[{"text_idx": "#000000", "text": "Kevad 2018: materjal ja liigirikkus"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriteaduskonna uurimusto\u0308o\u0308 tegeleb puidu kasutusviiside avardamisega kaasaegse tehnoloogia abil ning keskendub algoritmilise ehituskunsti rakendamisele puitmajato\u0308o\u0308stuses."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Viimasel ku\u0308mnel aastal on mo\u0303tteto\u0308o\u0308 ja energia arhitektuurihariduses la\u0308inud peamiselt disaini- ja tootmislahenduste arendamisele. Enamikul maailma juhtivatest arhitektuurikoolidest on laboris oma oranz\u030c tegelane, esindusfotodel standardiks saanud Kuka robot. Kuidas aga tegeleda disainipo\u0303hise nu\u0308u\u0308disarhitektuuri teadustegevusega, kui u\u0308likoolil puudub oma tootmisu\u0308ksus ning kohalik ehitusmaterjal vajab kiiret va\u0308a\u0308rindamist juba ta\u0308na? Allja\u0308rgnev tekst vaatleb Eesti puitmajato\u0308o\u0308stuse vo\u0303imekusest ja piirangutest la\u0308htuvat eksperimentaalset arhitektuuri ning selle loomisvo\u0303tteid."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Kuna Eesti va\u0308iksus soosib koosto\u0308o\u0308 organiseerimist, saab uurimusto\u0308o\u0308 viia akadeemia seinte vahelt va\u0308lja ja u\u0308hendada kohalikud puitmajatootjad (oma CNC-treipinkidega), digipa\u0308devad arhitektid ja insenerid va\u0308lja to\u0308o\u0308tama u\u0308hist meetodit to\u0303husama, paindlikuma ja struktuurilt intelligentsema arhitektuuri loomisel. Po\u0303hjus on lihtne: ligemale sajandi va\u0308ltel ei ole endistes no\u0303ukogudeaegsetes linnakeskkondades peaaegu u\u0308htegi puithoonet ehitatud. No\u0303ukogudeaegsete ehituspiirangute ja -tavade to\u0303ttu on meil mitu po\u0303lvkonda linlasi, kellel puudub igasugune kokkupuude taastuvatest materjalidest arhitektuuriga. Ta\u0308nu puiduto\u0308o\u0308tluse jo\u0303udsale arengule \u2013 edusammudele tule- ja niiskuskindluse vallas ning liimpuitmaterjali parematele tugevusomadustele on ehitusto\u0308o\u0308stuses avanenud uued, seni kompamata vo\u0303imalused."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Samas ei tohiks puitmaterjali taastulemine linnaruumi ta\u0308hendada seda, et asume robotpinkide abil tootma traditsiooniliste palkmajade \u201esuuremaid vendi\u201d. Uued vo\u0303imalused \u2013 puidutootjate ko\u0303rgtehnoloogiline sisseseade, arvutuslikud vahendid materjali optimeerimisel ja konstruktsiooni arvutustel (na\u0308iteks algoritmiline modelleerimine, andmepo\u0303hine eel-simuleerimine) ning enneko\u0303ike oskus luua disainistrateegiaid uute ruumikvaliteetide saavutamiseks, vo\u0303imaldavad va\u0308rsket tektoonikat, mis saab ta\u0308nu andmekesksusele olla erilahenduslik ja erina\u0308oline."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Installatsioon \u201cRheologic formation\u201d (2017) uurib, kuidas luua puitmaterjalist minimaalsete vahenditega voolavat ruumi."