[{"text_idx": "#000000", "text": "Aiamaalt sain ta\u0308na sellise saagi:"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Va\u0308he ku\u0308ll, aga peaasi, et oma."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Tegin aiamaa korda \u2013 kaevasin la\u0308bi, segasin sisse hobuseso\u0303nniku, rohisin ning lisasin u\u0308he kihi kooremults\u0301i ridade vahele. Hobuseso\u0303nnikut panin ka kapsaste u\u0308mber:"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Ja maasikatele ka hoolsalt, et umbrohi ei leiaks vaba kohta kus kasvada:"}, {"text_idx": "#000005", "text": "4 vagu \u2013 mini pa\u0308evalill, lilla ja roheline hernes. Selle vao seemned korjasin eelmine aasta ise."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Vastutasuks to\u0308o\u0308kuse eest sain kingituseks tuppa minnes ilusa taeva:"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Tegin aiamaa korda \u2013 kaevasin ja rohisin maa ning tegin ka peenra vahed umbrohust puhtaks. Kuigi see kooremults\u0301 takistab ku\u0308ll nende kasvu, kuid mo\u0303ni u\u0308ksik oli ikkagi a\u0308ra eksinud. Kasvuhoone poolt esimese vakku sai Ro\u0303ngu turu pealt ostetud kartuli seeme. Teisse sai punapeet (0,89.-), kaalikas (0,65.-), porgandid [eespool on Neptun F1 (1,45.-) ja taga pool Bolero F1 (1,49.-)], lillkapsas ja kapsas. Kapsataimed olid eriti ilusad:"}, {"text_idx": "#000008", "text": "Mu\u0308u\u0308ja u\u0308tles, et need on va\u0308ga hea taimed \u2013 ei tule ei usse ega muid kahjureid ja viljad tulevad suured. Taime hind 0,42.- ja ostsin Elva Kodupoest."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Kapsataimed ja\u0308id eriti kaunid ka pa\u0308rast istutamist:"}, {"text_idx": "#000010", "text": "Kolmandas vaos on maasikad. Neljandasse sai hernes ja panin seekord ka u\u0308he po\u0303neva lilla herne ning kokku u\u0308ldse 4 erinevat sorti. See lilla hernes on Blauwschokker, mis kasvab kuni 160 cm ko\u0303rguseks, hind 3,99.- o\u0303ied ja kaunad on lillad, kuid herned sees on rohelised ja va\u0308ga magusad. Teised on aldermann (1,10.-), mis on ka ko\u0303rgekasvuline ning madalad sordid (ko\u0303rgusega ~60cm) looming (0,51.-) ja early onward. See viimane sai tellitud seemnemasilmast. Seemnepakid sellised:"}, {"text_idx": "#000011", "text": "Eile panin kasvuhoonesse sinna u\u0308lesse kasti redise, salati, rukola ja basiiliku. Peale seda sattusin juba hoogu ja panin kasvuhoone juures ko\u0303ige esimesse vakku herne, porgandi, punapeedi ja kaalika. Ei tea kas see o\u0303ige otsus oli \u2013 ikkagi ju natuke vara, aga samas mis nende seemnetega seal maa sees ikka juhtuda saab."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Keskvarajane sort, to\u0303usmetest saagini 130 pa\u0308eva. Juurvilja sisu o\u0303rn, mahlane, sort sobib ka talviseks sa\u0308ilitamiseks. Seemneid pakis 3 g."