so\u0303ja ajal"}, {"text_idx": "#000075", "text": "Kuidas vastata nn hullu mehe strateegiale? O\u0303ppetunnid Ukraina so\u0303jast aastal 2022"}, {"text_idx": "#000076", "text": "Tsiviilelanikkonna ohustatus so\u0303jatehnika arengu to\u0303ttu ja varjevo\u0303imalused*"}, {"text_idx": "#000077", "text": "Raamatud ja artiklid paremaks toime\u00adtulekuks infoso\u0303ja rindel\u00ad"}, {"text_idx": "#000079", "text": "Jututubadeks enam aega ei ole"}, {"text_idx": "#000080", "text": "Kuidas sotsiotehnilisi su\u0308steeme u\u0308mber kujundada?"}, {"text_idx": "#000083", "text": "Maailm polnud suureks tervisekriisiks valmis"}, {"text_idx": "#000084", "text": "Kolm sajandit vo\u0303itlust ja peaaegu saavutatud vo\u0303it"}, {"text_idx": "#000085", "text": "Andmepo\u0303hine tugi koroonakriisi juhtimisele Eestis"}, {"text_idx": "#000086", "text": "Koroonaviiruse karjaimmuunsus Eestis. KoroSero-EST uuringud*"}, {"text_idx": "#000087", "text": "COVID-19 kriisi majandusmo\u0303jud: vo\u0303itjad ja kaotajad"}, {"text_idx": "#000088", "text": "Distantso\u0303pe 2020 \u2013 pilguheit o\u0303pilaste ja o\u0303petajate kogemustele"}, {"text_idx": "#000089", "text": "Kaugto\u0308o\u0308 \u2013 igapa\u0308evane, kuid reguleerimata to\u0308o\u0308vorm"}, {"text_idx": "#000090", "text": "\u201eEesti 2035\u201c ehk strateegiline tervikvaade riigi arengu suunamiseks"}, {"text_idx": "#000091", "text": "Riigi rahanduse va\u0308ljakutsed ja valdkondlikud prioriteedid"}, {"text_idx": "#000092", "text": "Eesti tervisekindlustus\u00adsu\u0308steemi valikud aastani 2035*"}, {"text_idx": "#000093", "text": "Digi- ja innovatsiooni\u00adpo\u0308o\u0308rde roll strateegias \u201eEesti 2035\u201c"}, {"text_idx": "#000094", "text": "Eesti linnade ruumilise arengu va\u0308ljakutsed"}, {"text_idx": "#000095", "text": "Tehnoloogilised uuendused ja isikuandmete kaitse"}, {"text_idx": "#000096", "text": "Eesti elanike liikuvusprofiilid globaalsete trendide taustal"}, {"text_idx": "#000097", "text": "Hiina investeeringud Euroopa digi\u00adplatvormi\u00addesse: millised on alternatiivsed tulevikud?"}, {"text_idx": "#000098", "text": "Milliste stsenaariumide poole oleme teel?"}, {"text_idx": "#000100", "text": "Ko\u0303ik u\u0308he ja u\u0308ks ko\u0303igi eest kaksku\u0308mmend aastat hiljem*"}, {"text_idx": "#000101", "text": "Po\u0303llumajandus ja Euroopa Liidu eelarve"}, {"text_idx": "#000103", "text": "Reaalajamajandus \u2013 paberimajanduse ja tu\u0308hito\u0308o\u0308 ajastu lo\u0303pp"}, {"text_idx": "#000104", "text": "Eesti erakonnad Euroopa poliitilises ruumis"}, {"text_idx": "#000106", "text": "Kust tuleb Euroopa Liidu rohelepe ja milles me kokku lepime*"}, {"text_idx": "#000107", "text": "Euroopa Parlament \u2013 tagasihoidlik, kuid ja\u0308rjekindel visiona\u0308a\u0308r"}, {"text_idx": "#000108", "text": "Teaduskorraldusest Eestis: minevik ja tulevik"}, {"text_idx": "#000109", "text": "Teaduste akadeemia: kulu vo\u0303i konkurentsieelis"}, {"text_idx": "#000110", "text": "Riigireformi vajalikkus ja Riigireformi Sihtasutuse ettepanekud"}, {"text_idx": "#000111", "text": "Riigikogu probleemkomisjoni ootused ja karid"}, {"text_idx": "#000112", "text": "Hea halduse po\u0303hialused kui riigikogulase reform"}, {"text_idx": "#000113", "text": "Vo\u0303rgustunud riik \u2013 ka\u0308imata ja\u0308a\u0308nud tee"}, {"text_idx": "#000114", "text": "Kui range peab olema halduskohus?"}, {"text_idx": "#000115", "text": "Presidendi otsevalimist sa\u0308testavad eelno\u0303ud Riigikogus 1993\u20132016"}, {"text_idx": "#000116", "text": "30 aastat avaliku halduse reforme: kas neis on mingi kindel skeem? *"}, {"text_idx": "#000117", "text": "Eesti 2017 haldusreformi mo\u0303ju asustusele ja regionaalsele majandusarengule"}, {"text_idx": "#000118", "text": "Integreeritud rahvastiku- ja ho\u0303iveprognoos: Eesti valikud aastani 2100 *"}, {"text_idx": "#000119", "text": "Kohanemine rahvastiku vananemisega kui rahvastikupoliitika keskne va\u0308ljakutse *"}, {"text_idx": "#000121", "text": "Emadus ja emade elumaailm *"}, {"text_idx": "#000122", "text": "Mis suunas areneb tulevikumajandus ja mis oskusi siis vajatakse? *"}, {"text_idx": "#000123", "text": "10 mo\u0303ttearendust Eesti majanduse asjus"}, {"text_idx": "#000124", "text": "Teadus- ja arendustegevuse investeeringute va\u0308henemine ohustab Eesti konkurentsivo\u0303imet"}, {"text_idx": "#000125", "text": "Eesti arengumudeli muutmiseks tuleb muuta stiimuleid"}, {"text_idx": "#000127", "text": "Aktsiisipoliitika \u2013 vo\u0303rrand mitme muutujaga"}, {"text_idx": "#000128", "text": "Geoo\u0308konoomilised nihked ja muutuv ma\u0308nguruum Eestile *"}, {"text_idx": "#000130", "text": "Millist mo\u0303ju avaldab so\u0303jajo\u0303ududele ta\u0308rkav tehnoloogia 10 aasta perspektiivis? *"}, {"text_idx": "#000131", "text": "Kaose juhtimine: kuidas Venemaa juhib oma poliitilist so\u0303da Euroopas *"}, {"text_idx": "#000132", "text": "Kas Eesti riigikaitse o\u0303iguslik raamistik vajab ajakohastamist?"}, {"text_idx": "#000134", "text": "Euroopa Liidu eesistumise ajalugu \u2013 ta\u0308helepanu nihkus halduselt poliitikale *"}, {"text_idx": "#000136", "text": "Eesti modernse rahvusliku innovatsioonisu\u0308steemi kujunemisest rahvahariduse ja rahvamajade toel *"}, {"text_idx": "#000137", "text": "Kultuuri digiteerumine Eesti Rahvusraamatukogu na\u0308itel"}, {"text_idx": "#000138", "text": "Ettepanekuid kultuuripa\u0308randi ja kultuurmaastiku korralduseks *"}, {"text_idx": "#000139", "text": "Eesti kultuur, selle kujunemine ja saatus u\u0308leilmastuvas maailmas"}, {"text_idx": "#000140", "text": "Sissevaade: innovatsiooni ja ekspordi olukord ning tagamaad"}, {"text_idx": "#000141", "text": "Ja\u0308rgmine majanduse arenguhu\u0308pe on kinni sotsiaalses instrumentaariumis"}, {"text_idx": "#000142", "text": "Telekanalite vaadatavus Eestis enne ja pa\u0308rast 28. septembrit"}, {"text_idx": "#000143", "text": "Riigi toetatud integratsioon: pagulaste integratsiooni poliitika Skandinaavia heaoluriikides Rootsi ja Norra kogemuse na\u0308itel *"}, {"text_idx": "#000144", "text": "Eesti ko\u0303rgkoolide vilistlaste toimetulek to\u0308o\u0308turul *"}, {"text_idx": "#000145", "text": "To\u0308o\u0308ka\u0308te puuduses vaevlev Eesti \u2013 kust otsida ja leida lahendusi?"}, {"text_idx": "#000146", "text": "To\u0308o\u0308stus 4.0 ja selle mo\u0303jud Eesti to\u0308o\u0308stusele ja haridusele"}, {"text_idx": "#000147", "text": "O\u0303petajahariduse perspektiivid \u2013 olukord ja va\u0308ljakutsed *"}, {"text_idx": "#000148", "text": "Po\u0303hiseadus peab ajaga kaasas ka\u0308ima"}, {"text_idx": "#000149", "text": "Po\u0303hiseaduse juriidiline ekspertiis: eesma\u0308rgid, to\u0308o\u0308korraldus ja tulemused"}, {"text_idx": "#000150", "text": "Po\u0303hiseaduslikkuse ja\u0308relevalve praktikast vo\u0303rsunud po\u0303hiseaduse kriitiline analu\u0308u\u0308s"}, {"text_idx": "#000151", "text": "U\u0308levaade korruptsioonivastase seaduse kohaldamisest 1999. aastal *"}, {"text_idx": "#000152", "text": "Mida on sotsiaalteadustel Eestile anda?"}, {"text_idx": "#000153", "text": "Kuidas psu\u0308hholoogia abil poliitikaid kujundada?*"}, {"text_idx": "#000154", "text": "Vene rehepapp, Kremli va\u0308lispoliitika populaarsus ja de facto riigid*"}, {"text_idx": "#000155", "text": "Loodusressursside koht Eesti teadmistepo\u0303hises majanduses*"}, {"text_idx": "#000156", "text": "Miks ja millist turismipoliitikat on Eesti riigil vaja?*"}, {"text_idx": "#000157", "text": "Noored ja u\u0308hiskond: osalus, rahulolu ja toimevo\u0303ime*"}, {"text_idx": "#000158", "text": "Kuidas toetada tasemeto\u0308o\u0308dega aineo\u0303ppes u\u0308ldiste oskuste kujunemist?*"}, {"text_idx": "#000159", "text": "Diskussioon kakskeelsest haridusest: teadusuuringud ja Eesti mudel*"}, {"text_idx": "#000163", "text": "Parlamendi protseduuri\u00adreeglite paikanihkumine Eestis aastatel 1990\u20131992"}, {"text_idx": "#000164", "text": "Suhted Venemaaga ja kommunismipa\u0308randi u\u0308letamise katsed*"}, {"text_idx": "#000165", "text": "La\u0308a\u0308nemere strateegia algatus \u2013 ideed ja tegelikkus*"}, {"text_idx": "#000167", "text": "Riigireformi vo\u0303imalused ja Eesti valikud"}, {"text_idx": "#000168", "text": "Eesti riigikogu kodukorra po\u0303himo\u0303ttelised probleemid"}, {"text_idx": "#000169", "text": "Sotsiaalse ressursi hind ja sidusa u\u0308hiskonna vo\u0303imalused"}, {"text_idx": "#000170", "text": "Parlamendi na\u0308rbumine \u2013 murrangud so\u0303jaeelse Riigikogu va\u0308lispoliitilises pa\u0308devuses *"}, {"text_idx": "#000171", "text": "Kas Riigikogu valimise seadus laseks \u201cPoolat teha\u201d?"}, {"text_idx": "#000172", "text": "Venemaa uusimperiaalsed mustrid suhetes naaberriikidega 2008\u20132016 *"}, {"text_idx": "#000173", "text": "Presidendivalimised \u2013 lootused ja tegelikkus"}, {"text_idx": "#000174", "text": "Eesti julgeolek vaba maailma piiril"}, {"text_idx": "#000175", "text": "Eesti kuvand Venemaa online-meedias 2015. aastal julgeoleku seisukohalt *"}, {"text_idx": "#000176", "text": "Kas kaome ajaloos? U\u0308he postmodernistliku riigi semiootilised so\u0303lmed. Eesti *"}, {"text_idx": "#000177", "text": "Parlament meediau\u0308hiskonnas \u2013 parlamentaarse ja meedia areeni ristumine *"}, {"text_idx": "#000178", "text": "Delegeerimine ja vastutus parlamentaarses demokraatias *"}, {"text_idx": "#000179", "text": "Eesti julgeolek va\u0308liskomisjoni debatis *"}, {"text_idx": "#000180", "text": "Eesti rahvastikupoliitika retoorika, vo\u0303rdlus Euroopaga"}, {"text_idx": "#000181", "text": "Eesti pensionisu\u0308steemi po\u0303lvkondadevahelised efektid *"}, {"text_idx": "#000182", "text": "Lastega peredele mo\u0303eldud toetuste mo\u0303ju vaesusele ja to\u0308o\u0308tamise stiimulitele *"}, {"text_idx": "#000183", "text": "Eetilised va\u0308a\u0308rtushinnangud Tallinna linnavalitsuse eelarveraamatutes aastatel 1934\u20132013"}, {"text_idx": "#000185", "text": "Euroopa raha vo\u0303lu ja valu"}, {"text_idx": "#000186", "text": "Kuidas rakendada tulemuslikku kasinuspoliitikat valijate negatiivse reaktsioonita: Eesti kogemus 2008\u20132011"}, {"text_idx": "#000187", "text": "Kohalikud vo\u0303imuliidud \u2013 kattuvused valitsuskoalitsioonidega"}, {"text_idx": "#000188", "text": "Sooline palgalo\u0303he Eestis vajab lahendust"}, {"text_idx": "#000189", "text": "Eesti \u2013 Euroopa o\u0303igusriik?! *"}, {"text_idx": "#000190", "text": "Euroopa fo\u0308deratsioonist ja selle alternatiivist *"}, {"text_idx": "#000191", "text": "Kas Euroopa integratsiooni areng on vo\u0303imalik fo\u0308deraliseerumisega u\u0308hel ajal?"}, {"text_idx": "#000192", "text": "Ladina-Ameerika (vasakpoolne) vastandumine USA-le \u2013 kauaks veel?"}, {"text_idx": "#000193", "text": "Eesti noortepoliitika tulevik \u2013 koosto\u0308o\u0308 ja kaasamine"}, {"text_idx": "#000195", "text": "Eetikakoodeks Riigikogu liikmetele \u2013 milleks ja kuidas?"}, {"text_idx": "#000196", "text": "Kui kallis on taastuvenergia toetamine Eestis?"}, {"text_idx": "#000198", "text": "Kaksku\u0308mmend aastat valimisi taasiseseisvunud Eestis: ha\u0308a\u0308le deponeerimisest elektroonilise ha\u0308a\u0308letamiseni"}, {"text_idx": "#000199", "text": "Pagulaste lo\u0303imimine Eesti u\u0308hiskonda: probleemid ja lahendused"}, {"text_idx": "#000200", "text": "To\u0308o\u0308lised, kapitalistid ja Riigikogu valimistulemused 2011"}, {"text_idx": "#000202", "text": "Ha\u0308a\u0308le vahetamine 2011. aasta Riigikogu valimisel"}, {"text_idx": "#000203", "text": "Ha\u0308a\u0308letamiskaalutlused 2011. aasta Riigikogu valimisel"}, {"text_idx": "#000204", "text": "OECD analu\u0308u\u0308s Eesti riigivalitsemisest \u2013 suurim probleem on killustumine"}, {"text_idx": "#000205", "text": "Kuidas ja kuhu oleks vo\u0303imalik po\u0303hiseadusega edasi minna"}, {"text_idx": "#000206", "text": "Milleks on vaja avaliku arvamuse ku\u0308sitlusi"}, {"text_idx": "#000207", "text": "Eesti Energia eile, ta\u0308na ja homme"}, {"text_idx": "#000208", "text": "Eesti energeetika o\u0303ilmitseb no\u0303ukogudeaegses rasvas"}, {"text_idx": "#000210", "text": "Proportsionaalsuse probleem Tallinnas kohalikel valimistel"}, {"text_idx": "#000211", "text": "Kohalike valimiste kampaania 2009 \u2013 kas esimene samm teel vasakpoolse Riigikoguni?"