[{"text_idx": "#000000", "text": "Reforminoored ja Kesknoored pooldavad suuremat alaealiste ligipa\u0308a\u0308su psu\u0308hhiaatrilisele ja psu\u0308hholoogilisele abile"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Keskerakonna ja Reformierakonna noortekogud on seisukohal, et psu\u0308hhiaatrilise ja psu\u0308hholoogilise abi ka\u0308ttesaamine alaealistele vajab rohkem poliitikute ja u\u0308hiskonna ta\u0308helepanu."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Alates 1997. aastast on psu\u0308hhiaatrid ainsad eriarstid, kelle juurde minemiseks peab alla 18-aastastel olema vanema kirjalik no\u0303usolek. Valitsuskoalitsiooni kokkuleppe tulemusena vo\u0303ttis Riigikogu vastu psu\u0308hhiaatrilise abi seaduse muudatused, mis lubab alaealistel iseseisvalt po\u0308o\u0308rduda psu\u0308hhiaatri poole. Uus seadus kaitseb noori, kes on langenud pereva\u0308givalla, vaimse vo\u0303i seksuaalse va\u0308givalla ohvriks."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Samal ajal oleme veendunud, et ei tohi leppida pelgalt eelmainitud seadusemuudatusega, kuna probleeme on ka psu\u0308hholoogilise abi saamisega. La\u0308him koht, kus alaealine saab psu\u0308hholoogi poole po\u0308o\u0308rduda, on kool. Samas on mitmetes haridusasutustes tekkinud olukorrad, kus psu\u0308hholoogi juurde saatmist kasutatakse karistusmeetmena halva ka\u0308itumise eest."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Probleemi lahendamiseks tuleb kohalikel omavalitsustel ja riigil teha rohkem koosto\u0308o\u0308d kooli juhtkonnaga, mille tulemusena tekiks noortel kindel veendumus, et psu\u0308hholoogi poole po\u0308o\u0308rdumine on loomulik isikliku arengu vajadus. Selleks vo\u0303ib aidata to\u0303husam teavitusto\u0308o\u0308 ja va\u0308ljaspoolt kooli psu\u0308hholoogide kaasamine. Veel u\u0308he lahendusena na\u0308eme psu\u0308hholoogide viimist noortekeskustesse, kus alaealised ka\u0308ivad vabatahtlikult ning seega tunnevad ennast seal ka turvalisemalt."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Psu\u0308hhololoogide olemasolu noortekeskustes annaks noortele ka\u0308ttesaadavama abi vo\u0303imaluse, spetsialistid aga saaksid po\u0308o\u0308rata rohkem ta\u0308helepanu noorte vaimsele tervisele. Samuti peab probleemi lahendamisel kasutama ka juba to\u0308o\u0308tavat su\u0308steemi \u2013 lasteabitelefon -, kuhu vo\u0303iks lisada ka kvalifitseerunud psu\u0308hholoogidega vestluse vo\u0303imaluse."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Oleme arvamusel, et noorte vaimne tervis on u\u0308lioluline teema ja selle kaitsmist ning edendamist peab ja\u0308tkama. Noorte vaimsest tervisest so\u0303ltub meie u\u0308hiskonna tulevik."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Eesti rahvas vo\u0303iks kindlasti olla teadlikum sellest privileegist, milleks on omada korralikku ja objektiivset uudistesaadet. Samuti vo\u0303iks osata seda eelist ka paremini hinnata, kirjutab Hans-Kaarel Laes."}, {"text_idx": "#000013", "text": "FOX News, teisel pool lompi vo\u0303imutsevatest meediahiidudest ko\u0303ige suurem, on ta\u0308iesti selgelt alati olnud ha\u0308a\u0308lestatud sealse vabariikliku partei poolele. Seda to\u0303estab nende siiani kestev ja pidevalt terav kriitika demokraadist presidendi Joe Bideni ja muidugi kogu demokraatliku partei vastu. Viimasele viitab ka see, et FOX Newsi looja Rupert Murdoch na\u0308gi oma uudistesaadet tehes just vajadust rohkem konservatiivsema va\u0308ljaande ja\u0308rele."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Tulles tagasi Eestisse, siis siin on olukord tunduvalt positiivsem. Kui meie kolmest suurimast uudistesaatest kaks, ehk \u201cReporter\u201d ja \u201cSeitsmesed uudised\u201d on vo\u0303tnud uudiste kajastamise ko\u0303rvale ka meelelahutuslikuma ku\u0308lje, siis siiani Eesti vaadatuim uudistesaade \u201cAktuaalne kaamera\u201d toob ja\u0308tkuvalt meie televaatajani otsekoheseid, rahulikke ja kindlalt ko\u0303ige objektiivsemaid uudiseid."