}, {"text_idx": "#000006", "text": "U\u0308lemaailmse energiaressursipuuduse ja aina murettekitavamate kliimamuutuste valguses on arhitektuuripraksis PART (asutatud 2015 koos SiimTuksamiga) vo\u0303tnud eesma\u0308rgiks edendada po\u0303hjalikult puidu rakendamist nu\u0308u\u0308disaegse ehitusmaterjalina, la\u0308htudes eeska\u0308tt majanduslikest ja o\u0308koloogilistest kriteeriumitest. Keskendume tihedalt la\u0308bipo\u0303imunud digitaalse disaini ja tootmise protsessidele. Puidu eksport va\u0308a\u0308rindamata kujul suurtes kogustes, \u201eehitussoojakute\u201c vo\u0303i toormaterjalina on to\u0303mmanud ta\u0308helepanu ka metsade ja sealse loomastiku kadumisele. Niisuguse olukorra valguses vaatleb PART praksise Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriteaduskonnas la\u0308biviidav uurimusto\u0308o\u0308, kuidas vo\u0303iksid tootjad puitmaterjali va\u0308a\u0308rindada arhitektuuri abil, luues kliendile omana\u0308olise toote vastavalt vajadusele ning seela\u0308bi to\u0303sta materjali va\u0308a\u0308rtust enne selle eksportimist."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Uurimusto\u0308o\u0308 projektides ka\u0308sitletakse algoritmilise puitarhitektuuri teemat erinevates mastaapides, alates siseruumi elementidest kuni mitmeku\u0308mne meetriste struktuurideni vabas o\u0303hus. Ta\u0308nu parameetrilise disaini vahenditele ja u\u0308hisele kujundusplatvormile (Rhino Grasshopper), mis vo\u0303imaldavad inseneridel ja arhitektidel to\u0308o\u0308tada sama tarkvaraga, saab luua a\u0308a\u0308rmiselt keerukaid arhitektuurseid vorme, tegemata ja\u0308releandmisi kiiruse ja tootmiskulude osas. Kui erilahenduse valmistamise ajakulu on sarnane standardtootele kuluva ajaga, on ka to\u0308o\u0308stus valmis kaasa tulema."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Antud uurimuse esimese katsetuse \u201eKeha ehitus/Body Building\u201c (Tallinna Arhitektuuribiennaal 2015) ehituseks kulus ta\u0308pselt sama palju puitelemente ja tootmisaega kui post-tala su\u0308steemis ehitatud 80 m2 eramaja karkassile, samas on installatsiooni insenertehnilisteks eelisteks suurem sille, ko\u0303rgus ja konsool. Lisaks lo\u0303id ruumilised omapa\u0308rad nagu voolavus ja kumerus arusaama erinevate vo\u0303imaluste ampluaast puitmajato\u0308o\u0308stuses, eeldamata enam ta\u0308isnurkset tappimist ja kastmaja tu\u0308poloogiat. Tagatipuks muudab antud linnainstallatsiooni intrigeerivaks to\u0303siasi, et kogu kasutatud materjal kasvab Eesti metsades tagasi 1,5 minutiga."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Installatsioon \u201cKeha ehitus\u201d (2015). Viiemeetrist konsooli, u\u0308markaart ja vertikaalseina u\u0308hendav so\u0303restik kasutab sama palju materjali kui u\u0308heperemaja puitkarkass. Foto: Paco Ulman."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Eesti tehnokultuurses keskkonnas pakub digitaalne meisterlikkus traditsioonilise ka\u0308sito\u0308o\u0308ga vo\u0303rreldes rohkem vo\u0303imalusi nii kiiruse, ehitusmahu kui ka vormilise keerukuse poolest. Materjali omaduste va\u0308hene arvestamine, materjali na\u0308gemine inertsena peab lo\u0303ppema ning selle asemel tuleb spetsiifilised omadused po\u0303imida disainiprotsessi. Puidu omaduste uurimisteemad ulatuvad ka\u0308esolevas to\u0308o\u0308s valguse la\u0308bilaskvusest ja vineeri va\u0308a\u0308ndesuunast suurte liimpuit-tsiviilehitusprojektideni, sealhulgas 42-meetrise elektrimastini."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Eleringi masti puhul oli plaanis rakendada atsetu\u0308leeritud puidu tehnoloogiat, et materjal hoolduseta 50 aastat vastu peaks. Samuti pa\u0308rineb masti kuju (jalgade omavaheline kaugus, postide la\u0308bimo\u0303o\u0303t ja nurgaraadiused) simulatsiooniprotsessist, mis lo\u0303imiti eskiisi ka\u0308igus masti mo\u0303o\u0303tudesse ja kujundusse. Paraku ta\u0308hendab sama mastaapsete referentsprojektide puudumine, et klient ei so\u0308anda puidu-uuendusega kaasa tulla ning nu\u0308u\u0308dseks on puit elektrimastis asendatud terasega."