[{"text_idx": "#000001", "text": "Na\u0308lgid, aga kaal ikka ei lange?"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Olles kimpus liigse kehakaaluga, vo\u0303ib energiatarbimise ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rne ka\u0308rpimine hea plaanina tunduda. Annad kehale va\u0308hem ku\u0308tust ja sunnid teda seela\u0308bi rohkem rasva po\u0303letama."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Selline mo\u0303tteviis on va\u0308ga levinud nii noorte kui ka ta\u0308iskasvanute seas, kuid soovitud tulemust tihti ei saavutata. Milles on probleem? Kas vale toiduvalik, ainevahetuse isea\u0308rasus vo\u0303i stress?"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Lisaks kulub energiat meie igapa\u0308evasele tegevusele: hambapesu, so\u0308o\u0308gi valmistamine, jalutamine jne. Seega kokku on u\u0308he keskmise istuva eluviisiga naisterahva pa\u0308evane energiavajadus umbes 1900 kcal, mehel 2500 kcal. Ta\u0308pne vajadus so\u0303ltub muidugi kaalust, vanusest, soost, geneetikast, fu\u0308u\u0308silisest aktiivsusest. Sageli kohtab aga seda, kuidas mo\u0303ned kaalulangetajad so\u0308o\u0308vad pa\u0308eva jooksul vaid 700 kcal ehk peaaegu poole va\u0308hem oma po\u0303hiainevahetusest, kuid ometi on nad kimpus oma kehakaaluga. Kahjuks vo\u0303i o\u0303nneks on meie organism palju targem. Keha ei tea, et sa u\u0308ritad kehakaalu va\u0308hendada, vaid na\u0308eb, et sa ei varusta teda piisava toiduga ning asub kaitseolekusse. Ta u\u0308ritab kaalu langetamise vo\u0303imalikult raskeks muuta, et kaitsta sind suremise eest. Mis siis ta\u0308psemalt juhtub, kui me so\u0308o\u0308me keha vajadustest tunduvalt va\u0308hem?"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Esialgu kehakaal to\u0303epoolest langeb, kuid nii suure energiapuuduja\u0308a\u0308gi korral hakkavad ajapikku ainevahetus ja ka\u0308itumismustrid kohanema ning see muudab kehakaalu langetamise keerulisemaks. See mitte ainult ei muuda meie po\u0303hiainevahetust aeglasemaks, vaid me muutume ka fu\u0308u\u0308siliselt va\u0308hemaktiivsemaks. Kehaline aktiivsus vo\u0303ib energia sa\u0308a\u0308stmiseks va\u0308heneda va\u0308ikeste asjade arvelt (venitamine, hu\u0308plemine), ilma et me ise sellest arugi saaks. Lisaks vo\u0303ivad kaasneda mitmed terviseha\u0308dad. Tasapisi vo\u0303ib hakata organism eluliselt mitte nii olulisi funktsioone \u201eva\u0308lja lu\u0308litama\u201c. Na\u0308iteks menstruatsioon lakkab vo\u0303i muutub ebaregulaarseks."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Liiga va\u0308hene so\u0308o\u0308mine ei tekita organismil vajadust po\u0303letada keharasva, vaid suunab ainevahetust aeglasemaks ja hoiab keharasva hoopis kinni. Po\u0303hjus on va\u0308ga lihtne. Parim energiavaru on organismi jaoks keharasv. Kas ainevahetus tahab keharasva kulutada, kui ta arvab, et me na\u0308lgime? Ei taha, seda tuleb hoida ko\u0303ige mustemateks pa\u0308evadeks. Mis oleks aga va\u0308hem vajalik, kuid samuti sobilik energiaallikas? Lihased, mis kulutavad niigi va\u0308he saadaval olevat energiat. Vajaliku energia tootmiseks hakkab ta seega lihaskiude kasutama. Rasvavarud vo\u0303etakse alles viimases ha\u0308das appi. Uuringud on na\u0308idanud, et ekstreemseid dieete pidades tuleneb kuni 70% kaalukadu lihasmassi, mitte rasvavarude va\u0308henemisest. Seda eriti juhul, kui ei tehta lihastreeninguid ja tarbita piisavas koguses valku. Probleem seejuures on va\u0308henev lihasmass, mis pikas plaanis viib hoopis kaaluto\u0303usuni, kuna lihased on need, mis aitavad efektiivsemalt tarbitavat energiat kulutada. Niipea, kui lo\u0303petame na\u0308lgimise ja asume so\u0308o\u0308ma samu portsjoneid nagu vanasti, vo\u0303tame va\u0308henenud lihasmassi ja aeglustunud ainevahetuse to\u0303ttu ja\u0308lle hoogsalt juurde."