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Panin eile seemned maha. Maasikate ko\u0303rval olevasse vakku sai peipsi sibulate ko\u0303rvale kaalikad: Wilhelmsburger sator Otofte ja Snowball ning pastinaak ja punapeet. Ja\u0308rgmisesse panin herne ja porgandi. Samamoodi nagu eelmine aasta \u2013 keskel hernes ja a\u0308a\u0308res porgand. Hernest olin liiga palju ostnud, et pidin natuke ruumi ka kartuli vaost juurde vo\u0303tma. Ko\u0303ige kasvuhoone poolsemasse vakku la\u0308hebki kartul. Hea meel seemned maas, va\u0308hemalt u\u0308ks suur to\u0308o\u0308 tehtud. Nu\u0308u\u0308d veel vaja seemnekartul osta ja maha panna ning siis ongi aiamaatoimetustega mingiks ajaks ko\u0303ik. Mulle nii meeldib vaadata seda musta ja a\u0308sja korda tehtud aiamaad. Silm kohe puhkab ja naeratus tuleb suule. Vo\u0303ibolla said seemned natuke vara, sest ega maa va\u0308ga soe polnud. Aga ku\u0308ll ta la\u0308heb soojaks, sest ega nende seemnete idanemisega ja va\u0308lja tulemisega la\u0308heb ka aega."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Maja ette lillepeenrasse panin kadaka ja u\u0308he teise po\u0303o\u0303sa vahele segamini pa\u0308evalille ja musta maguni seemned. Mo\u0303lemad seemned korjasin ise eelmine aasta. Peaks pa\u0308ris huvitav va\u0308lja na\u0308gema kollased pa\u0308evalilled ja mustad magunid. Kui ainult magunid pa\u0308evalillede varju ei ja\u0308a\u0308 ning pa\u0308evalilled liiga suureks ei kasva ja teistelt jo\u0303udu a\u0308ra ei vo\u0303tta. Eks na\u0308ha, mis nendest saab. Aga mo\u0303te tundus hea. Lillepeenras juba paistavad iirised, nartsissid ja tulbid."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Eile riisusin ka pa\u0308ev otsa muru. Ja\u0308a\u0308hallitust ning su\u0308gisest ja\u0308a\u0308nud lehti ja muud sodi-podi oli ikka pa\u0308ris palju. Peale seda on murul ja hoovil hoopis viisakam va\u0308lja na\u0308gemine. Endale ka natuke fu\u0308u\u0308silist koormust ning tuju kohe hea tehtud to\u0308o\u0308st ja liigutamisest. Ainuke, mis tuju halvaks teeb, on hiina kadakad. Kohe kui vo\u0303tsin katted u\u0308mbert la\u0308ksid puud kollaseks. Ei tea kas vo\u0303tsin liiga vara vo\u0303i milles asi, aga kurvaks teeb ikka. Kui nu\u0308u\u0308d nendest asja ei saa, siis kaevan u\u0308ldse va\u0308lja ja panen uued. Mo\u0303lemal poolel on nagunii u\u0308ks kahtlane puu, siis a\u0308kki peakski u\u0308ldse va\u0308lja vo\u0303tma ning uued ja ilusad asemele panema. Samas ma ei saa sellest aru, kuidas kiviktaimlas oleval hiina kadakal pole kunagi midagi viga, aga nendel on koguaeg."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Kiviktaimlas o\u0303itsevad lillad ja valged priimulad."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Vahpeal sai ka kasemahla joodud."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Nagu ikka tulevad va\u0308rskes o\u0303hus toimetades ja aias ringi jalutades head mo\u0303tted, nii ka seekord. Uueks projektiks vo\u0303tan ma sauna terrassile piirde ehitamise ja sinna peale ronivate lillede valimise. Silmade ees on ettekujutus va\u0308ga hea ja motivatsiooni on ku\u0308llaga. Aga mis sellest va\u0308lja tuleb, eks see paistab."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Aga nu\u0308u\u0308d unustasin eilse pa\u0308eva suur su\u0308ndmuse kui seda vo\u0303ib niimoodi nimetada. Nimelt la\u0308ks ootamatult lo\u0303kke u\u0308mbert kulu po\u0303lema, samal hetkel ka to\u0303usis tuul ning silmapilkselt po\u0303les juba terve po\u0303ld. Kui tuleto\u0303rje kohale jo\u0303udis oli tuli juba peaaegu kustutatud ta\u0308na headele ja kiiresti reageerivatele naabritele. Tuleb ikka olla ettevaatlik! Pilt pa\u0308rast po\u0303lengut."