}, {"text_idx": "#000212", "text": "Eestist Euroopas ja Euroopast Eestis"}, {"text_idx": "#000213", "text": "Po\u0303llumajanduspoliitika tulevikust ehk kas po\u0303llumehed to\u0303esti ha\u0308daldavad ilmaaegu"}, {"text_idx": "#000214", "text": "Olulised muudatused po\u0303hikooli- ja gu\u0308mnaasiumiseaduses"}, {"text_idx": "#000215", "text": "To\u0308o\u0308lepinguseadus: vo\u0303idab to\u0308o\u0308andja, kaotab to\u0308o\u0308vo\u0303tja"}, {"text_idx": "#000217", "text": "Eesti inimarengu aruanne: kolmeko\u0303ne vo\u0303imalus teadlaste, poliitiliste otsusetegijate ja meedia vahel"}, {"text_idx": "#000219", "text": "Eesti majanduse la\u0308hitulevik rahandusministri pilguga"}, {"text_idx": "#000220", "text": "Riigiasutuste personalikulud peavad olema la\u0308bipaistvad"}, {"text_idx": "#000221", "text": "Riigikogu valimised \u2013 vo\u0303rdluses maailma ja la\u0308hinaabritega"}, {"text_idx": "#000222", "text": "Eesti Arengufond \u2013 teel ja\u0308rgmisesse majandusse"}, {"text_idx": "#000224", "text": "Uue o\u0303ppekavaga venitamine vo\u0303tab o\u0303petajatelt kindlustunde"}, {"text_idx": "#000225", "text": "Strateegiline planeerimine Eestis eile ja ta\u0308na"}, {"text_idx": "#000226", "text": "Valimised kui hinnang vo\u0303imu kvaliteedile"}, {"text_idx": "#000227", "text": "Eesti liigub Schengeni o\u0303igusruumiga liitumise suunas"}, {"text_idx": "#000228", "text": "Schengenita ei ole Eesti pa\u0308riselt Euroopas"}, {"text_idx": "#000230", "text": "Eurole u\u0308leminek Eestis endiselt majanduspoliitika prioriteet"}, {"text_idx": "#000231", "text": "Kas Ida-Euroopa peab oma europlaane revideerima?"}, {"text_idx": "#000232", "text": "Vene-Saksa gaasijuhe: keskkond ja poliitika"}, {"text_idx": "#000233", "text": "Energiato\u0303husus \u2013 kuidas va\u0308hemaga rohkem saavutada"}, {"text_idx": "#000234", "text": "To\u0308o\u0308jo\u0303umaksude va\u0308hendamine tasakaalustab keskkonnatasude ja -maksude to\u0303usu"}, {"text_idx": "#000235", "text": "Balti Assamblee suurte muutuste teel"}, {"text_idx": "#000236", "text": "Balti Assamblee peab muutuma pragmaatilisemaks"}, {"text_idx": "#000238", "text": "Haridusstrateegiline protsess Eestis ja Eesti Haridusfoorum"}, {"text_idx": "#000239", "text": "Mo\u0303tteid hariduselu arengust Eestis aastail 1990\u20132005"}, {"text_idx": "#000241", "text": "Kodanikuu\u0308hiskonnani ei ole vo\u0303imalik jo\u0303uda u\u0308leo\u0308o\u0308"}, {"text_idx": "#000242", "text": "Teadmistepo\u0303hine Eesti 2010: kontekst ja poliitikasoovitused"}, {"text_idx": "#000243", "text": "Teadmistepo\u0303hise Eesti poole \u2013 miks ja kuidas?"}, {"text_idx": "#000245", "text": "Ku\u0308mme sammu Eesti teadus- ja arendustegevuse edendamiseks"}, {"text_idx": "#000246", "text": "Eesti presidendi roll europoliitika kujundamisel"}, {"text_idx": "#000248", "text": "Eesti parlamendi roll Euroopa Liidus*"}, {"text_idx": "#000249", "text": "Suur laienemine ja suur Euroopa mu\u0308u\u0308r*"}, {"text_idx": "#000250", "text": "Eesti po\u0303hiseadus kestab ka uues Euroopas"}, {"text_idx": "#000252", "text": "Riigikogu ja valitsuse po\u0303hiseaduslik vahekord"}, {"text_idx": "#000253", "text": "Riigikogu kodukorra seaduse muutmise vo\u0303imalused"}, {"text_idx": "#000254", "text": "Kohalike omavalitsuste valimised taasiseseisvumisja\u0308rgsel perioodil"}, {"text_idx": "#000255", "text": "Eesti regionaalne ja kohalik areng globaliseeruvas maailmas"}, {"text_idx": "#000256", "text": "Euroopa Liidu tulevikudebatt ja Eesti"}, {"text_idx": "#000257", "text": "Euroopa tuleviku majanduslik mo\u0303o\u0303de ittalaienemise taustal"}, {"text_idx": "#000258", "text": "Euroopa tulevik: liit vo\u0303i fo\u0308deraalriik?"}, {"text_idx": "#000259", "text": "Kas oskame ja tahame kasutada uue meedia vo\u0303imalusi demokraatia edendamiseks?"}, {"text_idx": "#000260", "text": "Parlamendi side rahvaga meedia kaudu ja la\u0308bi meedia prisma"}, {"text_idx": "#000262", "text": "Eesti majanduspoliitika ehk kuidas kasutada piiratud ressursse?"}, {"text_idx": "#000263", "text": "Eesti po\u0303llumajanduspoliitika ja WTO leping ei vasta Eesti rahvuslikele huvidele"}, {"text_idx": "#000264", "text": "Miks Eesti pu\u0308rgib Euroopa Liitu?"}, {"text_idx": "#000265", "text": "Eesti euroskepsis: sisepoliitiliste arengute mo\u0303jurid"}, {"text_idx": "#000266", "text": "Parlamentaarne kultuur u\u0308ldise suhtlemiskultuuri taustal"}, {"text_idx": "#000267", "text": "Meie parlamentaarsest suhtlemiskultuurist, aga teisest vaatevinklist"}, {"text_idx": "#000268", "text": "Lu\u0308hiarvamus Vabariigi Valitsuse haldusreformi kohta"}, {"text_idx": "#000269", "text": "Kas Eesti noored enam ilma uimastiteta elada ei saa?"}, {"text_idx": "#000270", "text": "Vo\u0303itlus narkomaaniaga on keeruline ja komplitseeritud"}, {"text_idx": "#000271", "text": "Uimastite vastu tuleb vo\u0303idelda u\u0308hiselt"}, {"text_idx": "#000273", "text": "Elektrijaamade va\u0308hemusosaluse mu\u0308u\u0308k va\u0308hendab majanduslikke ning sotsiaalseid riske"}, {"text_idx": "#000274", "text": "O\u0303iguse olemusest ja seaduse vo\u0303imalustest"}, {"text_idx": "#000275", "text": "Rahva usaldus parlamendi vastu Euroopa riikides *"}, {"text_idx": "#000276", "text": "U\u0308hinemiste mo\u0303ju kohalike omavalitsusu\u0308ksuste finantsilisele ja\u0308tkusuutlikkusele *"}, {"text_idx": "#000278", "text": "U\u0308ksikkandidaadid valimistel Euroopa Liidu liikmesriikides"}, {"text_idx": "#000279", "text": "Majanduslik ha\u0308a\u0308letamine Euroopa Parlamendi valimistel"}, {"text_idx": "#000280", "text": "Vanematevahelised vaidlused hoolduso\u0303iguse ja suhtluso\u0303iguse kindlaksma\u0308a\u0308ramisel \u2013 kes on vo\u0303itja, kes kaotaja? *"}, {"text_idx": "#000281", "text": "Rahva usaldus Riigikogu vastu 1995\u20132012"}, {"text_idx": "#000282", "text": "Kaksku\u0308mmend aastat Riigikogu: kas to\u0308o\u0308parlamendist ko\u0303neparlamendiks? *"}, {"text_idx": "#000283", "text": "Tervishoiuteenuse osutaja tsiviilo\u0303iguslik ja karistuso\u0303iguslik vastutus"}, {"text_idx": "#000284", "text": "Ko\u0303rge riigilo\u0303iv kui kohtusse po\u0308o\u0308rdumise takistus tsiviilkohtumenetluses*"}, {"text_idx": "#000285", "text": "Millist kohaliku omavalitsuse rahastamise su\u0308steemi no\u0303uab po\u0303hiseadus?"}, {"text_idx": "#000286", "text": "Po\u0303hiseaduse reformid sillutavad Tu\u0308rgi teed Euroopasse"}, {"text_idx": "#000287", "text": "Riigikohtu po\u0303hiseaduslikkuse ja\u0308relevalve 2004.\u20132009. aasta kohtulahendite ta\u0308itmine *"}, {"text_idx": "#000289", "text": "Maavanema ja\u0308relevalve halduse u\u0308ksikaktide ja nende koostamise seaduspa\u0308rasuse u\u0308le"}, {"text_idx": "#000290", "text": "Kahju hu\u0308vitamise no\u0303ue riigivastutuse seaduse alusel"}, {"text_idx": "#000291", "text": "Lissaboni leping: va\u0308liselt olemasoleva lepingu reform, kuid sisult siiski po\u0303hiseadus?"}, {"text_idx": "#000292", "text": "Lissaboni lepingu ja Euroopa po\u0303hiseaduse lepingu vo\u0303rdlus"}, {"text_idx": "#000293", "text": "Viisteist aastat po\u0303hiseaduslikkuse kohtulikku ja\u0308relevalvet Eestis"}, {"text_idx": "#000296", "text": "Euroopa Kohtust ja eelotsusemenetlusest *"}, {"text_idx": "#000297", "text": "Euroopa Kohtu eelotsus Eesti kohtupraktika mo\u0303jutajana"}, {"text_idx": "#000298", "text": "Euroopa Liidu No\u0303ukogu otsib u\u0308hishuve"}, {"text_idx": "#000300", "text": "Euroopa Komisjon tahab muuta asjaajamise la\u0308bipaistvaks"}, {"text_idx": "#000301", "text": "Euroopa Komisjon pole Euroopa Liidu valitsus"}, {"text_idx": "#000302", "text": "Euroopa Parlamendi hiilgus ja viletsus"}, {"text_idx": "#000303", "text": "Europarlamendis so\u0303ltub palju igau\u0308he enda aktiivsusest"}, {"text_idx": "#000304", "text": "Esindus- ja ta\u0308itevvo\u0303imu rollimudelid kohalikus omavalitsuses"}, {"text_idx": "#000305", "text": "Eesti edu vundament vo\u0303ib vankuma hakata"}, {"text_idx": "#000306", "text": "Riigikontrolli auditipa\u0308devus ja strateegilised valikud"}, {"text_idx": "#000307", "text": "Eesti Pank ja riigi rahapoliitika"}, {"text_idx": "#000308", "text": "Valitsuse stabiilsus Eestis: soovunelm vo\u0303i tegelikkus?"}, {"text_idx": "#000309", "text": "Eesti po\u0303hiseadus ja Euroopa Liidu referendum"}, {"text_idx": "#000310", "text": "Vo\u0303imude tasakaalustatus kui po\u0303hiseadulik va\u0308a\u0308rtus"}, {"text_idx": "#000311", "text": "Kohtukorralduse korraldamatus pa\u0308rsib kohtusu\u0308steemi arengut"}, {"text_idx": "#000313", "text": "Hoonete energia\u00adto\u0303husaks muutmine a\u0308hvardab raha va\u0308hesuse taha toppama ja\u0308a\u0308da"}, {"text_idx": "#000314", "text": "Universaalteenuse juurutamise mo\u0303ju kodutarbijate elektritarbimisele *"}, {"text_idx": "#000315", "text": "Pikaajalise hoolduse to\u0308o\u0308jo\u0303upuudus \u2013 miks see peaks olema suurem prioriteet?"}, {"text_idx": "#000317", "text": "Eesti elanike finants\u00adkirjaoskuse ehk rahatarkuse uuring"}, {"text_idx": "#000318", "text": "Noorte va\u0308a\u0308rtused peegelduvad nende ra\u0308ndeka\u0308itumises*"}, {"text_idx": "#000322", "text": "Milline on Eesti biomajandus aastal 2050?"}, {"text_idx": "#000324", "text": "Noortekeskne la\u0308henemine ja selle rakendamise mudel N-TELG*"}, {"text_idx": "#000325", "text": "Pikaajalise hoolduse rahastus. Miks, kuidas ja kellele?"}, {"text_idx": "#000326", "text": "Demokraatia uuendamine: rahvaha\u0308a\u0308letus kohaliku omavalitsuse tasandil"}, {"text_idx": "#000328", "text": "Kohalikud omavalitsused korrastamas vabau\u0308henduste toetusmeetmeid"}, {"text_idx": "#000329", "text": "Valitsuse rakkeru\u0308hmad kui innovaatiline koosto\u0308o\u0308vorm Eesti avalikus halduses*"}, {"text_idx": "#000330", "text": "Eesti tervishoiu rahastamise ebavo\u0303rdsus *"}, {"text_idx": "#000331", "text": "Euroopa Liidu ettevo\u0303tlus- ja innovatsiooni\u00adtoetused panustavad tootlikkuse kasvu ning ho\u0303ivesse"}, {"text_idx": "#000332", "text": "Viiepallise hindamissu\u0308steemi arengulugu Eesti koolihariduses"}, {"text_idx": "#000333", "text": "Kuidas suhtuvad Eesti elanikud ja kohtunikud la\u0308hisuhteva\u0308givalda"}, {"text_idx": "#000334", "text": "Kuidas va\u0308ltida la\u0308bikukkumist kaitsekoosto\u0308o\u0308s? Euroopa strateegilise autonoomia algatus"}, {"text_idx": "#000335", "text": "Arctic Connect ja digitaalne Siiditee Arktikas*"}, {"text_idx": "#000336", "text": "O\u0303igusteooria seoseid Eesti seadusloome kvaliteediga"}, {"text_idx": "#000337", "text": "Eesti pensionide piisavus ja ja\u0308tkusuutlikkus vo\u0303rdluspildis"}, {"text_idx": "#000338", "text": "Kellele Eestis on vaja vanemaealisi mehi?"