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Ristil asuv Eleringi ko\u0303rgepingeliini disainmast \u201cSoorebane\u201d (2016). Kasutatud on geneetilis-evolutsioonilisi algoritme efektiivseima konstruktsioonilahenduse leidmiseks."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Prototu\u0308u\u0308pide ehitamine on eksperimentaalse arhitektuuri ja praktika u\u0308hendamise oluline osa. Nii saame arvutusliku ja fu\u0308u\u0308silise ruumi kombineerimisel analu\u0308u\u0308sida lisaks tootmismeetoditele reaalseid tekkivaid ruumilisi olukordi. Ehitatud installatsioonid kombineerivad traditsioonilised materjalid, kaasaegse tehnoloogia ja nendega ka\u0308sika\u0308es vormunud esteetika."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Ko\u0303ike eelnevat vo\u0303imaldav algoritmiline optimeerimine on isea\u0308ranis kasulik koosto\u0308o\u0308projektides, kus ehitusto\u0308id mo\u0303jutavad asukohast tulenevad piirangud, koosto\u0308o\u0308partnerite sisend ja ka uute seadmete lisandumine. Samuti on andmetel po\u0303hinev disainifail otstarbekas juhtudel, kui to\u0308o\u0308deldakse \u201eelusat\u201c materjali nagu puit, kus detailide tootmine peab toimuma millimeetri ta\u0308psusega, samas kui materjal ise reageerib pidevalt u\u0308mbrusele (na\u0308iteks niiskustasemele). 3D-mudeli parameetreid kasutades ei ole puidust ehitamine enam nii komplitseeritud ning kogu protsess ideest ehituseni on ho\u0303lpsamini teostatav."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Installatsioon \u201cSiin ja mujal\u201d loob ma\u0308ngulise kohtumisruumi istumis-, toetumis- ja ekraanipindadega (2017). BEL:EST na\u0308itus Arhitektuuri- ja Disainigaleriis koos Lassa arhitektuuribu\u0308rooga."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Ehkki tegeleme u\u0308sna palju seadmete ja tarkvarade uurimise ning katsetustega, on uurimusto\u0308o\u0308 peamine eesma\u0308rk siiski neist tulenevate disainivo\u0303tete va\u0308ljato\u0308o\u0308tamine ja kaasnevate uute ruumiliste vo\u0303imaluste mo\u0303istmine. Seniseid eksperimente tuleks vo\u0303tta kui disainimetodoloogia uurimust, va\u0308hem insenerito\u0308o\u0308ga seotud tootmise ja to\u0308o\u0308stuse ka\u0308sitlust. To\u0308o\u0308stusseadmete otstarbe u\u0308mbermo\u0303testamine keerukama geomeetria, kohandatava ja struktuurilt intelligentsema arhitektuuri loomiseks aitab meil kiiremini u\u0308le saada standardiseeritud betoonelementidega pikitud modernistlikust linnaruumist ning pakub va\u0308lja erina\u0308olist ja loodusla\u0308hedast arhitektuuri, mis on rakendatav juba ta\u0308na."}, {"text_idx": "#000017", "text": "SILLE PIHLAK on arhitektuuripraksise PART kaasasutaja ning Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriteaduskonna doktorant, avatud loengusarja kuraator ja nooremteadur, kes keskendub puitarhitektuuri uuendamisele ja materjali va\u0308a\u0308rindamisele nu\u0308u\u0308disaegsete digitaalsete disaini- ja tootmismeetodite abil."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Avaldatud 2018.a. kevadnumbris (nr 93)"}]