}, {"text_idx": "#000021", "text": "No\u0303uded mullastiku ja toitainete suhtes. Kaalikas annab korralikku saaki erineva mehhaanilise koostisega muldadel, kuid rohkem sobivad huumuse- ja kaltsiumirikkad liivsavimullad, eriti jo\u0303gede kallastel asuvatel aladel. Kasvab ha\u0308sti ka rasketel savimuldadel ja on vo\u0303imeline kasvama ka kultiveeritud turvasmuldadel. Ebasobivad on kultiveerimata, va\u0308ga happelised, toitainetevaesed kuivad liiv- ja veeriselised mullad. Kaalikas vajab heaks kasvuks ko\u0303iki toiteelemente. Ta ammutab mullast hulga kaltsiumit, mis on vajalik juurviljade rakkude ehitusel ja on po\u0303hiliseks toiteelemendiks. Peale selle \u2013 lupjamine to\u0303stab vastupidavust kapsanuutrile. La\u0308mmastik kuulub samuti taimele oluliste orgaaniliste u\u0308hendite \u2013 valkude, klorofu\u0308lli jt koostisse, ta on vajalik just kasvu algul, sest soodustab lehtede moodustumist ja seega hea juurviljade saagi saamist. Ta kindlustab suure saagi saamise suhteliselt lu\u0308hikese aja jooksul, to\u0303stab valkude sisaldust. Kuid liigsetes annustes va\u0308hendab ta juurviljade kuivaine, suhkrute ja C -vitamiini sisaldust, halveneb ka sa\u0308ilivus, suureneb kasvamaminek sa\u0308ilitamisel, rohkem moodustub puitunud juurvilju, va\u0308heneb vastupanu haigustele. Fosfor kuulub samuti raku valkude koostisse, ta reguleerib ainevahetust ja soodustab juurvilja suhkrusisalduse to\u0303usu. Mo\u0303jutab kaalika kasvu juba varasest arengust peale. Seepa\u0308rast tuleks kindlustada selle elemendi olemasolu juba mulla po\u0303hiva\u0308etamisega.\nKaaliumil on suur ta\u0308htsus fotosu\u0308nteesis, ta mo\u0303jutab su\u0308sivesikute liikumist lehtedest juurvilja, seepa\u0308rast mo\u0303jutab ta nagu fosforgi suhkrute kogunemist juurvilja, mis omakorda suurendab vastupidavust mitmesugustele haigustele. Kaalikas suudab aktiivselt koguda kaaliumi mulla tagavaradest. Kuid on ta\u0308heldatud, et liigne va\u0308etamine kaaliumva\u0308etistega soodustab samuti nuutri arengut. Kaalikas nagu naeriski, annab suuremat saaki, kui samaaegselt kaaliumiga anda ka naatriumi. Inglismaal tehtud katsete po\u0303hjal vo\u0303ib o\u0308elda, et suurte kaaliumiannuste puhul moodustusid suured juurviljad, kuid kibeda ja puise viljalihaga, aga kui samaaegselt anda veel naatriumi, siis enamuses olid suured, mahlakad juurviljad. Hooldusto\u0308o\u0308d istikutest. Seisnevad o\u0303igeaegses vo\u0303itluses kahjurite ja haigustega, mullakobestamises, umbrohtude eemaldamises, harvendamises 3-4 cm vahekaugustele, kastmises vastavalt vajadustele ja 1-2 va\u0308etamises (esimene 6-7 pa\u0308eva peale to\u0303usmete ilmumist, teine kord 10-15 pa\u0308eva peale eelmist). Esimesel va\u0308etamisel vo\u0303etakse 10 l vee kohta 20 g ammooniumnitraati, 20 g superfosfaati ja 10 g kaalisoola, teisel va\u0308etamisel igat 20 g. La\u0308mmastikku ei vo\u0303i anda liigses koguses, sest jaheda kevade korral soodustab ta taimede o\u0303itsema minekut. Peale selle vo\u0303ivad istikud kasvada pikemate so\u0303lmevahedega, eriti just alumises osas, misto\u0303ttu saadakse pikenenud kujuga juurviljad. Taimed istutatakse va\u0308lja, kui ilmub 4-5 pa\u0308risleht, peajuur on aga 3-4 mm ja\u0308medune. Kaalikataimede mahapanek langeb kokku keskhiliste kapsasortide