}, {"text_idx": "#000339", "text": "Euroopa Liidu andmekaitse u\u0308ldma\u0308a\u0308ruse olemasolu on vastuolus aluslepingutega *"}, {"text_idx": "#000340", "text": "To\u0308o\u0308turg 2035. To\u0308o\u0308turu tulevikusuunad ja -stsenaariumid"}, {"text_idx": "#000341", "text": "To\u0308o\u0308ga seotud sotsiaalse kaitse riskid Eesti to\u0308o\u0308turu muutuste taustal"}, {"text_idx": "#000342", "text": "Rahvastikustatistika probleemkohad ja nende lahendamine registrite abil"}, {"text_idx": "#000344", "text": "Naissoost ajateenijate toimetulekust Kaitseva\u0308es. Kontentanalu\u0308u\u0308s *"}, {"text_idx": "#000345", "text": "Ettevo\u0303tete investeerimismustrid ja roll globaalses va\u0308a\u0308rtusloomes *"}, {"text_idx": "#000346", "text": "Eksport ja innovatsioon ettevo\u0303tetes: Euroopa siirderiikide vo\u0303rdlev uuring"}, {"text_idx": "#000347", "text": "Ettevo\u0303tluse o\u0308kosu\u0308steemi kontseptsiooni rakendamine Eestis *, **"}, {"text_idx": "#000348", "text": "Eesti to\u0308o\u0308ho\u0303ive struktuurimuutus aastatel 1989\u20132017 ja selle piirkondlikud erisused"}, {"text_idx": "#000349", "text": "Eesti konkurentsivo\u0303ime senine areng ja hetkeolukord piirkonniti"}, {"text_idx": "#000350", "text": "Ku\u0308mme aastat riigiasutuste tugiteenuste tsentraliseerimist \u2013 na\u0308ide tulemuslikust reformist"}, {"text_idx": "#000352", "text": "Uussissera\u0308ndajate kohanemine Eestis integratsiooni monitooringu andmete po\u0303hjal"}, {"text_idx": "#000353", "text": "Islamiradikalismi teoreetilised la\u0308htealused ja selle tajumine Eesti vastutavates ametkondades *"}, {"text_idx": "#000355", "text": "Avatus valimisvo\u0303itlusele Eesti 2015. aasta parlamendivalimistel * *"}, {"text_idx": "#000356", "text": "Kuidas saavutada kohalike avalike teenuste u\u0308htlane kvaliteet \u2013 vaade omavalitsuste kinnisvarale"}, {"text_idx": "#000357", "text": "Sotsioloogiline ka\u0308situs ja erakonnakonkurentsi kujundavad tuumkonfliktid Eestis ja mujal Euroopas *"}, {"text_idx": "#000358", "text": "Eesti tervisepoliitika visioon vajab uusi sihte"}, {"text_idx": "#000359", "text": "Protestiliikumised Rootsis ning nende mo\u0303ju poliitikale"}, {"text_idx": "#000360", "text": "Liikumised ja protest taasiseseisvas Eestis"}, {"text_idx": "#000361", "text": "Riigino\u0303uete sisseno\u0303udmise kriitika: majandusteoreetiline la\u0308henemine"}, {"text_idx": "#000362", "text": "Akadeemilise to\u0308o\u0308taja rollika\u0308sitlus riigi, organisatsiooni ja indiviidi vaatenurgast *"}, {"text_idx": "#000363", "text": "Praktikate pu\u0308sivus: arheoloogi pilk aastatuhandete tagusele surmakultuurile Eesti alal"}, {"text_idx": "#000364", "text": "Teadmistepo\u0303hise poliitika ja o\u0303igusloome kaksteist institutsionaalset eeldust *"}, {"text_idx": "#000365", "text": "Kas sanktsioonid on olnud Venemaa-Ukraina konflikti mo\u0303jutamisel tulemuslikud?"}, {"text_idx": "#000366", "text": "Eesti rakendab Euroopa Liidu lapsehoiu soovitusi \u2212 kas ajast ees vo\u0303i ajal jalus?"}, {"text_idx": "#000367", "text": "Quo vadis, Eesti to\u0308o\u0308tervishoiu ja to\u0308o\u0308ohutuse poliitika?"}, {"text_idx": "#000368", "text": "Laienevate linnade piirimuudatustest haldusreformi kontekstis *"}, {"text_idx": "#000369", "text": "Mitmekesisuse mo\u0303ju Eesti ettevo\u0303tete tulemuslikkusele *"}, {"text_idx": "#000370", "text": "Regionaalsete ko\u0303rgkoolide roll kohalikus arengus *"}, {"text_idx": "#000374", "text": "O\u0303ppekava mudelid ja o\u0303piva\u0308ljundite arendus inimese, kodaniku ja spetsialisti kujundamisel Eestis *"}, {"text_idx": "#000375", "text": "Eesti pensionisu\u0308steemi reformide mo\u0303ju pensionide po\u0303lvkonnasisesele jaotusele *"}, {"text_idx": "#000376", "text": "Eesti majanduse ees seisvad u\u0308lesanded ja nende lahendamise vo\u0303imalused"}, {"text_idx": "#000377", "text": "Asjatundlikust o\u0303ppijast o\u0303ppivaks asjatundjaks: ootused, eeldused, vahendid *"}, {"text_idx": "#000378", "text": "Immigratsioon kui tulevase majanduskasvu toetaja? Eestimaa inimeste hoiakud immigratsiooni suhtes"}, {"text_idx": "#000379", "text": "Eesti avalik sektor valmistub ELi eesistumiseks: ametnike vo\u0303imelu\u0308nkade selgitamine ja hindamine"}, {"text_idx": "#000380", "text": "Pereva\u0308givald no\u0303uab jo\u0303ulisemat juriidilist sekkumist"}, {"text_idx": "#000381", "text": "Eesti ettevo\u0303tluse muutumine nutikamaks GEM-i ja GEDI ettevo\u0303tlusuuringute ja\u0308reldustest la\u0308htudes"}, {"text_idx": "#000382", "text": "E-valimiste levik Eesti valijate hulgas"}, {"text_idx": "#000383", "text": "Eestimaal elavad ja elanud rahvad"}, {"text_idx": "#000384", "text": "Lo\u0303imumine Eestis: viis erikoelist mustrit"}, {"text_idx": "#000385", "text": "Venekeelne eestimaine ringha\u0308a\u0308ling. Eilsest ta\u0308nasesse"}, {"text_idx": "#000386", "text": "Vene kanal to\u0303estamata teooriate tule all"}, {"text_idx": "#000387", "text": "Venekeelse kooli u\u0308leminekust eestikeelsele o\u0303ppele *"}, {"text_idx": "#000389", "text": "Nutikas spetsialiseerumine: kas Eesti teadus-, arendus- ja innovatsioonipoliitika kuldvo\u0303tmeke aastail 2014\u20132020 *"}, {"text_idx": "#000390", "text": "Loomemajandus maailmas ja Eestis: dilemmad ja vo\u0303imalused *"}, {"text_idx": "#000391", "text": "Liberaalne vo\u0303i kapitalistlik turumajandus \u2013 selles on ku\u0308simus"}, {"text_idx": "#000392", "text": "Tulemuseelarvestamise mo\u0303jud ja ohud *"}, {"text_idx": "#000393", "text": "Seksuaalne orientatsioon heteronormatiivses inimo\u0303iguste su\u0308steemis"}, {"text_idx": "#000394", "text": "Eesti rahvusvaheline positsioon ettevo\u0303tlussektori teadus- ja arendustegevuse alusel *"}, {"text_idx": "#000395", "text": "To\u0308o\u0308andjate ootused ja kutseharidus \u2013 mida ettevo\u0303tjad ootavad?"}, {"text_idx": "#000396", "text": "U\u0308ldised probleemid o\u0303ppematerjalide loomisel ja kasutamisel"}, {"text_idx": "#000398", "text": "Kui avalik sektor ka\u0308itub nagu erasektor: Tallinna koolivaliku kihistav mo\u0303ju"}, {"text_idx": "#000399", "text": "Eesti rahvusvaheline positsioon teadus- ja arenduspoliitika rakendamisel *"}, {"text_idx": "#000400", "text": "Va\u0308ikeriigi so\u0303jaline institutsioon \u2013 Eesti valikud 1991\u20131994"}, {"text_idx": "#000401", "text": "Su\u0308mboolne vo\u0303im Eesti etnopoliitikas *"}, {"text_idx": "#000402", "text": "Konkurents versus regulatsioon \u2013 apteekide asutamispiirangu na\u0308itel"}, {"text_idx": "#000403", "text": "Eesti rahvaarvu ja Eestist lahkunute arvu hinnangud *"}, {"text_idx": "#000404", "text": "Erakonna po\u0303hiseaduslikust ma\u0308a\u0308ratlusest ja erakondade institutsionaalsest kriisist"}, {"text_idx": "#000405", "text": "Riigiasutused sotsiaalmeedias: mida kasutajad ootavad"}, {"text_idx": "#000406", "text": "Otsedemokraatia diskursused Riigikogus: rahvaalgatuse seadustamise menetlus aastatel 2003\u20132008 *"}, {"text_idx": "#000407", "text": "Riigihanked ja innovatsioon Eestis: milleks kulutada 11 miljonit pa\u0308evas? *"}, {"text_idx": "#000408", "text": "Kas iseseisvusaja haridusmuutused on kujunenud sotsiaalseks innovatsiooniks?"}, {"text_idx": "#000409", "text": "U\u0308htsema riigivalitsemise suunas: kliendipo\u0303hise loogika rakendamise vo\u0303imalused avalik-o\u0303iguslike rahaliste no\u0303uete sisseno\u0303udmisel"}, {"text_idx": "#000410", "text": "Kohalik poliitikatasand hoolduskoormusega naiste to\u0308o\u0308turuka\u0308itumise mo\u0303jutajana *"}, {"text_idx": "#000411", "text": "Ko\u0303rgharidusele juurdepa\u0308a\u0308s avaliku arvamuse peeglis"}, {"text_idx": "#000412", "text": "Eesti va\u0308ikese ja keskmise suurusega ettevo\u0303tete arengusuundumused"}, {"text_idx": "#000413", "text": "O\u0303petajate koolitamise ja edutamise poliitikad OECD maades"}, {"text_idx": "#000414", "text": "Eesti-Soome hargmaise ruumi vo\u0303imalused ja ohud"}, {"text_idx": "#000416", "text": "Eesti rahvusvaheline positsioon innovatsioonipoliitika eri valdkondades*"}, {"text_idx": "#000417", "text": "Eesti energeetikasektori to\u0308o\u0308jo\u0303uvajadus ja selle katmise vo\u0303imalused aastail 2011\u20132020*"}, {"text_idx": "#000418", "text": "Karistusja\u0308rgne kinnipidamine po\u0303hiseaduse vastane, mis saab edasi?"}, {"text_idx": "#000419", "text": "Rahvusvaheline koosto\u0308o\u0308 vo\u0303ltsitud ravimite leviku takistamisel"}, {"text_idx": "#000420", "text": "Eesti avalik-o\u0303igusliku ringha\u0308a\u0308lingu finantseerimine ja vaadatavus*"}, {"text_idx": "#000421", "text": "O\u0303pilaste diferentseerimine ja haridussu\u0308steemi edukus"}, {"text_idx": "#000422", "text": "Parema o\u0303igusloome po\u0303himo\u0303tete rakendamine Eesti sisejulgeolekupoliitikas *"}, {"text_idx": "#000423", "text": "Soolise palgalo\u0303he va\u0308hendamine on aegano\u0303udev protsess"}, {"text_idx": "#000424", "text": "Nimekirjad, ha\u0308a\u0308led ja sugu 2007. ja 2011. aasta Riigikogu valimistel"}, {"text_idx": "#000425", "text": "Eesti tee majanduskriisi ja selle o\u0303ppetunnid: to\u0308o\u0308jo\u0303ukulu aspekt"}, {"text_idx": "#000426", "text": "Majandus liigub paratamatult kord u\u0308les, kord alla *"}, {"text_idx": "#000427", "text": "Eesti andmekaitse Euroopa Kohtu praktika peeglis"}, {"text_idx": "#000429", "text": "Eesti kohalike omavalitsuste rahandusliku so\u0303ltumatuse tagamine *"}, {"text_idx": "#000430", "text": "Eesti 1930. aastate lo\u0303pu omavalitsusreform ta\u0308napa\u0308eva omavalitsusva\u0308a\u0308rtuste valguses"}, {"text_idx": "#000431", "text": "Kohalike omavalitsuste vabatahtlikud u\u0308hinemised: protsess ja tulemused"}, {"text_idx": "#000432", "text": "Kvaliteedijuhtimine ja selle rakendamine avalikus juhtimises"}, {"text_idx": "#000433", "text": "Rohelise majanduse va\u0308ljakutsed elukestva o\u0303ppe su\u0308steemile"}, {"text_idx": "#000434", "text": "Erakondade liikmeskondade areng Eestis 1995\u20132009"}, {"text_idx": "#000435", "text": "Eesti noorte hinnangutest to\u0308o\u0308turule sisenemise vo\u0303imaluste kohta"}, {"text_idx": "#000436", "text": "Haridus ja rahvuslik identiteet u\u0308hiskonna sidususe kujundajana"}, {"text_idx": "#000437", "text": "Avatud innovatsioon ning selle ta\u0308hendus Eesti ettevo\u0303tlusele ja innovatsioonipoliitikale *"}, {"text_idx": "#000438", "text": "O\u0303igus haridusele \u2013 kas tasu eest vo\u0303i tasuta?"}, {"text_idx": "#000439", "text": "La\u0308a\u0308nemere riikide koosto\u0308o\u0308 kui Eesti uus va\u0308lispoliitiline suund"}, {"text_idx": "#000440", "text": "Eesti Panga ma\u0308a\u0308rusandluso\u0303iguse koosko\u0303la po\u0303hiseadusega"}, {"text_idx": "#000441", "text": "Kohaliku omavalitsuse u\u0308ksuse suuruse seos majandusliku efektiivsusega"}, {"text_idx": "#000442", "text": "Eesti tervisesu\u0308steemi rahalise ja\u0308tkusuutlikkuse tagamisest"}, {"text_idx": "#000443", "text": "Laste ja lastega perede vaesuse va\u0308hendamine rahaliste peretoetuste abil"}, {"text_idx": "#000444", "text": "Maksumoraal maksuka\u0308itumise kujundajana ja selle peamised isikupo\u0303hised mo\u0303jutegurid *"}, {"text_idx": "#000445", "text": "Eesti Vabariigi po\u0303hiseaduse aluspo\u0303himo\u0303tted: olemusest ja leidmise vo\u0303imalustest"}, {"text_idx": "#000446", "text": "Uus vo\u0303imude tasakaal Prantsusmaal pa\u0308rast po\u0303hiseaduse muutmist"}, {"text_idx": "#000447", "text": "Eesti vo\u0303imalused ja valikud immigratsioonipoliitika kujundamisel"}, {"text_idx": "#000448", "text": "Arengukavade analu\u0308u\u0308s kaasamise ja kodanikualgatuse vaatevinklist"}, {"text_idx": "#000449", "text": "Omavalitsussu\u0308steem kui demokraatliku riigikorra alus"}, {"text_idx": "#000450", "text": "Kaasamine Riigikogus: komisjonide tavad ja liitude arvamused"}, {"text_idx": "#000451", "text": "Siseaudit Eestis ja mujal Euroopas"}, {"text_idx": "#000452", "text": "Euroopa Liidu liikmesriikide mo\u0303jukus, huvid ja koalitsioonivalmidus Eesti ametnike hinnangul"}, {"text_idx": "#000453", "text": "Ko\u0303rghariduspoliitika arengukavade ja teadusuuringute sidumise vajadusest"}, {"text_idx": "#000454", "text": "Eesti majandusarengu regionaalse tasakaalustatuse hindamine *"}, {"text_idx": "#000455", "text": "To\u0308o\u0308tleva to\u0308o\u0308stuse struktuur on aegunud"}, {"text_idx": "#000456", "text": "To\u0308o\u0308turu ka\u0308itumine paindlike ho\u0303ivevormide kasvades: Jaapani na\u0308ide"}, {"text_idx": "#000457", "text": "Lo\u0303he o\u0303igusloome normide ja faktide vahel mo\u0303jude hindamise ja huviru\u0308hmade kaasamise teabe esitamisel"}, {"text_idx": "#000458", "text": "Eesti o\u0303igusaktide mo\u0303jude analu\u0308u\u0308si su\u0308steemi arendamise vo\u0303imalused"}, {"text_idx": "#000459", "text": "Kaas peale! Valimiskampaania kulude u\u0308lempiiri kehtestamisest"}, {"text_idx": "#000460", "text": "Eesti o\u0303igusruumi puutepunktidest Euroopa Inimo\u0303iguste Kohtuga"}, {"text_idx": "#000461", "text": "Vanemahu\u0308vitise mo\u0303ju to\u0308o\u0308turu- ja su\u0308ndimuska\u0308itumisele"}, {"text_idx": "#000462", "text": "Eesti poliitiline kultuur: poliitikastiilid ja poliitikaprotsess"}, {"text_idx": "#000463", "text": "Revolutsioon, mida ei toimunud, ehk e-o\u0303ppe arengu senised tulemid"}, {"text_idx": "#000464", "text": "Eesti saared 21. sajandi hakul \u2013 mahaja\u0308a\u0308mus vo\u0303i toimetulek"}, {"text_idx": "#000465", "text": "Otsedemokraatia rakendamise vo\u0303imalustest Eesti riigikorralduses"}, {"text_idx": "#000466", "text": "Noorte kaasamine erakondade tegevusse 2005. aasta kohalike valimiste na\u0308itel"}, {"text_idx": "#000467", "text": "Perekonnaseaduse eelno\u0303u ja u\u0308hiskonna areng. Kas suurem koosko\u0303la vo\u0303i kasvav konfliktsus?"