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Eesti rahvas vo\u0303iks kindlasti olla teadlikum sellest privileegist, milleks on omada korralikku ja objektiivset uudistesaadet ja osata seda eelist ka paremini hinnata. Selline erapooletus on suures pildis to\u0303eline haruldus ja seda tuleb igal juhul kindlalt ja tugevalt sa\u0308ilitada."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Statistikaameti andmetel elab 2020. aasta seisuga Eesti Vabariigis ligi 327 000 vene emakeelega elanikku, kes moodustavad elanikkonnast ligi neljandiku."}, {"text_idx": "#000022", "text": "U\u0308ldpildis on praegu nii, et kui oled eestlane, ka\u0308id u\u0308hes maja o\u0303ppimas, kui venelane, siis teises. See muster kandub ka u\u0308hiskonda edasi. Venelased elavad ja tegutsevad pigem u\u0308hes (info)ruumis ning eestlased teises. Sellega oleme saavutanud riigi, kus on kaks u\u0308hiskonda."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Oleme ta\u0308naseks elanud riigis, kus eesti keel on riigikeeleks juba 30 aastat. Kahjuks on Eesti ikka veel keeleliselt va\u0308ga segregeeritud. Meie to\u0308o\u0308turul on to\u0308o\u0308le kandideerimise eeldusteks lisaks eesti keele oskusele ka vene keele ko\u0303nelemise oskus."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Eesti emakeelega elanikud ei pruugi saada to\u0308o\u0308d puuduliku vene keele oskuse pa\u0308rast. Selle muutmiseks on u\u0308ks lihtne lahendus \u2013 u\u0308htne eestikeelne haridus"}, {"text_idx": "#000025", "text": "Teadlaste soovituste kohaselt tuleks keeleo\u0303ppega alustada vo\u0303imalikult varakult, sest lapsed salvestavad keelelist informatsiooni palju paremini kui ta\u0308iskasvanud. Elanikkonna vaheliste keeleliste barja\u0308a\u0308ride kaotamiseks peame va\u0308hemalt suhtlustasandil u\u0308ksteisest aru saama."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Nende aastatega omandatud teadmised peaksid olema piisavad, et meie riigikeel oleks suhtlustasandil selge."}, {"text_idx": "#000032", "text": "Lisaks keelelisele erinevusele on meil erikeelsetes koolides ka suur tasemevahe. U\u0308ks rahvusvaheline mo\u0303o\u0303dupuu o\u0303pilaste o\u0303piedukuse ma\u0308a\u0308ramiseks on PISA test. Test koosneb kolmest osast: matemaatika, lugemine ja loodusteadused."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Viimane PISA test toimus aastal 2018 ja selles osales 79 riiki vo\u0303i majanduspiirkonda. Eesti saavutas Euroopas esimese ning maailma arvestuses viienda koha."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Eestis lahendasid testi nii vene- kui ka eestikeelse o\u0303ppekava ja\u0308rgi o\u0303ppivad 15-aastased noored. Tase nende kahe vahel oli ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rne. Eesti o\u0303pilaste tulemused olid oluliselt paremad kui vene o\u0303ppekeelega o\u0303pilaste tulemused \u2013 vastavalt 534 ja 492 punkti."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Ka toonane haridusminister Mailis Reps ma\u0308rkis, et ,,Tulemused on mo\u0303lemal paranenud, aga vahe on endiselt sees, eestikeelse kooli kasuks\u201d."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Ko\u0303ik see ko\u0303lab ku\u0308ll paberil lihtsalt, kuid praktikas on iga muutus keeruline. Me peame lisaks koalitsiooni erakondadele ka u\u0308hiskonnana jo\u0303udma kokkuleppele ja arusaamale, et antud muutus on vajalik ja toob kasu nii Eesti riigile, kui ka igale indiviidile."}, {"text_idx": "#000041", "text": "Terras kardab, et Eesti vo\u0303tab kasutusele Venemaa gaasi ja vo\u0303rdleb kliimaprobleemidega tegelevaid inimesi silmaklappe kandvate hobustega."