istutamisega mai lo\u0303pus. Istutada tuleks vo\u0303imalusel pilves ilmaga. Pa\u0308ikselise ja kuiva ilma puhul istutada pa\u0308eva II poolel, parem aga o\u0303htul. Taimi kastetakse enne istutamist kindlasti. Taimed kaevatakse va\u0308lja nii, et vo\u0303imalikult va\u0308he kahjustatakse juuri. Enne istikute sorteerimist vaadata, et juurtel poleks kapsaka\u0308rbse vaklu. Juhul kui neid on, siis pesta juuri veega. Tugevasti kahjustatud taimed praakida va\u0308lja, u\u0308leja\u0308a\u0308nud kasta veiseso\u0303nniku ja savi segusse. Kuiva ja palava ilmaga istutades lo\u0303igata pa\u0308ev enne istutama asumist suuremad lehed osaliselt a\u0308ra. See va\u0308hendab vee aurumist ja soodustab juurdumist. Peenrale tuleb taimed istutada samale su\u0308gavusele kui nad enne istikuna olid kasvanud. Istutamisel ei tohi peajuurt ko\u0303verasse asendisse panna, ja\u0308tta taime liiga ko\u0303rgele vo\u0303i lehesu\u0308damikku mulla alla. Liiga su\u0308gavale istutatud taimed vo\u0303i vad hukkuda, sest lehekodariku su\u0308damik ja\u0308a\u0308b mulla alla. Kui peajuurt rebida vo\u0303i muidu kahjustada, siis hakkavad kasvama ja\u0308medad ku\u0308lgjuured ja juurvili ise muutub puiseks. Taimed istutatakse tasase maa puhul reavahedega 45 cm, harvem 60 cm, vagude puhul 60 cm, peenardel 2-3 rida vahekaugustega 35-45 cm. Taimed vahekaugus reas ja\u0308etakse aga alati 20-30 cm. Ka\u0308sitsi istutamisel vo\u0303ib taimed paigutada ka pesadena, ja\u0308ttes pesade vahekauguseks tsentrist 40\u00d760 cm vo\u0303i 50\u00d760 cm, igasse pesasse 2-3 taime. Istutamine u\u0308hildatakse kindlasti kastmisega, andes igasse istutusauku 0,5 l vett, seeja\u0308rel pannakse porisegusse istik, tema juurte u\u0308mber aga algul niiske ja seeja\u0308rel kuiv muld. Kuiva ilmaga kastetakse 1-2pa\u0308eva pa\u0308rast istutamist , seeja\u0308rel aga, kui pealmine kiht on kuivanud, kobestatakse mulda. Na\u0308dal peale istutamist kontrollitakse, kuidas taimed kasvavad ja vajadusel istutatakse hukkunud taimede asemele uued, eelnevalt kobestades ja kastes istutusauku. Hooldus taimedest. Hooldusto\u0308o\u0308d seisnevad mulla kobestamises, umbrohtude ha\u0308vitamises, taimede harvendamises, va\u0308etamises, kastmises , va\u0308etamises ja haiguste ja kahjurite to\u0303rjes. Maa tuleb hoida kobestatuna (eriti pindmine kiht), niiskena ja umbrohtudest puhtana. Mullakoorik, mis tekib peale sadusid, on ohtlik idanevatele seemnetele. Kui see tekib, siis on vaja koorik rehaga tingimata purustada. Esimene kobestamine tehakse ridade vahel 4-6 cm su\u0308gavuselt kohe peale to\u0303usmete ilmumist vo\u0303i teisel pa\u0308eval peale istutamist. Teist korda kobestatakse 7-10 pa\u0308eva pa\u0308rast esimest. Reavahesid kobestatakse 2-4 korda 10-15 pa\u0308evaste vahedega niikaua kuni lehed pole ridades veel u\u0308ksteiseni ulatunud. Kobestada mitte ainult pinna pealmist kihti, vaid teha ta\u0308iendavalt 2-3 vaokest ridade vahele. See soodustab niiskuse sa\u0308ilimist, kuid ha\u0308vitab ka umbrohte. Kergeid, kuivi muldi kobestatakse harvemini kui raskeid ja ma\u0308rgi muldi, mis eriti moodustavad mullakoorikut. Su\u0308gav (7-10 cm) kobestamine taime u\u0308mber on aga lubamatu, kuna see kahjustab ku\u0308lgjuuri. Nii vo\u0303ib teha vaid vao keskkohas, et parandada o\u0303hustatust ja ha\u0308vitada umbrohte. Koduaias kasutatakse reavahedes to\u0308o\u0308tamiseks mitmesuguseid ko\u0303plaid ja kobestajaid. Umbrohtude ha\u0308vitamine kobestamisega toimugu nende kasvu alguses. O\u0303igeaegne ja hoolikas kobestamine on u\u0308ks po\u0303hilisi vo\u0303tteid hea kvaliteediga saagi saamiseks. Liiga tihe taimede seis esi mesel 15.