}, {"text_idx": "#000469", "text": "Konstitutsioonikohtute ta\u0308napa\u0308evastest to\u0308o\u0308meetoditest mandrieuroopaliku o\u0303iguskultuuri ja common law kui mo\u0303tlemisviiside la\u0308henemise tingimustes *"}, {"text_idx": "#000470", "text": "Eesti majanduse olukord ja arenguva\u0308ljavaated"}, {"text_idx": "#000471", "text": "Globaliseerumine, delokaliseerumine ja katsed protsessi valitseda"}, {"text_idx": "#000472", "text": "Keskkonnahoidlike riigihangete prioriteedid ja regulatiivse juhtimise valikud"}, {"text_idx": "#000473", "text": "Eesti to\u0308o\u0308suhete regulatsioon vajab uuendamist"}, {"text_idx": "#000474", "text": "Mitmetasandilise valitsemise vo\u0303imalused Eesti kohaliku omavalitsuse o\u0303iguslikul korraldamisel"}, {"text_idx": "#000475", "text": "Kohaliku omavalitsuse auditi, ja\u0308relevalve ja kontrolli probleeme Eestis"}, {"text_idx": "#000476", "text": "Valitsusasutuste ja nende sidusru\u0308hmade koosto\u0308o\u0308st seadusloomes"}, {"text_idx": "#000477", "text": "Mo\u0303o\u0303detavuse probleem va\u0308lispoliitika teooria otsustusmudelites"}, {"text_idx": "#000480", "text": "Parlamendi liikme ja ministri mandaat ning nende vo\u0303imalik u\u0308hitamine"}, {"text_idx": "#000482", "text": "Natura aladel domineerib muude kaalutluste ees looduskaitse"}, {"text_idx": "#000483", "text": "Po\u0303levkivi kasutamise arengukava koostamine oli laiaulatusliku kaasamise o\u0303ppetund"}, {"text_idx": "#000484", "text": "Eesti Panga funktsioonid ja vara pa\u0308rast eurole u\u0308leminekut *"}, {"text_idx": "#000485", "text": "Tulumaks Eesti kohaliku omavalitsuse tuluallikana: praktilisi probleeme"}, {"text_idx": "#000486", "text": "Riiklikud eripensionid \u2013 oht sotsiaalsele o\u0303iglusele vo\u0303i ametnike motivaator"}, {"text_idx": "#000487", "text": "Peredele suunatud rahaliste toetuste mo\u0303ju vaesuse leevendamisele Eestis"}, {"text_idx": "#000488", "text": "Riigikaitse poliitiline debatt ja avalik arvamus Eestis"}, {"text_idx": "#000489", "text": "Teerullitaktika kasutamisest riigieelarve arutamisel aastail 1998\u20132005"}, {"text_idx": "#000490", "text": "Halduskoormuse hindamine \u2013 samm kvaliteetse o\u0303igusloome poole"}, {"text_idx": "#000491", "text": "Mida teha ja\u0308rjepideva rahvastikuarengu nimel *"}, {"text_idx": "#000492", "text": "To\u0308o\u0308tajate migratsioon \u2013 va\u0308ljakutse to\u0308o\u0308keskkonna ja tervishoiu u\u0308ldisele korraldusele"}, {"text_idx": "#000493", "text": "Saadiku koht parlamendis: vabadus ja so\u0303ltuvus"}, {"text_idx": "#000494", "text": "Kuidas tehti Eestis seadusi taasiseseisvumise algusaastail"}, {"text_idx": "#000496", "text": "Teadmistepo\u0303hise ja sa\u0308a\u0308stliku avaliku poliitika institutsionaalsed eeldused Eestis"}, {"text_idx": "#000499", "text": "Eesti erakondade va\u0308lispoliitilise ideoloogia ma\u0308a\u0308ratlemine"}, {"text_idx": "#000500", "text": "Riigikogu liikmed ja sotsiaalteadlased na\u0308evad Eestit erinevalt"}, {"text_idx": "#000502", "text": "Vo\u0303imust Eesti noorte silme la\u0308bi"}, {"text_idx": "#000503", "text": "Infojuhtimine on kriisireguleerimise lahutamatu osa"}, {"text_idx": "#000504", "text": "Stabiilse ja kompetentse tippteenistuse vo\u0303imalikkusest Eestis"}, {"text_idx": "#000505", "text": "Probleemid riigi kinnisvarapoliitika ja\u0308tkusuutlikkuse tagamisel *"}, {"text_idx": "#000506", "text": "To\u0308o\u0308tajate kaasamine ettevo\u0303ttes esindajate kaudu"}, {"text_idx": "#000507", "text": "To\u0308o\u0308keskkonna ja nn leebe o\u0303iguse probleemid uutes liikmesriikides"}, {"text_idx": "#000509", "text": "Objektiivse o\u0303iguse korrastamisest Eestis: kodifitseerimisest o\u0303iguse u\u0308mberkujundamiseni"}, {"text_idx": "#000510", "text": "Valijavolatiilsuse mo\u0303o\u0303tmisest: Riigikogu valijad 1999\u20132004"}, {"text_idx": "#000511", "text": "Riiklik innovatsioonipoliitika vajab po\u0303himo\u0303ttelisi muudatusi"}, {"text_idx": "#000512", "text": "Kollektiivsed koondamised: rahvusvaheline praktika ja Eesti kogemus"}, {"text_idx": "#000513", "text": "Eesti u\u0308ldhariduse finantsreformi vajalikkus ja probleemid *"}, {"text_idx": "#000514", "text": "Kuidas vo\u0303rrelda noorte eurooplaste sotsiaalpoliitilist aktiivsust?"}, {"text_idx": "#000516", "text": "2004. aastal u\u0308hinenud riikide parlamentide kaasatus Euroopa Liidu otsustusprotsessi"}, {"text_idx": "#000518", "text": "Riigikogu meediakajastuste analu\u0308u\u0308s (mai \u2013 oktoober 2005)"}, {"text_idx": "#000519", "text": "Elektrooniline post avaliku sektori asutuste dokumentatsioonis"}, {"text_idx": "#000520", "text": "Balti riikide parlamentide koosto\u0308o\u0308 ja selle vo\u0303imalikud tulevikusuunad"}, {"text_idx": "#000521", "text": "Eripalgeline ja arenev Eesti kool"}, {"text_idx": "#000522", "text": "Millise o\u0303ppekavaga ja\u0308tkab Eesti kool?"}, {"text_idx": "#000523", "text": "Koolivo\u0303rgu korrastamine \u2013 hariduse vo\u0303rdse ka\u0308ttesaadavuse eeldus"}, {"text_idx": "#000524", "text": "Kodanike ja kodanikeu\u0308henduste kaasamine poliitika kujundamisse Eestis"}, {"text_idx": "#000525", "text": "Eesti kodakondsuspoliitika ja Kodanike Euroopa"}, {"text_idx": "#000526", "text": "Eesti po\u0303llumajanduse konkurentsivo\u0303ime: olukord ja tulevikuva\u0308ljavaated"}, {"text_idx": "#000527", "text": "O\u0308koloogiline maksureform ja ja\u0308tkusuutlik areng"}, {"text_idx": "#000528", "text": "Tervishoiuto\u0308o\u0308tajate vajaduse ja arvu prognoos laienenud Euroopa kontekstis"}, {"text_idx": "#000529", "text": "Ma\u0308a\u0308ruste koostamise erisused avaliku poliitika tu\u0308u\u0308pide ja\u0308rgi"}, {"text_idx": "#000530", "text": "Eesti sotsiaalse o\u0303iguse areng ja koosto\u0308o\u0308 Soomega"}, {"text_idx": "#000531", "text": "Ministrite voolavus ja valitsuste kestvus"}, {"text_idx": "#000532", "text": "Kandidaatide selekteerimine Eesti parlamendierakondades 1999-2003"}, {"text_idx": "#000533", "text": "Lingvistilised venelased uue identiteedi otsingul"}, {"text_idx": "#000534", "text": "Avalik arvamus ja X Riigikogu meediauuringutes"}, {"text_idx": "#000535", "text": "Ta\u0308itevvo\u0303imu roll Euroopa Liidu otsustusprotsessis"}, {"text_idx": "#000537", "text": "Kohalikud omavalitsused ja riiklikud investeeringud"}, {"text_idx": "#000540", "text": "Euroopa Liiduga liitumise vastane liikumine Eestis"}, {"text_idx": "#000541", "text": "Milleks on Eestis vaja e-ha\u0308a\u0308letamist?"}, {"text_idx": "#000542", "text": "O\u0303igusaktide mo\u0303jude analu\u0308u\u0308si areng Euroopas"}, {"text_idx": "#000543", "text": "Ehitise ja ehitamise no\u0303uete o\u0303iguslik regulatsioon"}, {"text_idx": "#000544", "text": "Sotsiaaldialoogi mudel on tugevalt riigi poole kaldu"}, {"text_idx": "#000545", "text": "Sotsioloogilised uuringud kui peegeldus parlamendile, turule ja kodanikuu\u0308hiskonnale"}, {"text_idx": "#000547", "text": "Eesti elanike valimiska\u0308itumise motiivid ja mehhanismid"}, {"text_idx": "#000548", "text": "Eesti naised vo\u0303imu juures 1992-2003"}, {"text_idx": "#000549", "text": "Seaduste ettevalmistamist kajastavate materjalide kasutamine kohtumenetluses"}, {"text_idx": "#000550", "text": "To\u0308o\u0308jo\u0303u vaba liikumine \u2013 probleem vo\u0303i vo\u0303imalus Eestile?"}, {"text_idx": "#000551", "text": "Eesti poliitikud rahvast ja vo\u0303imust"}, {"text_idx": "#000552", "text": "Riigikogu istungite ja ha\u0308a\u0308letamise avalikkuse ning Riigikogu otsustusvo\u0303ime ja ha\u0308a\u0308lteenamuse no\u0303uded"}, {"text_idx": "#000553", "text": "Parlamendiliikmete palga ja hu\u0308vitiste su\u0308steem"}, {"text_idx": "#000554", "text": "Sotsiaalne kapital, poliitiliste institutsioonide mo\u0303jutamisvo\u0303imaluste tunnetamine ja usaldus vo\u0303imuinstitutsioonide vastu"}, {"text_idx": "#000555", "text": "Rakendusuuringute ja analu\u0308u\u0308side tellimine valitsusasutustes 1999-2001: teel teadmistepo\u0303hisema poliitika, o\u0303igusloome ja avaliku halduse poole"}, {"text_idx": "#000556", "text": "Riigi tellitavates uuringutes puudub su\u0308steemsus ja selgus"}, {"text_idx": "#000557", "text": "Eesti ku\u0308la, ku\u0308lavanem, vallavalitsus ja riik"}, {"text_idx": "#000558", "text": "Eesti avalik arvamus Euroopa Liiduga liitumisest: heaolu on domineeriv tegur"}, {"text_idx": "#000559", "text": "Taastuvad energiaallikad ja Euroopa Liit"}, {"text_idx": "#000560", "text": "Riikliku ja\u0308relevalve probleem riigihangete seaduses"}, {"text_idx": "#000561", "text": "To\u0308o\u0308koha- ja tegevuspiirangute po\u0303hiseaduslikud ja poliitilised piirid"}, {"text_idx": "#000562", "text": "Usaldus riigi institutsioonide vastu Eestis"}, {"text_idx": "#000563", "text": "Riigikogu to\u0308o\u0308 kajastus Eesti meedias"}, {"text_idx": "#000564", "text": "Eesti rahvastikupoliitika avalikud va\u0308a\u0308rtused 1997-2001"}, {"text_idx": "#000565", "text": "Majandusareng, innovatsioon ja tehnoloogilis-majanduslik paradigma: va\u0308ljakutse Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele *"}, {"text_idx": "#000566", "text": "Valitsuse poliitika erino\u0303uetega tegevusalade tegevuslubade va\u0308ljastamisel *"}, {"text_idx": "#000567", "text": "Millistele no\u0303uetele peaks vastama Eesti haridussu\u0308steem?"}, {"text_idx": "#000568", "text": "Seadusloome o\u0303igusliku ja regulatiivse mo\u0303ju hindamine"}, {"text_idx": "#000569", "text": "Seadusloome kvaliteedi ja mo\u0303jude hindamise probleeme *"}, {"text_idx": "#000570", "text": "Euroopa Liit Eesti seaduste mo\u0303jutajana"}, {"text_idx": "#000572", "text": "Euroopa Liidu ja Eesti sotsiaalpoliitika diskursus"}, {"text_idx": "#000573", "text": "Riiklike teenuste kodanikukesksus ja uus tehnoloogia"}, {"text_idx": "#000574", "text": "O\u0303igussotsioloogia tulevik Eestis \u2013 kas on lootust?"}, {"text_idx": "#000575", "text": "Tunnetus, meedia ja poliitiline kommunikatsioon"}, {"text_idx": "#000576", "text": "Eesti valimistest XX sajandi u\u0308heksaku\u0308mnendatel"}, {"text_idx": "#000577", "text": "Valimisseadus vajab lihtsustamist Soome suunas"}, {"text_idx": "#000578", "text": "Tulevane valija: sotsioloogiline pilguheit teismeliste kodanikukompetentsusele"}, {"text_idx": "#000580", "text": "Eesti u\u0308hinemine Euroopa Liiduga kui konvergentsiprotsess"}, {"text_idx": "#000581", "text": "Kogumispension \u2013 kas kohustuslik vaesumine?"}, {"text_idx": "#000585", "text": "Millised on Eesti eeldused olla ja\u0308tkusuutlik va\u0308ikeriik?"