}, {"text_idx": "#000050", "text": "Loodan va\u0308ga, et saadik leiab nendele ku\u0308simustele vastused ning harib end kliimateemadel, kuna tema praegused seisukohad on tagurlikud ja teadmised tunduvad olevat kesised. Minu arvamus on, et rohepo\u0308o\u0308ret peaksid juhtima teaduspo\u0303hised fanaatikud, kellel on peale majandushuvide ka soov hoida keskkonda ja kliimakriis lahendada."}, {"text_idx": "#000052", "text": "Murelik ku\u0308simus, mis on Eestist saanud ja kas Tartu liigub samas suunas, murdis muidu ro\u0303o\u0303msalt kulgenud kohtumise meeleolu u\u0308likoolilinna va\u0308listudengitega. Nad kutsusid mind arutlema elu u\u0308le Tartus ning ra\u0308a\u0308kima ka sellest, et neil on tuleva aasta kohalikel valimistel o\u0303igus kujundada Tartu elu.Ku\u0308sija oli mo\u0303ne aasta eest Tartus ka\u0308inud, meie linna ja inimestesse armunud ning otsustanud tulla magistrio\u0303ppesse uue Euroopa parimasse u\u0308likooli. Nu\u0308u\u0308d siin o\u0303ppides tajub ta muutust halvemuse poole. Kuuleb ta\u0308naval kommentaare oma nahava\u0308rvi kohta.Tartut u\u0308likoolita ei ole. Peame valitsuse ja valitsuserakondade ksenofoobiale vastu astuma ja kindlustama, et Tartus vo\u0303idutseks tarkus.Va\u0308listudengite vastu vo\u0303itlemine ei ole majanduslik, vaid poliitiline vo\u0303itlus valijate hoidmiseks ajal, kui eelarvepuuduja\u0308a\u0308k kasvab Euroopa Liidu suurimaks. Vaja on ju na\u0308idata to\u0308o\u0308vo\u0303ite! Aga mis tulevikus saab, ei ole nende asi."}, {"text_idx": "#000053", "text": "Avalikus debatis ku\u0308sitakse, miks peab muidu o\u0303pingutes edukas murjan \u2013 nahatoon ha\u0308irib enim \u2013 siin tasuta ehk meie maksumaksja raha eest o\u0303ppima. Justkui unub, et Eestisse to\u0308o\u0308le ja\u0308a\u0308des teenib ta keskmise palga korral veidi rohkem kui aastaga oma o\u0303ppetasu maksudena tagasi, ning u\u0308le poole lo\u0303petajatest ja\u0308a\u0308b. Peaksime ro\u0303o\u0303mustama, sest kultuurilise rikkuse ko\u0303rval vo\u0303idab ka meie majandus. To\u0308o\u0308turul su\u0308veneb ko\u0303rgharidusega to\u0308o\u0308tajate puuduja\u0308a\u0308k."}, {"text_idx": "#000054", "text": "See vo\u0303itlus ei po\u0303hine soovil meie ko\u0303rgharidust toetada. See po\u0303hineb hirmutamisel emakeelse ko\u0303rghariduse kadumisega ja vo\u0303o\u0303raviha ausse to\u0303stmisel. Eesti keel ei kao mitte kuhugi va\u0308listudengite to\u0303ttu, ohuks on me endi laiskus. Pealegi o\u0303petatakse Tartu u\u0308likoolis ka ingliskeelsetel o\u0303ppekavadel eesti keelt ja kultuuri.Kuid see polegi va\u0308listudengite vastaste peamine so\u0303num. Kandev mo\u0303te seisneb ikkagi Eesti sulgemises, u\u0308ksi ja\u0308a\u0308mises, pilgu la\u0308a\u0308nelt ko\u0303rvale po\u0308o\u0308ramises ja meie u\u0308likoolide pakutava hariduse kvaliteedi alla tirimises. Ko\u0303ige selle ha\u0308vitamises, mida alates iseseisvuse taastamisest on u\u0308hiskond ehitanud.Tartu u\u0308likool on olnud loomisest saadik rahvusvahelise haardega. Kui tahame, et me u\u0308likoolid oleksid maailma parimate seas, peame suutma rahvusvaheliselt konkureerida, mitte sulgema oma uksi uutele inimestele ja teadmistele. Kunagi vo\u0303iks olla ju vo\u0303imalik, et maailmas teatakse sellist Tartu u\u0308likooli, mis on samal tasemel, kui praegu on Oxford vo\u0303i Stanford.Tartus o\u0303pib u\u0308htekokku 20 000 tudengit. Va\u0308listudengite to\u0303rjumisel ei kaota me ainult nende ajupotentsiaali, vaid sunnime Eesti noori va\u0308lismaale o\u0303ppima, sest meie haridus lihtsalt enam ei konkureeri. Tartu kaotab oma vo\u0303lu ja aastasadu meid kandnud mo\u0303tte. Harimatus ei tohi saada meie sihiks! Meie u\u0308hine soov on ju elada o\u0303nnelikult ko\u0303rgelt arenenud u\u0308hiskonnas. See on vo\u0303imalik ainult avatuse suurenedes."}, {"text_idx": "#000055", "text": "\u201cEesti keel ei kao mitte kuhugi va\u0308listudengite to\u0303ttu, ohuks on me endi laiskus.\u201d"}]