-20. pa\u0308eval po\u0303hjustab nende liigse va\u0308ljavenimise. Edaspidi aga po\u0303hjustab see juurvilja venimist ja puiseks muutumist. Ku\u0308lve harvendatakse esimest korda 3. pa\u0308rislehe ilmumisel. Algul vo\u0303ib ko\u0303plaga harvendades ja\u0308tta kasvama taimede kimbud 12-15 cm vahedega, lo\u0303plik harvendamine toimub 15-20 pa\u0308eva peale esimest, kui ilmub 5.-6. pa\u0308risleht. Harvendatakse peale vihma kas kitsa ko\u0303plaga vo\u0303i ka\u0308sitsi. Peenras ja\u0308etakse u\u0308ksteisest 15-18 cm kaugusele alles 1 taim (kimbust ko\u0303ige tugevam). Kaalikal soovitatakse ja\u0308tta alles ko\u0303ige suurem (kuid mitte ko\u0303rgem) tugeva leherosetiga taim. Harvendamisel eemaldatud taimi vo\u0303ib kasutada istikuteks. Viljakal, piisavalt niiskel mullal vo\u0303ib taimede kasvupind olla va\u0308iksem kui kehvemates tingimustes kasvavatel taimedel. Kui soovitakse saada saaki varem, siis on soovitav ja\u0308tta taimede vahekaugus suuremaks, kuna soodsates tingimustes kiireneb ka juurviljade moodustumine. Va\u0308etamine. To\u0303stab saagikust. Kasvuperioodil va\u0308etatakse 1-2 korda: pa\u0308rast teist harvendamist ja enne reavahede kokkukasvamist. Paremaid tulemusi saab orgaaniliste ja mineraalsete vedelva\u0308etistega. Fekaale va\u0308etamiseks kasutada ei tohi. So\u0303nnikut, aga veel parem niidetud rohtu, kasutatakse esimeseks va\u0308etamiseks 4-5 korda veega lahjendatult. Vo\u0303ib anda mineraalva\u0308etisi: 10 l veele ammooniumnitraati 5-7 g, topeltsuperfosfaati 5 g, kaaliumkloriid 5 g ning see kogus anda 1 ruutmeetrile. Samuti sobib kristaliin \u2013 10-15g /10l veele. Teist korda va\u0308etatakse enamasti mineraalva\u0308etistega : segus ammooniumnitraati 5-10 g, superfosfaati 5 g, kaaliumkloriid 5-8 g 10l veele ja 1m2-le. Teist korda vo\u0303ib va\u0308etada ka kuivalt enne kastmist vo\u0303i vihmasadu, segades va\u0308etise ko\u0303plamisega mulda. Booripuudusel, kui B ei antud mullaharimisel, tehakse juureva\u0308list va\u0308etamist 0,1% boorhappe lahusega 10-20 pa\u0308eva tagant (kuni juurvili on la\u0308bimo\u0303o\u0303dus 3-5 cm vo\u0303i lehed puutuvad kokku).\nKastmine. On tulemuslik kuivadel aastatel vo\u0303i kuival kasvuperioodil. Lehtede na\u0308rbumine vo\u0303i enneaegne ha\u0308vinemine na\u0308itab a\u0308ra vajaduse kastmise ja\u0308rele. Kaalikat soovitatakse kasta harvemini, kuid piisavas koguses. Efektiivne on ka vihmutamine. Kastmisel ei tohi veejuga olla liiga tugev, et muld ei uhtuks laiali ja juurvili paljastuks, mis sel puhul muutuks roheliseks ja kaotaks maitseomadustes. 1 kastekannuta\u0308iest piisab esimesel kuul 30-40 taime tarbeks, hiljem 10-12 taimele. Ka\u0308sitsi kastmisel on soovitav ma\u0308rjaks saanud muld niiskuse sa\u0308ilitamise eesma\u0308rgil katta kuiva mulla kihiga vo\u0303i kobestada pa\u0308rast seda, kui niiskus on mulla sisse to\u0303mbunud."}]