}, {"text_idx": "#000587", "text": "Eesti valdade haldusterritoriaalse reformi po\u0303himo\u0303ttelised ku\u0308simused"}, {"text_idx": "#000588", "text": "Eurodebatist Eesti meedias: probleemid ja osalejad"}, {"text_idx": "#000589", "text": "Poliitiline toetus ja vo\u0303imu legitiimsus"}, {"text_idx": "#000591", "text": "Pensionireformist la\u0308bi avaliku arvamuse prisma: valikuid piirab nii info kui raha puudus"}, {"text_idx": "#000592", "text": "Mo\u0303ningaid aspekte salakaubanduse ja organiseeritud kuritegevuse ohjeldamisel Eestis"}, {"text_idx": "#000593", "text": "Va\u0308ikeste maakoolide perspektiividest ja hariduspoliitikast"}, {"text_idx": "#000594", "text": "Missugune peaks olema Eesti erao\u0303iguse su\u0308steem"}, {"text_idx": "#000595", "text": "Sotsiaalne informatsioon seadusloome edendamise teenistuses: olukord ja ettepanekud"}, {"text_idx": "#000596", "text": "O\u0303igusloome normitehnika olemus, vajalikkus, probleemid"}, {"text_idx": "#000597", "text": "Seaduseelno\u0303ude seletuskirjade informatiivsus sotsiaal-majanduslike mo\u0303jude, eurointegratsiooni ja osalusdemokraatia valdkonnas"}, {"text_idx": "#000598", "text": "Riik ja rahvas: elanikkonna poliitiline kompetentsus"}, {"text_idx": "#000599", "text": "Kas Riigikogu tegevus vastab rahva ootustele?"}, {"text_idx": "#000600", "text": "Mittetulundusu\u0308hingute maksustamine meil ja mujal maailmas"}, {"text_idx": "#000601", "text": "Tootja subsiidiumi ekvivalent ja tarbijasubsiidiumi ekvivalent OECD maades ja Eestis"}, {"text_idx": "#000602", "text": "U\u0308levaade esimese ja teise astme kohtustatistikast"}, {"text_idx": "#000603", "text": "Kosmos Eesti teel Euroopa Kosmoseagentuuri liikmeks"}, {"text_idx": "#000606", "text": "Vabau\u0308henduste sisedemokraatia: liikmete ja sihtru\u0308hmade kaasamine poliitikakujundamisse"}, {"text_idx": "#000607", "text": "Kaasava eelarve abil linna parema mo\u0303istmiseni"}, {"text_idx": "#000609", "text": "Eesti Interneti Kogukond: tehtust ja plaanitavast"}, {"text_idx": "#000610", "text": "Kodanikualgatust toetavad va\u0308a\u0308rtused ja ka\u0308itumismustrid: eesti- ja venekeelsete elanike vo\u0303rdlus"}, {"text_idx": "#000611", "text": "Sotsiaalne ettevo\u0303tlus: o\u0303nnelikud inimesed, elujo\u0303ulisem majandus"}, {"text_idx": "#000612", "text": "Eesti kodanikuu\u0308hiskonna statistilise portree ja kaasamistaristu idee"}, {"text_idx": "#000613", "text": "Heategevuse majanduslik va\u0308a\u0308rtus, mo\u0303ju ja va\u0308a\u0308rtustamine"}, {"text_idx": "#000614", "text": "Avaliku vo\u0303imu ja kodanikuu\u0308henduste koosto\u0308o\u0308 edendamise vo\u0303tmeku\u0308simusi"}, {"text_idx": "#000615", "text": "Kodanikuu\u0308hiskonna rollid ja nende rahastamine"}, {"text_idx": "#000616", "text": "Eesti riigi ja kodanikuu\u0308hiskonna partnerlusest"}, {"text_idx": "#000618", "text": "Eesti Loomakaitse Selts on no\u0303rgema poolel"}, {"text_idx": "#000619", "text": "Millist rahastamist vajab kodanikuu\u0308hiskonna arendamine"}, {"text_idx": "#000620", "text": "Avaliku vo\u0303imu ja kodanikualgatuse partnerlus: koosto\u0308o\u0308d mo\u0303jutavad tegurid"}, {"text_idx": "#000621", "text": "Koosto\u0308o\u0308s peitub jo\u0303ud: Eesti naisorganisatsioonid tegutsevad ja arenevad"}, {"text_idx": "#000622", "text": "Demokraatia mudelid ja kodanikuo\u0303petus u\u0308ldhariduses: puuduva lu\u0308li otsinguil"}, {"text_idx": "#000623", "text": "Edu vo\u0303tmeks o\u0303pihimulised, ettevo\u0303tlikud ja koosto\u0308o\u0308altid kodanikud"}, {"text_idx": "#000624", "text": "Demokraatlikud otsustusmudelid \u2013 rohi vo\u0303o\u0303randumise vastu"}, {"text_idx": "#000625", "text": "Eesti kodanikuu\u0308hiskonna arengu kontseptsiooni arengulugu"}, {"text_idx": "#000626", "text": "Seadusloomefoorum Themis kodanike ja kodanikeu\u0308henduste teenistuses"}, {"text_idx": "#000628", "text": "Kodanikeu\u0308hiskond, kolmas sektor ja sotsiaalne kapital"}, {"text_idx": "#000629", "text": "Koosto\u0308o\u0308kokkulepped Suurbritannias ja mida meil on neist o\u0303ppida"}, {"text_idx": "#000630", "text": "Majanduslikust u\u0308histegevusest Eestis: omandio\u0303iguseta kodanikega ei ehita kodanikeu\u0308hiskonda"}, {"text_idx": "#000631", "text": "Kolmas sektor meil ja Inglismaal"}, {"text_idx": "#000632", "text": "Kodanikualgatuste ja riigi kommunikatsioon: teel osalusdemokraatia poole"}, {"text_idx": "#000634", "text": "Eesti erakondade ja kolmanda sektori katusorganisatsioonide koosto\u0308o\u0308memorandum"}, {"text_idx": "#000636", "text": "Kas o\u0303igussu\u0308steem on takistuseks tsiviilu\u0308hiskonna arengule Eestis?"}, {"text_idx": "#000637", "text": "Kui kodanik soovib osaleda seadusloomes"}, {"text_idx": "#000638", "text": "Eesti esindamisest maailma parlamentide u\u0308hisfoorumil"}, {"text_idx": "#000639", "text": "Riigikogu ja NATO Parlamentaarne Assamblee"}, {"text_idx": "#000643", "text": "Motivatsioonide roll parlamendi korruptsioonivastastes programmides"}, {"text_idx": "#000644", "text": "Parlamentide info- ja analu\u0308u\u0308siteenistuste koosto\u0308o\u0308vo\u0303rgud"}, {"text_idx": "#000645", "text": "Teadmus ja vo\u0303im: uuringute ja demokraatliku seadusloome olemuslik side *"}, {"text_idx": "#000646", "text": "Eesti-Vene suhted: ku\u0308mne aasta skeem"}, {"text_idx": "#000647", "text": "Ukraina Ida ja La\u0308a\u0308ne vahel"}, {"text_idx": "#000652", "text": "Eesti delegatsioon Euroopa No\u0303ukogu parlamentaarses assamblees"}, {"text_idx": "#000653", "text": "Endiste parlamendiliikmete assotsiatsioonid Euroopas ja Jaapanis"}, {"text_idx": "#000654", "text": "Parlamendiliikmete to\u0308o\u0308tasu ja hu\u0308vitised rahvusvahelises vo\u0303rdluses"}, {"text_idx": "#000655", "text": "Tihedama teaberuumi poole: hariv teatmik Eesti poliitikutest"}, {"text_idx": "#000656", "text": "Demokraatia areng Eestis: avalikustamisest iseseisvuse taastamiseni (1986\u20131991)"}, {"text_idx": "#000657", "text": "Kaante vahel on u\u0308levaade po\u0308o\u0308rdeliste aastate parlamendi tegevusest"}, {"text_idx": "#000658", "text": "Viimasest U\u0308lemno\u0303ukogust eelarvamuste ja emotsioonideta"}, {"text_idx": "#000659", "text": "Ku\u0308mme aastat okupatsioonirez\u030ciimide poolt represseeritud isiku seadust"}, {"text_idx": "#000661", "text": "Eesti Vabariik koduteel: riigio\u0303iguslik areng 1990\u20131992"}, {"text_idx": "#000662", "text": "Eesti parlamendi pa\u0308devus ja tegevus va\u0308lissuhtlemise korraldamisel iseseisvumisest kuni po\u0303hiseadusliku korra taastamiseni"}, {"text_idx": "#000663", "text": "Kommunistlik to\u0308o\u0308listeru\u0308hm I Riigikogus (1920-1923)"}, {"text_idx": "#000664", "text": "Eesti Vabariigi U\u0308lemno\u0303ukogu va\u0308lispoliitiline tegevus 1990\u20131992"}, {"text_idx": "#000665", "text": "Tiibeti suur minevik ja habras olevik"}, {"text_idx": "#000666", "text": "\u201dPa\u0308rnoja parandus\u201d krooni stabiilsust ohustamas"}, {"text_idx": "#000667", "text": "Parlamendi o\u0303igusloome \u2013 Eesti riigi vaba arengu eeldus *"}, {"text_idx": "#000668", "text": "Kolm poliitreisi aastast 1993 *"}, {"text_idx": "#000669", "text": "Erakondade liidrite tippkohtumised 1990. aastate keskel"}, {"text_idx": "#000670", "text": "Eesti po\u0303hiseadused ja nende ja\u0308relevalve"}, {"text_idx": "#000671", "text": "Parteideta parlament \u2013 VI Riigikogu 1938-1940"}, {"text_idx": "#000672", "text": "Kas parlamendi vo\u0303im vo\u0303i presidendi vo\u0303im"}, {"text_idx": "#000674", "text": "2023. aasta Riigikogu valimiste erinevaid tahke"}, {"text_idx": "#000675", "text": "Riigikogu valimiste eel erakondade antud valimislubaduste kvantitatiivne tekstianalu\u0308u\u0308s"}, {"text_idx": "#000676", "text": "Tallinna Tehnikau\u0308likool EuroTeQiga tippude poole"}, {"text_idx": "#000679", "text": "Riigikogu hoone \u2013 esimene vo\u0303rdsete seas"}, {"text_idx": "#000680", "text": "Ko\u0303igile avaliku halduse hariduse omandanutele ei jagu erialast to\u0308o\u0308d"}, {"text_idx": "#000681", "text": "Andmepo\u0303hisus, ennetus ja inimeste teadlikkus tuleviku tervishoius"}, {"text_idx": "#000683", "text": "Eesti metsaomanike uuringu 2019 tulemustest"}, {"text_idx": "#000684", "text": "Euroopa Liidu infokeskus Eesti Rahvusraamatukogus"}, {"text_idx": "#000686", "text": "Rahva ja eluruumide registripo\u0303hise loenduse ettevalmistusto\u0308o\u0308st Eestis"}, {"text_idx": "#000687", "text": "Riigikogu valimised \u2013 mo\u0303ned u\u0308ldistused"}, {"text_idx": "#000690", "text": "Teadlaskarja\u0308a\u0308ri mudel kui riigi konkurentsivo\u0303ime tugi *"}, {"text_idx": "#000691", "text": "Uus majandus ja to\u0308o\u0308turg: va\u0308ljakutsed to\u0308o\u0308jo\u0303ule"}, {"text_idx": "#000692", "text": "U\u0308likoolide mo\u0303ju va\u0308ikeriigi u\u0308hiskonna ja majanduse arengule *"}, {"text_idx": "#000693", "text": "Eesti tippteadus ja selle probleemid"}, {"text_idx": "#000694", "text": "Arvamus tuleviku kohta mo\u0303jutab praeguseid otsuseid"}, {"text_idx": "#000695", "text": "Mida me teame kohalike omavalitsuste andmekogudest?"}, {"text_idx": "#000698", "text": "Kohalik ko\u0303rgkool kui parim regionaalpoliitika to\u0308o\u0308riist *"}, {"text_idx": "#000699", "text": "Eesti maapo\u0303u vajab su\u0308steemset la\u0308henemist \u2013 akadeemiline vaade praktiliste ja\u0308reldustega"}, {"text_idx": "#000700", "text": "Eesti o\u0303igusloome ku\u0308sitavusest aegumise ja alusetu rikastumise na\u0308itel"}, {"text_idx": "#000701", "text": "Euroopa Sotsiaaluuring annab vastused riigi juhtimiseks vajalikele ku\u0308simustele *"}, {"text_idx": "#000702", "text": "Kriminaalmenetluse reformist Eestis 2000\u20132003: seadusloome ja\u0308relaudit"}, {"text_idx": "#000704", "text": "Eesti kui va\u0308ikese u\u0308leminekuu\u0308hiskonna perepoliitika \u2013 ei uus Po\u0303hjala ega vana Euroopa"}, {"text_idx": "#000705", "text": "Riigiasutuste tellitud uuringud kui inforessurss to\u0303enduspo\u0303histe poliitikate loomiseks"}, {"text_idx": "#000706", "text": "Poliitiliste karikatuuride na\u0308ituse ja auhindade lugu"}, {"text_idx": "#000707", "text": "Eesti poliitiline karikatuur: heatahtlikust huumorist salvava satiirini"}, {"text_idx": "#000708", "text": "Pilguheit parlamendiraamatukogu 25 aasta tegevusele"}, {"text_idx": "#000709", "text": "Arhiivinoppeid ja meenutusi Riigikogu Kantselei ajaloost"}, {"text_idx": "#000711", "text": "Ebavo\u0303rdsuse uurija David B. Grusky"}, {"text_idx": "#000713", "text": "Europeana \u2013 kas kaotsi minev identiteet vo\u0303i vo\u0303imalus Eestit na\u0308idata?"}, {"text_idx": "#000715", "text": "Demokraatia ja liberalismi uurija Georg S\u00f8rensen"}, {"text_idx": "#000717", "text": "Tagasivaade XI Riigikogu to\u0308o\u0308dele ja tegemistele"}, {"text_idx": "#000719", "text": "Majandusliku Koosto\u0308o\u0308 ja Arengu Organisatsioon"}, {"text_idx": "#000722", "text": "Lugemisaasta auks ja raamatu kiituseks"}, {"text_idx": "#000723", "text": "Vladimir S\u030cljapentohh \u2013 vene sotsioloogia rajajaid"}, {"text_idx": "#000724", "text": "Muutuvad trendid infootsingus \u2013 staatilisest veebist semantilise veebini"}, {"text_idx": "#000726", "text": "Eesti Rahvusraamatukogu teadus- ja arendustegevusest"}, {"text_idx": "#000727", "text": "Mitmeku\u0308lgne USA majandusteadlane Alan B. Krueger"}, {"text_idx": "#000728", "text": "Riigikogu liikmete kirjutised u\u0308leriigilistes ja kohalikes ajalehtedes"}, {"text_idx": "#000730", "text": "Pilguheit Riigikogu ajalooks saanud X koosseisule"}, {"text_idx": "#000732", "text": "Eesti Teadusinfosu\u0308steem \u2013 teadlase abivahend ja avalikkuse teavitaja"}, {"text_idx": "#000733", "text": "Michael Burawoy ja avalik sotsioloogia"}, {"text_idx": "#000734", "text": "Mugav juurdepa\u0308a\u0308s Euroopa kultuuri- ja teadusinfole"}, {"text_idx": "#000737", "text": "Euroopa Parlamendi raamatukogu uuenenud infokeskkonnas"}, {"text_idx": "#000738", "text": "Teadusinformatsioon kui teadmistepo\u0303hise u\u0308hiskonna nurgakivi"}, {"text_idx": "#000739", "text": "Sada ja u\u0308ks Eesti poliitilist karikatuuri"}, {"text_idx": "#000741", "text": "Seitse aastat Euroopa Liidu o\u0303igusaktide to\u0303lkimist"}, {"text_idx": "#000742", "text": "Viis aastat Euroopa Liidu infokeskust"}, {"text_idx": "#000743", "text": "Rahvusvaheliste organisatsioonide alane informatsioon Eesti raamatukogudes"}, {"text_idx": "#000745", "text": "Valik Tartu U\u0308likooli o\u0303igusteaduskonna bakalaureuseto\u0308o\u0308dest 1997-2000"}, {"text_idx": "#000746", "text": "Eesti ajakirjanduse andmebaasid Eesti Rahvusraamatukogus"}, {"text_idx": "#000747", "text": "ESTA vahendab infot muutuvast u\u0308hiskonnast"}, {"text_idx": "#000748", "text": "Riigikogu VII\u2013XIII koosseisu viis statistika kogumikku ja pilk muutustele"}, {"text_idx": "#000750", "text": "Kaksku\u0308mmend kolm aastat valimisi kaante vahel *"}, {"text_idx": "#000751", "text": "Ajakirja Riigikogu Toimetised sihiseaded ja ka\u0308imavedu"}, {"text_idx": "#000752", "text": "Traditsioon on su\u0308ndinud, et ja\u0308a\u0308da"}, {"text_idx": "#000762", "text": "Madis ErnitsKerly EspenbergRiigikogu korruptsioonivastane erikomisjon"}, {"text_idx": "#000829", "text": "Eesti majanduspoliitika puhul ei saa ra\u0308a\u0308kida ja\u0308tkusuutlikust arenenud riikidele ja\u0308relejo\u0303udmise strateegiast."