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Aafrika na\u0308lgivad elanikud vo\u0303i anorektikud on na\u0308ide sellest, et pidevalt alatoitudes me tahes tahtmata siiski kaotame kaalu. Miks ei toimi see aga keskmise u\u0308lekaalulise inimese puhul? Dieetide pidamine ehk teatud piirangutega toitumisrez\u030ciimi ja\u0308rgimine lo\u0303peb enamasti siiski mingi aja pa\u0308rast vanade toitumisharjumuste juurde naasemisega vo\u0303i na\u0308iteks ma\u0308rkamatu patustamisega. Va\u0308ga va\u0308hene toitainete tarbimine tekitab meie kehas stressi, mis to\u0303stab stressihormooni ehk kortisooli taset. Kortisool muudab uinumise raskemaks, suurendab lihasmassi lagundamist ning to\u0303stab isu su\u0308sivesikuterikaste toitude ja\u0308rele. Samal ajal langeb leptiini tase. Leptiin on meie rasvarakkudes su\u0308nteesitav hormoon, mis surub maha so\u0308o\u0308giisu tekke. Selle taseme langedes saab aju signaali, et vaja on rohkem energiat tarbida ja so\u0308o\u0308giisu to\u0303useb. Erinevate hormoonide toimel lo\u0308o\u0308vad va\u0308lja meie salakavalad isud erinevate n-o\u0308 keelatud toitude ja\u0308rele. Kaua sa ikka suudad na\u0308lgida, mingil hetkel lo\u0308o\u0308b elluja\u0308a\u0308misinstinkt lihtsalt va\u0308lja."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Seega, kaaluplatoos ei ole su\u0308u\u0308di mitte ainult aeglane ainevahetus, vaid ka o\u0303htused no\u0303rkushetked vo\u0303i puhkepa\u0308evade rammusad petupa\u0308evad, mis tihtilugu ja\u0308a\u0308vad meile endale ta\u0308iesti ma\u0308rkamatuks ehk me ei taha neid tunnistada. O\u0303htuse veini ja sna\u0308kkidega vo\u0303ivad paari pa\u0308eva jooksul piinlikult ta\u0308pselt hoitud 700 kilokalorist saada uskumatud 3000 kilokalorit. Sellise toitumisstiili juures on aga siiski kuulda sarnaseid va\u0308iteid: \u201cMa praktiliselt ei so\u0308o\u0308gi mitte midagi, aga ikka ei vo\u0303ta ma kaalust alla...ilmselt on mu keha sa\u0308a\u0308sturez\u030ciimis\u201d. Reaalsuses on probleem hoopis selles, et ei tajuta tegelikku toidukogust, mis a\u0308ra su\u0308u\u0308akse. Pikka aega na\u0308ljas olnud keha oleks aga rumal, kui ta seda vo\u0303imalust a\u0308ra ei kasutaks ja energiareserve ja\u0308rgnevate na\u0308ljapa\u0308evade jaoks ei ta\u0308iendaks. Energiahulka piirates va\u0308heneb adipotsu\u0308u\u0308tide ehk rasvarakkude suurus, mitte nende arv. Samal ajal nende vo\u0303ime keharasva salvestada ja\u0308a\u0308b samaks. No\u0303rkushetkedel, kui su\u0308u\u0308akse rohkem, saavad nemad u\u0308leliigse energia kohe salvestada. Sellele ja\u0308rgneb loomulikult ja\u0308rjekordne kehakaalu kosumine."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Suureks probleemiks on toidud, mida me tu\u0308hja ko\u0303huga ko\u0303ige meelsamini valida armastame. Veresuhkrutase on madal ning enesetunde parandamiseks on vaja seda kiiresti to\u0303sta. Ko\u0303rge glu\u0308keemilise indeksiga su\u0308sivesikuid (nt s\u030cokolaad, saiakesed, limonaad) ja transrasvhappeid sisaldavad toidud annavad veresuhkrutaset to\u0303stes energiat ning pakuvad enamasti ko\u0303ige kiiremini rahuldust. Samas on need toidud madala kvaliteedi ja toiteva\u0308a\u0308rtusega. See viib kergesti u\u0308leso\u0308o\u0308mishoogudeni ning madalakvaliteedilisest toidust tekkivad ja\u0308a\u0308kained kuhjuvad rasvarakkudes. Parem on o\u0303ppida n-o\u0308 normaalselt toituma, et ei oleks mingeid dieete u\u0308ldse vajagi. Tervislikuks kaalulangetamiseks piisab 500 kilokalorilisest energiadefitsiidist. Normaalne toitumine aitab aga kehale tagada vajalikud toitained, hoiab ainevahetuse aktiivsema, sa\u0308ilitab paremini lihasmassi ning ohjeldamatud so\u0308o\u0308mahood ja\u0308a\u0308vad a\u0308ra. Selleks, et ilma ekstreemsete dieetideta kaalu langetada, tuleks parandada oma elustiili. Lisaks toitumisharjumuste korrigeerimisele lisa oma pa\u0308evaplaani ka fu\u0308u\u0308siline koormus. Loomulikult no\u0303uab igasugune muutus alguses pingutust. Teistega koos ja u\u0308ksteist toetades on uue elustiiliga aga tunduvalt lihtsam harjuda."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Mis on energiatasakaal ja kuidas seda saavutada?Kas ainevahetuse kiirus mo\u0303jutab rasvumist?Millised on treenimise positiivsed mo\u0303jud?Kolm nippi, kuidas vo\u0303ileib tervislikumaks muutaAlkohol ja toitumineKuidas vitamiine ja mineraale nii vo\u0303tta, et need..."}]