}, {"text_idx": "#000830", "text": "Eesti majanduspoliitika nurgakivina rakendati valuutakomitee su\u0308steemi vahetuskursi tagamisel, va\u0308liskaubanduse barja\u0308a\u0308ride (imporditollide ja subsiidiumide) puudumist, va\u0308liskapitalile soodsat ettevo\u0303tete tulumaksu korraldust, madala miinimumpalga abil madala palgataseme sa\u0308ilitamist ja madalat sotsiaal\u00adsele kaitsele suunatud maksukoormuse taset. Esmapilgul na\u0308is see tagavat kiire arengu. Eestit hinnati \u201cBalti tiigritest\u201d edukaimaks ja ta kuulus aastail 2000\u20132007 Euroopa Liidu ko\u0303ige kiiremini kasvava majandusega riikide hulka (Brixiova et al 2010, 57).\nMajanduskriis tabas 2008. aastal enamikku Euroopa Liidu liikmeid, eriti raskelt Eestit ja teisi Balti riike. Kieli Maailmamajanduse Instituudi teadurid esitavad sellega seoses ku\u0308simuse: kas \u201ctiigritest\u201d on nu\u0308u\u0308d saanud \u201cvoodiesised vaibad\u201d? (Schrader, Laaser 2010.)"}, {"text_idx": "#000831", "text": "Eesti valitsus on pu\u0308u\u0308dnud luua va\u0308lisinvesteeringutele vo\u0303imalikult ha\u0308id tingimusi, lootes sellega kindlustada oma rahvas to\u0308o\u0308kohtade ja sissetulekuga. Seejuures to\u0303steti jumala seisusse finantskapital. See tekitas (suurpankade vo\u0303itluses turu jaotamise pa\u0308rast) inimestele ja ettevo\u0303tetele takistamatult sissevoolanud laenuraha abil illusiooni majanduskasvu ja heaolu saavutamise vo\u0303imalusest investeeringuteks sa\u0308a\u0308ste kogumata. Lo\u0303pptulemusena pu\u0308u\u0308ti inimesed vo\u0303lalo\u0303ksu, mille lo\u0303plikke mo\u0303jusid on praegu vo\u0303imatu ette na\u0308ha."}, {"text_idx": "#000832", "text": "Inimesi seob majandusega nende teenitav to\u0308o\u0308tasu, mille muutus annab inimestele vahetult ma\u0308rku nii majanduse positiivsest kui ka negatiivsest arengust. Palgal on kahtlemata ta\u0308htis vahetu mo\u0303ju majapidamiste heaolule. Va\u0308hem ta\u0308htsad ei ole ka palgaga seotud maksudest rahastatavad sotsiaalkaitse kulud. Eeltoodust tulenevalt analu\u0308u\u0308sitakse artiklis Eesti teed majanduskriisi ja selle tagaja\u0308rgi u\u0308ldises majanduspoliitilises kontekstis ning empiiriliselt brutopalga arengu alusel."}, {"text_idx": "#000833", "text": "Artikli eesma\u0308rk on hinnata Eesti majanduspoliitika aluseid majanduskriisi kontekstis ning brutopalga arengut kriisi eel ja ajal u\u0308ldiselt ning tegevusalade lo\u0303ikes. Eesma\u0308rgi saavutamiseks pu\u0308stitatakse ja\u0308rgmised uurimisu\u0308lesanded:"}, {"text_idx": "#000834", "text": "analu\u0308u\u0308sida Eesti arengu eduloo va\u0308idetavaid majanduspoliitilisi po\u0303hjusi;\nanalu\u0308u\u0308sida Eesti majanduspoliitikat majanduskriisi kontekstis ja hinnata selle tegelikke va\u0308ljavaateid;\nanalu\u0308u\u0308sida brutopalgaga seotud u\u0308ldisi arenguid ja sektoraalseid erinevusi Eesti majanduses kuni majanduskriisini ja kriisi ajal."}, {"text_idx": "#000835", "text": "Analu\u0308u\u0308s toetub teoreetiliselt majandusekspertide ka\u0308sitlusele Baltimaade majandusarengu vo\u0303imaluste kohta, empiiriliselt aga Eurostati ja Eesti statistikaameti andmetele brutopalga arengust Eestis tervikuna ja eri tegevusaladel."}, {"text_idx": "#000836", "text": "Eestil nagu teistel Euroopa Liidu keskmisest arengutasemest kaugele maha ja\u0308a\u0308nud riikidel tuleb leida arengustrateegia mahaja\u0308a\u0308muse va\u0308hendamiseks. Va\u0308hemalt majanduses na\u0308is Euroopa Liiduga u\u0308hinemise ajaks edustrateegia olevat leitud ja edukalt rakendatud \u2013 aastail 1995\u20132004 oli Eesti SKT aastakeskmine reaalkasv 6,1 ja aastail 2000\u20132004 koguni 7,2 protsenti, mille aluseks hindasid liberaalsed valitsusringkonnad pikaajalise ja\u0308rjekindla ja ettena\u0308geliku raha-, eelarve- ja majanduspoliitika (Paet 2005). Va\u0308liselt na\u0308is selleks ka po\u0303hjust olevat."}, {"text_idx": "#000837", "text": "Krooniaja algusega vo\u0303rreldes oli inflatsioon va\u0308henenud ligi 90 protsendilt (1993. a) 1,4 protsendile (2003. a), mida peeti valuutakomitee su\u0308steemi vo\u0303i laiemalt fikseeritud vahetuskursisu\u0308steemi (Laursen, Grawe 2004) rakendamise tulemuseks. Kahtlemata va\u0308hendab fikseeritud vahetuskursi tingimustes survet hinnato\u0303usule peamiste ekspordipartnerite va\u0308a\u0308ringute devalveerimine (eksport)sissetulekute va\u0308henemise to\u0303ttu. Eestil on selline kogemus Vene rubla ja Rootsi krooni va\u0308a\u0308rtuse languse mo\u0303just ekspordisektorile. Sellest hoolimata hindasid Eesti valitsusringkonnad valuutakomitee su\u0308steemi edustrateegia alusena.\nKiire riigivara erastamine to\u0303i Eestisse ma\u0308rgatava hulga va\u0308lisinvesteeringuid, mida hinnati kui liberaalse (barja\u0308a\u0308rideta) majanduspoliitika tulemust, ja kutsuti u\u0308les ja\u0308tkama riigi suurettevo\u0303tete erastamist (Laursen, Grawe 2004). Otseinvesteeringute sissevool oli to\u0303epoolest ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rne: aastail 1995\u20132003 kasvas va\u0308lismaiste otseinvesteeringute maht Eestis 9,46 korda, samal ajal kui La\u0308a\u0308nemere regioonis tervikuna 3,43 korda (Lihto 2005). Va\u0308lisinvesteeringuid Eestisse hinnati seejuures Eesti rahvusvahelisustumise ja Eestist va\u0308ljasuunduvate va\u0308lisinvesteeringute eeldusena (Purju 2004). Kergelt ligipa\u0308a\u0308setav ja la\u0308a\u0308neliku ettevo\u0303tlusregulatsiooniga Eesti kujunes paljudele Soome ettevo\u0303tetele (eriti va\u0308ikestele ja keskmise suurusega ettevo\u0303tetele) rahvusvahelisustumise katselaboriks, kust mindi edasi teistesse Balti riikidesse (Kosonen, Heliste 2005; Heiskanen 2006). Samal ajal vaadati Soome poolt Eesti suurt so\u0303ltuvust va\u0308lisinvesteeringutest kui riski seal juba tegutsevatele Soome ettevo\u0303tetele (Alho et al 2004). Poliitringkondades valitses aga selge eufooria (Parts 2007; Kauppi 2007; Ansip 2008).\nMadalast maksukoormusest hoolimata suudeti Eestis eelarve mitte lihtsalt tasakaalus hoida, vaid koguni eelarve u\u0308leja\u0308a\u0308k saavutada ja keskvalitsusele reserve koguda. Na\u0308is, et hariduses, tervishoius ja turvalisuse tagamisel on vo\u0303imalik vastuvo\u0303etav tase saavutada mitte ainult absoluutselt, vaid ka suhteliselt palju va\u0308iksemate kulutustega SKT-s (majanduslikult efektiivsemalt) kui ko\u0303rgelt arenenud riikides. Tegelikult tuleb tunnistada, et paljuski elati lihtsalt varem loodud ressursi arvel.\nKesk-Euroopa konkurentriikidest tunduvalt madalama palga algtaseme to\u0303ttu suudeti saavutada oluline to\u0308o\u0308viljakuse to\u0303us, osaliselt ku\u0308ll to\u0308o\u0308jo\u0303u voolamisega madalama tootlikkusega tegevusaladelt ko\u0303rgema tootlikkusega majandusharudesse (Laursen, Grawe 2004). Prognoositi, et veerand sajandiga jo\u0303uab Baltimaades palgatase to\u0303usust hoolimata va\u0308ga madala algtaseme to\u0303ttu ainult 75 protsendini 15 Euroopa Liidu \u201cvana\u201d liikmesriigi keskmisest palgatasemest (Alho et al 2004). To\u0308o\u0308tajad ei ole Eestis oma huvide kaitseks organiseerunud: kui Po\u0303hjamaades kuulub ametiu\u0308hingutesse ligikaudu 80 protsenti to\u0308o\u0308tajatest, siis Eestis ainult veidi u\u0308le ku\u0308mne protsendi; Po\u0303hjamaades on kollektiivlepingutega ho\u0303lmatud 80\u201390 protsenti to\u0308o\u0308tajatest, Eestis ligikaudu 25 protsenti (Sippola 2006). Leidus ka kahtlejaid madalale palgale toetuva arengustrateegia ja\u0308tkusuutlikkuses \u2013 majanduskasv toob paratamatult kaasa surve palgato\u0303usuks (Ketels 2006).\nEesti poole vo\u0303rra Euroopa Liidu keskmisest tasemest (suhtena SKT-sse) va\u0308iksemad sotsiaalkulutused \u2013 Eurostati andmeil Eestis ligi 13 protsenti SKT-st Euroopa Liidu ligikaudu 26 protsendi vastu \u2013 ta\u0308hendasid tegelikult, et ostujo\u0303u pariteedi alusel hinnatuna ja\u0308id \u00adsotsiaalkulud inimese kohta Eestis tasemele 25\u201330 protsenti Euroopa Liidu keskmisest. Ometi ei kutsunud sotsiaal\u00adse turvalisuse madal tase u\u0308hiskonnas esile ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rset rahulolematust. See na\u0308ib to\u0303estavat indiviidi enda vastutusele rajatud la\u0308henemisviisi po\u0303hjendatust, vo\u0303rreldes liigselt solidaarset turvalisuse tagamist ro\u0303hutavate Po\u0303hjamaade ja teiste Euroopa Liidu sotsiaalriikidega. La\u0308a\u0308nemere regiooni kujundamise majanduslikku mo\u0303tet na\u0308htigi selles, et to\u0308o\u0308jo\u0303uintensiivsed tootmisetapid liiguvad ko\u0303rge palga- ja sotsiaalkulude tasemega riikidest piirkondadesse, kus ei eeldata keskpikas perspektiivis ko\u0303igi avalike teenuste pakkumist ja nendega seotud kulude kandmist (Akerholm 2005)."}, {"text_idx": "#000838", "text": "Euroopa Liidu liikmeks saamine pidi olema Eesti eduloo tunnustuseks (Lehtoma\u0308ki 2005) ja teisalt edasikestmise tagatiseks. Kuigi juba 2004. aastal ma\u0308rgiti \u201cva\u0308ljakutsena\u201d arengu ja\u0308tkusuutlikkusele suure jooksevkonto defitsiidi ko\u0303rval krediitraha kiiret sissevoolu (Laursen, Grawe 2004), ei ka\u0308sitletud seda siiski vastuabino\u0303ude rakendamist vajava olulise ohutegurina. A\u0308ritegevuse arendamise peamise puudusena uutes Euroopa Liidu liikmesriikides ma\u0308rgitakse avaliku halduse viletsat kvaliteeti (Alho et al 2004)."}, {"text_idx": "#000839", "text": "Arenguperspektiivide hindamiseks tulebki selgeks teha, mis peab Eestile ja\u0308tkuva edu tagama. 1990. aastate algusest kujunema hakanud endogeensed kasvuteooriad (Romer 1990; Romer, Rivera-Batiz 1991) ro\u0303hutasid teadus- ja arendusto\u0308o\u0308le rajanevat innovatsiooni kui po\u0303hilist majanduskasvu saavutamise allikat. See la\u0308henemine kujundas riigi arengu perspektiivide ka\u0308sitlust ka Eestis. 1997. aastal koostatud arengustrateegias \u201cEesti 2010\u201d (Terk 2007) toodi peamise Eesti arengutegurina va\u0308lja (Venemaa ja La\u0308a\u0308ne-Euroopa riikide vahel sillaks olemise ko\u0303rval) juhtpositsioonidele to\u0303usmine informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas. Loomulikult ei olnud sellise eesma\u0308rgi seadmiseks reaalset alust, puudusid nii baas (ressursid ja vo\u0303imekus) kui ka poliitiline tahe astuda selle valdkonna arendamiseks reaalseid samme."}, {"text_idx": "#000840", "text": "Innovatsiooniveduriks kujunemise eesma\u0308rk ei vastanud samuti meie tegelikule positsioonile su\u0308venevas lo\u0303imumises Euroopa Liiduga. Soome poolt vaadatuna pidi Eesti (nagu teisedki Baltimaad) kujunema allhangete tegijaks rahvusvahelistele suurettevo\u0303tetele, millest la\u0308htudes peaks valitsus kujundama haridus-, (rakendus)teadus-, standardi-, IT- ja muud poliitikad (Hyva\u0308rinen 2005). Eestil soovitati seega pingutada haridusliku, teadusliku ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia infrastruktuuri, samuti vo\u0303imeka (high-skilled) to\u0308o\u0308jo\u0303u ettevalmistamise nimel, et olla valmis pakkuma rahvusvahelistele ettevo\u0303tetele odavalt ja\u0308rjest keerulisemaid allhanketo\u0308id."}, {"text_idx": "#000841", "text": "See la\u0308henemine on va\u0308ga pikaajaline, kui mitte lo\u0303putu tee nu\u0308u\u0308disaegse innovatsiooni- ja teadmistepo\u0303hise majanduseni. Samal ajal on \u201careneva allhankija\u201d positsiooni \u201cpakkumine\u201d Balti riikidele loogiline. Eestil oli nende riikide parimana teadus- ja arendusto\u0308o\u0308 kulude osata\u0308htsus SKT-st 2003. aastal 0,77 protsenti Rootsi 4,27, Soome 3,51 ja Taani 2,60 protsendi vastu (Savo, Elo 2005). 2009. aastaks kasvas Eesti teadus- ja arendusto\u0308o\u0308 kulude osata\u0308htsus 2003. aastaga vo\u0303rreldes ligikaudu kahekordseks ja jo\u0303udis 1,42 protsendini SKT-st, mis ja\u0308i siiski liidritest kaugele: Eurostati andmetel oli teadus- ja arendusto\u0308o\u0308 kulutuste tase Soomes 3,96, Rootsis 3,6 ja Taanis 3,02 protsenti."}, {"text_idx": "#000842", "text": "Ma\u0308rksa rohkem po\u0303hjendatud na\u0308is arenenud riikide \u201ckinnipu\u0308u\u0308dmise strateegia\u201d seisukohalt otseste va\u0308lisinvesteeringute (OVI) riiki meelitamine. Esmapilgul na\u0308ib, et see strateegia oli edukas: 2005. aasta lo\u0303pu (varasemad andmed ei ole ja\u0308rgmistega vo\u0303rreldavad) 9,56 miljardilt eurolt kasvas OVI positsioon Eestis 2008. aasta lo\u0303puks 11,87 miljardile eurole, s.t 2,31 miljardi euro ehk 24,2 protsendi vo\u0303rra. 2009. aasta jooksul va\u0308henes ku\u0308ll OVI positsioon 11,28 miljardi euroni (Eesti Panga online-andmebaas), kuid sellest hoolimata vo\u0303iks euroliidu liikmesuse mo\u0303ju hinnata kokku\u00advo\u0303ttes positiivseks. Paraku selgub Eesti Panga andmeist, et samal ajal on Eestist va\u0308ljavoolanud OVI positsioon kasvanud 1,64 miljardilt eurolt 2005. aasta lo\u0303pul 4,76 miljardile eurole 2008. aasta lo\u0303pul, s.t 3,12 miljardi euro ehk 192 protsendi vo\u0303rra."}, {"text_idx": "#000843", "text": "Kuigi ka kapitali va\u0308ljavoolus toimus 2009. aastal tagasiminek 4,60 miljardi euroni, on OVI va\u0308lispositsiooni juurdekasvutempo olnud ligi ku\u0308mme korda kiirem OVI positsiooni kasvutempost Eestis. 2005. aasta lo\u0303pul oli OVI va\u0308lispositsiooni suhe OVI positsiooni Eestis 17,2 protsenti, 2009. aasta lo\u0303pus aga juba 40,8 protsenti. Seega ilmneb, et Eesti on OVI seisukohalt va\u0308liskapitalile va\u0308hem atraktiivne kui va\u0308lismaa Eestis loodud kapitalile. Po\u0303hjuseks on ja\u0308rgmised asjaolud."}, {"text_idx": "#000844", "text": "Eesti va\u0308ga lihtne, ko\u0303igile sektoritele u\u0308hetaoline maksusu\u0308steem on atraktiivne eelko\u0303ige meie turgu ho\u0303ivavatele ja teenindavatele rahvusvaheliselt mittekaubeldavate kaupade ja teenuste pakkumisele suunatud investeeringutele. Innovaatilisi eksportkaupu tootvale kapitalile selline maksusu\u0308steem atraktiivne ei ole.\nMadalapalgalise lihtto\u0308o\u0308jo\u0303uga tehakse mitmes suures va\u0308liskapitalile kuuluvas ettevo\u0303ttes Eestis to\u0308o\u0308jo\u0303umahukaid vaheoperatsioone (detailide kontroll ja kokkupanek), mis annavad suure import-eksporttehingute mahu, kuid kohaliku va\u0308a\u0308rtusloome osa on va\u0308ike.\nEesti va\u0308ikese turu teenindamiseks vajalikud investeeringud on va\u0308liskapitalil paljudes valdkondades (finantsvahendus, kommunikatsioon, kaubandus jt) suures osas tehtud ja nii puudub teenitud kasumile Eestis rakendus. Siin teenitud kasumid otsivad u\u0308ha enam rakendusala Eestist va\u0308ljaspool.\nEt Eestis maksustatakse ainult dividendidena jaotatud kasum ja va\u0308liskapitalil rajanevad ettevo\u0303tted on leidnud Eestis teenitud kasumi maksuvaba va\u0308ljaviimise kanalid (na\u0308iteks investeeringuna tu\u0308tarettevo\u0303ttesse va\u0308lismaal kuni 2009. aastani, laenudena emafirmadele vo\u0303i nende tu\u0308tarettevo\u0303tetele), voolab siit juba rohkem OVI va\u0308lja, kui seda sisse tuleb."}, {"text_idx": "#000845", "text": "Otseste va\u0308lisinvesteeringute sisse- ja va\u0308ljavoolu maht ning du\u0308naamika, samuti struktuur na\u0308itab, et va\u0308lisinvesteeringud sellise majanduspoliitika ja\u0308tkumisel arenenud riike Eestil kinni pu\u0308u\u0308da ei aita."}, {"text_idx": "#000846", "text": "Kui u\u0308hiskonnas valitsev meelsus seda vo\u0303imaldab, on kindlasti kasulik hoida maksukoormus vo\u0303imalikult madalana. Sellise strateegia ja\u0308tkamine kujuneb ja\u0308rjest probleemsemaks. Maksukoormus on ta\u0308htis konkurentsitegur, mis pa\u0308rast kaupade-teenuste, kapitali ja inimeste liikumiselt to\u0303kete ko\u0303rvaldamist nihkub paratamatult ta\u0308helepanu keskpunkti. Arenenud Po\u0303hjamaad hindasid, et ettevo\u0303tlusmaksude u\u0308htlustamine on La\u0308a\u0308nemere majandusruumi edasise arengu u\u0308ks po\u0303hitingimusi (Svedberg 2006). Nu\u0308u\u0308d on maksude harmoneerimine Saksamaa eestvedamisel kerkinud kogu Euroopa Liidus keskse ta\u0308htsusega poliitiliseks ku\u0308simuseks."}, {"text_idx": "#000847", "text": "Madal palgatase on kahtlemata atraktiivne lihtto\u0308o\u0308jo\u0303udu vajavatele ettevo\u0303tjatele, kuid va\u0308lismaised ametiu\u0308hingud sallivad seda ha\u0308dapa\u0308rast ainult valdkondades (allhangetes), kus odav to\u0308o\u0308jo\u0303ud ei konkureeri otseselt nende ko\u0303rgepalgalise to\u0308o\u0308jo\u0303uga. Seeto\u0303ttu tuuakse La\u0308a\u0308nemere majandusruumi eduka arengu u\u0308he eeltingimusena va\u0308lja ho\u0303o\u0303rumiste a\u0308rahoidmine to\u0308o\u0308turul (Svedberg 2005). Euroopa Liidu keskmisest kiirema majanduskasvu tingimustes (arenenud riikide \u201ckinnipu\u0308u\u0308dmise\u201d eeldus) ei ole aga madala palga ja hinnataseme pikaajaline sa\u0308ilitamine reaalne. Niels Mygind (2006) to\u0303i o\u0303igustatult esile, et Balti riikides kehtestatud fikseeritud vahetuskursi tingimustes on arenenud riike \u201ckinnipu\u0308u\u0308dvates\u201d majandustes kasvavast tootlikkusest tingitud kodumaise va\u0308a\u0308ringu kallinemise ainus va\u0308ljendusviis hindade, sealhulgas palkade to\u0303us."}, {"text_idx": "#000848", "text": "Paavo Okko (2007) na\u0308itas po\u0303hjendatult, et madala sissetulekutasemega Euroopa Liidu uute liikmesriikide konvergents arenenud riikidega on va\u0308ga pikaajaline ja vastuoluline protsess."}, {"text_idx": "#000849", "text": "Madalalt arenenud riigid suudavad esialgu saavutada sissetulekute kiirema suhtelise kasvu (\u03b2-konvergentsi), kuid sissetulekute taseme nominaalse erinevuse va\u0308henemist (\u03c3-konvergentsi) la\u0308hiajal saavutada ei suuda. Kui Eesti suutnuks hoida SKT reaalse aastakasvu aastatel 2008\u20132015 tasemel 6,6 protsenti Soome 3,8 protsendi vastu (aastate 2000\u20132005 na\u0308itajad), kasvaks Eestis SKT per capita kahekordseks ja Soomes poolteisekordseks. Samal ajal suureneks sissetulekutaseme nominaalne erinevus 70 protsendi vo\u0303rra. Kui palgataseme erinevus on kordades, siis mo\u0303neku\u0308mneprotsendine palgato\u0303us palgataset Balti riikides veel va\u0308heatraktiivseks ei muuda. Arenenud riikidest palju madalam palgatase (2006. aastal Eestis 25 protsenti Saksamaa palgatasemest) ja\u0308a\u0308vat ka pa\u0308rast kriisi va\u0308lisinvestoritele atraktiivseks, kuid to\u0308o\u0308puudus pu\u0308sib sellest hoolimata veel aastaid ko\u0303rge (Wiegert 2009)."}, {"text_idx": "#000850", "text": "Madala palgataseme puhul tuleb arvestada ka selle negatiivset mo\u0303ju to\u0308o\u0308jo\u0303u kvalifikatsiooni to\u0303stmisele. Noored ei ole motiveeritud raskeid tehnilisi erialasid omandama, kui erialase to\u0308o\u0308 leidmine on Eestis raske ja to\u0308o\u0308tasu madal. Ko\u0303rge kvalifikatsiooni omandanutele tugevneb to\u0303mme va\u0308lismaale to\u0308o\u0308le siirduda."}, {"text_idx": "#000851", "text": "Riikidevaheliste sissetulekute erinevuste kasvule lisaks suurenevad regioonidevahelised erinevused ka riikide sees \u2013 linnade (eelko\u0303ige metropolide) kiire kasv ja maapiirkondade taandareng ning rahvastikust tu\u0308hjenemine (Damsgaard 2008). Selle tulemusena kallineb metropolides maa ja halvenevad elutingimused, mis a\u0308hvardab pidurdada ka to\u0303mbekeskuste arengut."}, {"text_idx": "#000852", "text": "Sotsiaalkulude madalat taset vo\u0303ib kahtlemata teatud piirides ka\u0308sitleda majanduslikku konkurentsivo\u0303imet suurendava tegurina. See kehtib eelko\u0303ige va\u0308liskapitalil rajanevate ettevo\u0303tete kohta, mis ei pea silmas pidama investeeringute sihtriigi rahva (u\u0308hiskonna) pikaajalisi arenguperspektiive. Eesti on u\u0308hinenud Euroopa sotsiaalhartaga, mis esitab inimeste sotsiaalse kaitse tagamisele ku\u0308llalt ko\u0303rged no\u0303uded. To\u0303sise u\u0308hiskondliku surve puudumise tingimustes on aga hartaga u\u0308hinemisel vo\u0303etud kohustuste ta\u0308itmine ainult valitseva eliidi su\u0308dametunnistuse ku\u0308simus. Tulevikuva\u0308ljavaated madala sotsiaalkaitse poliitika ja\u0308tkamisel ei ole sugugi kindlad: eriti Prantsusmaa, Saksamaa ja Austria on teravalt to\u0303statanud nn sotsiaalse dumpingu probleemi, mis takistavat Euroopa Liidu majandusliku lo\u0303imingu su\u0308venemist (Terk 2006)."}, {"text_idx": "#000853", "text": "Palkade ja sotsiaalse kaitse kulude kasvu surve olukorras tuleb arengu ja\u0308tkusuutlikkuse tagamiseks saavutada produktiivsuse kiirem kasv, mis on vo\u0303imalik ainult innovatsioonile toetudes. Innovatsioonile toetuvale arengustrateegiale u\u0308leminekuks on tarvis pikaajalist meetmete kompleksi nii innovatsioonisu\u0308steemi komponentide (haridus, teadus, arendustegevus, intellektuaalse omandi kaitse jms) ja nende seoste arendamiseks kui ka ettevo\u0303tete innovatsioonistrateegiasse (klastrite va\u0308ljaarendamine, koosto\u0308o\u0308vo\u0303rgustike loomine, arendusprojektide initsieerimine, innovatsiooniprojektide toetamiseks jms) kaasamiseks (Ketels 2006)."}, {"text_idx": "#000854", "text": "Kokkuvo\u0303ttes ei anna Eesti majanduspoliitika alust ra\u0308a\u0308kida arenenud riikidele ja\u0308relejo\u0303udmise strateegiast. Buum tugines lihtsa laenuraha massilisele sissetoomisele. Regiooni majandusarengu raportis to\u0303detakse, et kriis lo\u0303petas mahaja\u0308a\u0308nud riikide kiire kasvu, sest see ei olnud ja\u0308tkusuutlik, ja riikide majanduslikud erinevused on ja\u0308lle suurenenud. To\u0303ena\u0308oliselt erineb edaspidi arenenud ja to\u0303usvate (emerging) riikide suutlikkus tagada innovatsioon ja ko\u0303rge tootlikkus veelgi enam (State of ... 2009)."}, {"text_idx": "#000855", "text": "Eesti majandusbuumi ja -langust analu\u0308u\u0308sinud Zuzana Brixiova jt (2010) soovitasid Eesti valuutakomiteele toetuva va\u0308lismajandusliku liberalismi tagaja\u0308rgedest teistel riikidel o\u0303ppida, et makromajanduslikus raamistikus tuleb sa\u0308ilitada vajalik paindlikkus ja suhtuda ettevaatlikult kapitali vabasse liikumisse."}, {"text_idx": "#000857", "text": "ALLIKAS: Eesti statistikaameti online-andmebaas 2011, autori koostatud."}, {"text_idx": "#000858", "text": "Joonis 2. To\u0308o\u0308tajate koguhu\u0308vitiste, brutopalga ja netopalga kogusumma suhe SKT-ga Eestis 1995\u20132009, protsentides"}, {"text_idx": "#000859", "text": "Eestisloodud nominaalne SKT (jooksvates turuhindades) ja to\u0308o\u0308tajatele makstud brutopalga kogusumma du\u0308naamikast ilmneb (joonis 1), et 1995\u20132003 edestas SKT kasvutempo brutopalga kogusumma kasvutempot. Seeja\u0308rel mo\u0303lema kasvutempo paariks aastaks vo\u0303rdsustus. Eestisse tulvanud laenurahast tingitult kasvas ja\u0308rsult no\u0303udlus to\u0308o\u0308jo\u0303u ja\u0308rele, mille tulemusena to\u0303usis kiirenevas tempos to\u0308o\u0308tajate palgatase ja vo\u0303eti to\u0308o\u0308le u\u0308ha madalama to\u0308o\u0308viljakusega to\u0308o\u0308tajaid. 2008. aastal SKT reaalselt juba kahanes ja ainult inflatsiooni to\u0303ttu nominaalselt veel veidi kasvas. Samal ajal ja\u0308tkus va\u0308ljamakstud brutopalga kogusumma kasv endises tempos ja edestas vaatlusaluse perioodi kokkuvo\u0303ttes SKT kasvu: 2008. aastaks oli nominaalne SKT 1995. aastaga vo\u0303rreldes kasvanud 5,82 korda, brutopalga summa aga 5,93 korda. Majanduskriis saabus nagu ikka ootamatult, sellele ei suudetud adekvaatse to\u0308o\u0308jo\u0303u rakendamise ja palgapoliitikaga reageerida. 2009. aasta majanduslangus SKT ja brutopalga proportsiooni ei muutnud: SKT oli 1995. aastaga vo\u0303rreldes 5,01 korda, brutopalga summa 5,16 korda suurem."}, {"text_idx": "#000860", "text": "Jooniselt 2 na\u0308eme, et ko\u0303rge inflatsioonitaseme tingimustes (aastani 2002) ja\u0308i to\u0308o\u0308tajate palga ja sotsiaalmaksude kasvutempo pidevalt maha SKT kasvutempost ja to\u0308o\u0308tajate hu\u0308vitiste kogumahu (brutopalk koos sotsiaalkindlustusmaksetega) suhe SKT suhtes langes pidevalt. To\u0308o\u0308jo\u0303uga seotud kulutuste osa SKT-s va\u0308henes oluliselt: 1995. aasta 52,4 protsendilt 44,2 protsendile 2002. aastal, s.t seitsme aastaga enam kui 8 protsendipunkti vo\u0303rra. To\u0308o\u0308jo\u0303uga seotud kulude osata\u0308htsus stabiliseerus sellel tasemel kuni 2006. aastani. Buumist tingitud suur no\u0303udlus to\u0308o\u0308jo\u0303u ja\u0308rele to\u0303stis aga to\u0308o\u0308jo\u0303uga seotud kogukulutuste taseme 51,2 protsendile SKT-st, s.t kahe aastaga 7 protsendipunkti vo\u0303rra. 2009. aasta majanduslanguses jo\u0303udis to\u0308o\u0308tajate koguhu\u0308vitiste suhe SKT-s 51,6 protsendile \u2013 selles osas oli Eesti tagasi jo\u0303udnud samasse olukorda kui 1990. aastate keskpaigas."}, {"text_idx": "#000861", "text": "Brutopalga suhe SKT-ga tegi la\u0308bi sisuliselt eeltooduga sarnase arengu: 40,3 protsendilt 1995. aastal jo\u0303uti 2005. aastaks 33,5 ja 2009. aastal 38,4 protsendile. Kuna sotsiaalkindlustuse maksetele lisandus viimastel aastatel to\u0308o\u0308tuskindlustusmaks (1,4%), kujunes brutopalga suhte osas SKT-ga vahe 2008. ja 1995. aasta tasemete vahel suuremaks, vo\u0303rreldes vahega to\u0308o\u0308jo\u0303uga seotud kogukulude tasemetes. Netopalga kogusumma suhe SKT-ga arenes aga veidi teistmoodi: 31,8 protsendilt SKT-s langes see suhe 27,1 protsendile SKT-s 2002.\u20132003. aastal, kuid 2009. aastal moodustas see 32,7 protsenti, s.t ligi 5,6 protsendipunkti vo\u0303rra enam kui 1995. aastal. Po\u0303hjuseks oli u\u0308ksikisiku tulumaksuma\u0308a\u0308ra alandamine 26 protsendilt 21 protsendile."}, {"text_idx": "#000862", "text": "To\u0308o\u0308jo\u0303uga seotud kogukulutuste osata\u0308htsust SKT-s vo\u0303ib pidada ku\u0308llalt oluliseks rahvusvahelise konkurentsivo\u0303ime teguriks. Sealjuures tuleb aga arvestada riigi arengutasemest tulenevalt toodetavate kaupade ja teenuste iseloomu. Eesti kuulub rahvusvahelises to\u0308o\u0308jaotuses peamiselt to\u0308o\u0308jo\u0303umahukate odavate allhangete pakkujate hulka, seeto\u0303ttu muudel vo\u0303rdsetel asjaoludel peaks siin to\u0308o\u0308jo\u0303uga seotud kulude suhe SKT-ga olema Euroopa Liidu keskmisest suurem."}, {"text_idx": "#000863", "text": "Joonisel 3 vo\u0303rreldakse Eesti to\u0308o\u0308jo\u0303uga seotud kulutuste suhet SKT-ga (taset ja du\u0308naamikat) Euroopa Liidu keskmisega ja la\u0308hinaabritega kui partnerite ja konkurentidega. Vaatlusaluse perioodi vo\u0303ib tinglikult jaotada kolmeks."}, {"text_idx": "#000864", "text": "Aastani 2006 valitsesid suhteliselt stabiilsed, kuigi riigiti erinevad tendentsid. Euroopa Liidus tervikuna ja vaatlusalustest riikidest Rootsis to\u0308o\u0308jo\u0303uga seotud kulutuste ja SKT suhe langes, Soomet ja Eestit iseloomustab selle na\u0308itaja stabiilsus ning La\u0308tis js Leedus valitses to\u0303usutendents.\n2007.\u20132009. aasta buum ja kriis u\u0308ldjuhul to\u0303stsid to\u0308o\u0308jo\u0303ukulude suhet SKT-ga: Eestis ja La\u0308tis ja\u0308rsult (need riigid jo\u0303udsid 2008. aastal Soome tasemest ko\u0303rgemale), Soomes mo\u0303o\u0303dukalt ning Rootsis ja eriti Leedus suhteliselt tagasihoidlikult.\nKriisi ja\u0308rel prognoositakse u\u0308ldise arengutendentsina to\u0308o\u0308jo\u0303uga seotud kulude ja SKT suhte langust. Sisuliselt oodatakse teatud mo\u0303ttes varasemate riikidevaheliste proportsioonide taastumist (Soome puhul oletatakse siiski, et seal ja\u0308a\u0308b na\u0308itaja tase Euroopa Liidu keskmisest ko\u0303rgemaks, samal ajal kui enne buumi-kriisi la\u0308bimist oli see tase Euroopa Liidu keskmisest madalam). Prognoosi paikapidavus selgub loomulikult alles aastate pa\u0308rast."}, {"text_idx": "#000865", "text": "Ko\u0303ige enam on buumi-kriisi tulemusena to\u0308o\u0308jo\u0303uga seotud kogukulutuste osas muutunud Eesti rahvusvaheline konkurentsipositsioon. 2006. aastal oli Eesti Euroopa Liidu keskmisel tasemel olevast Soomest kaks protsendipunkti ja Rootsist neli protsendipunkti madalamal tasemel, La\u0308ti ja Leedu la\u0308henesid aga jo\u0303udsalt Eesti tasemele. 2009. aastal oli aga Eestis to\u0308o\u0308jo\u0303uga seotud kulutuste suhe SKT-ga Soomega vo\u0303rdne ja Euroopa Liidu keskmisest tasemest ligi kaks protsendipunkti ko\u0303rgemal. Rootsist ja\u0308a\u0308b Eesti ku\u0308ll ligi neli protsendipunkti madalamale, kuid La\u0308tist on Eesti neli ja Leedust koguni seitse protsendipunkti ko\u0303rgemal."}, {"text_idx": "#000866", "text": "La\u0308ti ja Leedu pu\u0308u\u0308avad ilmselt sa\u0308ilitada madalate to\u0308o\u0308jo\u0303ukuludega riigi staatust, Eestil muutub see vahetus konkurentsis oma Balti naabritega u\u0308ha raskemaks. Loomulikult on Eesti SKT ja seega ka to\u0308o\u0308jo\u0303ukulud inimese kohta Euroopa Liidu keskmisest ning eriti Rootsist ja Soomest oluliselt madalamad (Eurostati andmeil oli lisandva\u0308a\u0308rtus turuhindades inimese kohta 2009. aastal Eestis 8900, Rootsis 27 100 ja Soomes 27 900 eurot). Seeto\u0303ttu ja\u0308a\u0308b Eesti Po\u0303hjamaadega vo\u0303rreldes ikkagi odavate allhangete pakkujaks."}, {"text_idx": "#000867", "text": "Ettevo\u0303tete rahvusvahelist konkurentsivo\u0303imet ei mo\u0303juta ainult to\u0308o\u0308tasude ja sellega seotud sotsiaalmaksete tase, vaid ka muudest maksudest tulenev koormus. Joonis 4 na\u0308itab SKT kujunemist sissetulekumeetodil ning ettevo\u0303tete, majapidamiste ja avaliku sektori osa selles. To\u0308o\u0308tajate sissetulekuks on nende netopalk. Ettevo\u0303tete osaks on tootmise u\u0308leja\u0308a\u0308k ja segatulud, po\u0303hivahendite amortisatsioon ja riigilt saadud subsiidiumid. Avalikule sektorile laekuvad peale sotsiaalmaksete ka tootmis- ja impordimaksud, millest tuleb maha arvata ettevo\u0303tetele suunatud subsiidiumid."}, {"text_idx": "#000868", "text": "Jooniselt 4 na\u0308eme, et ettevo\u0303tete osa SKT-s kasvas 36 protsendilt 1995. aastal u\u0308le 45 protsendi 2001. aastaks ja stabiliseerus sellel tasemel 2005. aastani. Buum ja kriis langetasid ettevo\u0303tete osa SKT-s tagasi 1995. aasta tasemele. Majapidamiste (to\u0308o\u0308tajate) osa SKT-s langes miinimumini (ligi 27%) 2002.\u20132003. aastal, hakkas aga seeja\u0308rel (alguses tulumaksuma\u0308a\u0308ra alanemise, hiljem majanduskeskkonna ja to\u0308o\u0308turu muutuste mo\u0303jul) suurenema, jo\u0303udes 2008.\u20132009. aastal ko\u0303rgemale 1995. aasta tasemest. Avaliku sektori osa SKT-s langes 1995. aasta ligi 33 protsendilt 2005. aastaks 28 protsendile, seeja\u0308rel to\u0303usis 2009. aastal 32 protsendile. Kokkuvo\u0303ttes on SKT jaotuses ettevo\u0303tlussektori, majapidamiste ja avaliku sektori vahel taastunud ligikaudselt 1995. aasta olukord, kui pa\u0308rast turumajandussu\u0308steemile u\u0308leminekut saavutati esimest korda majanduse reaalkasv. Reaalsissetulekute tase on aga sel perioodil Eestis kasvanud enam kui kaks korda."}, {"text_idx": "#000869", "text": "Ettevo\u0303tlusele mo\u0303neks ajaks kujunenud erakordselt soodsad tingimused on buumis-kriisis kaotsi la\u0308inud ja nende taastamine on Euroopa Liidu avatud to\u0308o\u0308jo\u0303uturu tingimustes va\u0308he to\u0303ena\u0308oline. Seda na\u0308itab Eesti kogemus: majanduskriisis kadusid peamiselt to\u0308o\u0308kohad, kuid keskmise palga langus oli tagasihoidlik. Majanduskasvuks on vaja leida uus strateegia, et saavutada rahvusvahelises konkurentsis edu to\u0308o\u0308tajate oluliselt kasvanud sissetulekute tingimustes."}, {"text_idx": "#000870", "text": "Tabelis 1 esitatakse andmed, mis iseloomustavad Eesti to\u0308o\u0308turu prioriteete tegevusalade lo\u0303ikes \u2013 to\u0308o\u0308tajate brutopalga kogusumma du\u0308naamikat 1995. aastaga vo\u0303rreldes (1995. aasta brutopalga summa = 100). Eestis on teistest tegevusaladest kiiremini arenenud kinnisvaraarendus ja sellega seotud a\u0308ritegevus,ehitusvaldkond, hotellid ja restoranid, hulgi- ja jaekaubandus, samuti finantsvahendus. Keskmisest kaugele maha ja\u0308a\u0308b palga kasv primaarsektoris, aga ka to\u0308o\u0308tlevas to\u0308o\u0308stuses. Teadmispo\u0303hisest ko\u0303rge lisandva\u0308a\u0308rtusega toodete pakkumisest kui riiklikust prioriteedist selliste arengute puhul ra\u0308a\u0308kida ei saa. Eesti on spetsialiseerunud odavale allhankele ja turistidele lihtsate teenuste pakkumisele. Hariduse palgakulude keskmisest madalam kasvutempo ta\u0308hendab, et teadusmahuka innovaatilise tootmise arendamiseks ei suudeta piisava kvalifikatsiooniga to\u0308o\u0308tajaid vajalikul hulgal ette valmistada."}, {"text_idx": "#000872", "text": "ALLIKAS: Eurostat online-andmebaas 2011, autori koostatud."}, {"text_idx": "#000873", "text": "Joonis 4. Eesti ettevo\u0303tlussektori, majapidamiste ja avaliku sektori osa SKT-s (arvutatuna sissetulekumeetodil) aastatel 1995\u20132009, protsentides"}, {"text_idx": "#000874", "text": "Tabelis 2 on toodud andmed Eestis loodud lisandva\u0308a\u0308rtuse struktuuri kohta tegevusalade lo\u0303ikes. To\u0308o\u0308tlev to\u0308o\u0308stus on 15 aastaga kaotanud kolmandiku oma osata\u0308htsusest ja langenud veidi enam kui 14 protsendiga 2009. aastal kinnisvaraarenduse ja sellega seotud a\u0308ritegevuse (enam kui 21%) ja\u0308rel teisele kohale. Sellega edestab to\u0308o\u0308tlev to\u0308o\u0308stus ainult napilt hulgi- ja jaekaubandust ning veonduse, laonduse ja side valdkonda. Primaarsektori harud on kaotanud keskeltla\u0308bi poole oma niigi tagasihoidlikust osata\u0308htsusest lisandva\u0308a\u0308rtuse loomisel. Ainult monopoolsed elektrienergia-, gaasi- ja veevarustus on hinnato\u0303usu abil oma osata\u0308htsuse sa\u0308ilitanud. Kokkuvo\u0303ttes ei saa Eestit enam to\u0308o\u0308stusriigiks nimetada, sest teenindussektor on selges u\u0308lekaalus. Majanduskasv so\u0303ltub seega eelko\u0303ige va\u0308lisno\u0303udlusest allhangete ja teenuste ja\u0308rele, sest majapidamiste suure laenukoormuse to\u0303ttu ei suuda siseno\u0303udlus ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rset kasvu esile kutsuda."}, {"text_idx": "#000875", "text": "Euroopa Liidu liikmeks saamine ei stabiliseerinud Eesti majandusarengut. Seni majanduskasvu toetanud protsessid on po\u0308o\u0308rdunud vastupidiseks, s.t majandusarengut pidurdavaks. Majanduslanguse su\u0308gavus kriisis na\u0308itas, et senine areng oli rajatud mitteja\u0308tkusuutlikele teguritele."}, {"text_idx": "#000876", "text": "Euroopa Liidu avatud to\u0308o\u0308turu tingimustes on ettevo\u0303tlussektorile uue aastatuhande esimese aastaku\u0308mne keskpaigaks kujunenud u\u0308lisoodsa olukorra taastamise vo\u0303imalus va\u0308heto\u0303ena\u0308oline. Eesti majandusstruktuur on 15 aastaga oluliselt muutunud ja vastab Eestile rahvusvaheliste suurettevo\u0303tete poolt ette na\u0308htud odava allhankemaa iseloomule. Samal ajal on reaalpalga tase kahekordistunud. Lootus pa\u0308rast majanduskriisi senise majanduspoliitikaga uuesti edu saavutada on muutunud keskkonnatingimustes ja siseolukorras po\u0303hjendamatu. Edu saavutamise eeldus oleks radikaalne muutus majanduspoliitikas, mis eelko\u0303ige ta\u0308hendab innovaatilise, teadmistepo\u0303hise majanduse aluste eelisarendamist ja rakendamist. Ka praegu alustades vo\u0303ib ja\u0308tkusuutliku kasvubaasi loomine no\u0303uda ku\u0308mmekond aastat."}, {"text_idx": "#000877", "text": "Tabel 1. Brutopalga kogusumma muutus tegevusalade lo\u0303ikes (1995. aasta tase = 100), protsentides"}, {"text_idx": "#000878", "text": "Tabel 2. Eestis loodud lisandva\u0308a\u0308rtus tegevusalade lo\u0303ikes aastail 1995, 2000, 2005 ja 2009, protsentides"}]