[{"text_idx": "#000001", "text": "Maailma so\u0303jalised kulutused on jo\u0303udnud rekordtasemele: U\u0308hendriigid kulutavad so\u0303japidamisele sama palju kui planeedi u\u0308leja\u0308a\u0308nud 195 riiki kokku"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Stockholmi rahu-uuringute keskuse (Stockholm International Peace Research Institute \u2013 SIPRI) poolt a\u0308sja avaldatud raporti kohaselt ja\u0308tkasid maailma so\u0303jalised kulutused 2020. aastal kasvamist, to\u0303ustes rekordilise 2 triljoni USA dollari piirini. Peaaegu pool planeedi so\u0303japidamise kulutustest on tehtud Ameerika U\u0308hendriikide poolt."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Vaatamata koroonapiirangutest tingitud majandusseisakule ning enamikes maailma riikides asetleidnud ja\u0308rsule majanduslangusele, ja\u0308tkasid militaarkulutused kasvamist."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Globaalsed so\u0303jalised kulutused ulatusid 2020. aastal ligi 1981 miljardi dollarini, ta\u0308histades u\u0308lemaailmsete militaarkulutuste kasvu 2,6% vo\u0303rra 2019-2020. aasta la\u0308bilo\u0303ikes. Seda perioodil, mil maailma kogutoodang langes rekordilised 4,4%."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Maailma militaarkulutustes domineerib ja\u0308tkuvalt USA, kelle 788 miljardi dollarini ulatuvad so\u0303jalised va\u0308ljaminekud moodustavad 40% kogu maailma militaarkulutustest."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Maailma militaarkulutuste kogumaht perioodil 1988-2020 Stockholmi rahu-uuringute keskuse andmetel"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Vaatamata militaarkulutuste ja\u0308tkuvale kasvule 2020. aastal, on 2021 oodata viimaks so\u0303jaliste kulutuste mo\u0303ningast langust va\u0308henenud maksutulude viivitusega pa\u0308ralejo\u0303udmisega seoses. Militaarkulutuste taseme sa\u0308ilitamine 2020. aasta nivool oleks vo\u0303imalik vaid la\u0308bi oluliste ka\u0308rbete teistes eluvaldkondades. See on hind, mida vaid va\u0308hesed maailma riigid on valmis maksma."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Maailma 195 riigist vaid 5 annavad kokku 62% kogu planeedi militaarkulutustest."}, {"text_idx": "#000010", "text": "USA militaarkulutused hoiavad u\u0308leval vo\u0303imet teostada so\u0303jalisi ru\u0308nnakuid maal, merel ja o\u0303hus mistahes punktis planeedil. See on vaid USAle ka\u0308ttesaadav unikaalne militaarvo\u0303imekus, mida u\u0308helgi teisel riigil ei ole \u2013 ei reaalsuses ega so\u0303jalise ambitsioonina."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Veelgi markantsem kui to\u0303siasi, et 2020. aastal oli maailm tunnistajaks rekordilistele militaarkulutustele, on fakt, et rekordilised kulutused leidsid aset suurima majanduslanguse tingimustes pa\u0308rast Teist maailmaso\u0303da. Antud to\u0303siasi viis militaarkulutused \u2013 mis kasvavad inflatsiooni to\u0303ttu paratamatult isegi siis, kui reaalne militaarvo\u0303imekus ja\u0308a\u0308b konstantseks \u2013 protsendina maailma kogutoodangust oluliselt ko\u0303rgemale tasemele."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Kui vo\u0303tame arvesse, et maailma SKT ulatus 2020. aastal 84 triljoni dollarini (vo\u0303ttes arvesse 4,4% langust 2019. aasta 88 triljonilt) vo\u0303ime ja\u0308reldada, et maailma riikide keskmine so\u0303jaliste kulutuste suhe riikide kogutoodangusse on 2,3%. Sellises taustsu\u0308steemis on Eesti so\u0303jalised kulutused 2,29%-ga SKTst u\u0308sna la\u0308hedal maailma so\u0303jaliste kulutuste keskmisele tasemele."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Reaalsuses kulutab USA so\u0303japidamisele sama palju kui u\u0308leja\u0308a\u0308nud maailma 195 riiki kokku ning seda olukorras, kus kahe maailma suurima ookeani vahel istuv u\u0308liriik ei ole ohustatud mitte u\u0308hegi so\u0303jalise a\u0308hvarduse poolt. Peaaegu mitte u\u0308kski U\u0308hendriikide poolt so\u0303jandusele kulutatud dollar ei ole rangelt vo\u0303etuna kaitseotstarbeline."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Mis puudutab Stockholmi rahu-uuringute keskuse poolt esile toodud USA uskumatuna na\u0308ivaid militaarkulutusi, siis reaalsuses on need raportis toodust isegi mo\u0303nevo\u0303rra ko\u0303rgemad. Seda ta\u0308nu to\u0303siasjale, et mitmed olulised kulutused (tuumarelva arendamine, mitmed so\u0303java\u0308elaste sotsiaalprogrammid, subsiidiumid so\u0303jato\u0308o\u0308stusele jms) ei ole finantseeritud otse Pentagoni eelarvest, vaid teiste riigiasutuste eelarverealt. Triljoni dollari suurused militaarkulutused on juba mo\u0303nda aega olnud to\u0303siasi."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Majanduslik realiteet, mis vo\u0303imaldab Washingtonil ka\u0308sitamatult ko\u0303rgeid militaarkulutusi lubada, tuleneb dollari unikaalsest staatusest maailma reservvaluutana."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Po\u0303hjus, miks U\u0308hendriigid kulutavad so\u0303japidamisele sama palju kui u\u0308leja\u0308a\u0308nud maailm kokku, tuleneb peamiselt sellest, et USA globaalne impeerium ho\u0303lmab endas erinevatel hinnangutel 700-1000 so\u0303java\u0308ebaasi umbes 70 riigis. Seda olukorras, kus Venemaal on va\u0308lisriikides asuvaid baase kokku 18, Hiina Rahvavabariigil 1 ning Iraanil 0."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Majanduslik realiteet, mis vo\u0303imaldab Washingtonil ka\u0308sitamatult ko\u0303rgeid militaarkulutusi lubada, tuleneb dollari unikaalsest staatusest maailma reservvaluutana, mis lubab U\u0308hendriikidel igal aastal importida maailmast umbes poole triljoni kuni triljoni dollari va\u0308a\u0308rtuses kaupa sisuliselt tasuta. Sisuliselt tasuta, kuna USA ekspordi-impordi bilanss ei tasakaalustu kunagi, vaid on pidevalt kroonilises defitsiidis."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Triljoni dollari va\u0308a\u0308rtuses hu\u0308viseid, mida USA saab u\u0308leja\u0308a\u0308nud maailmast u\u0308le U\u0308hendriikide enda ekspordist teenitud tulu, on suurus, mis on umbes vo\u0303rdne Saksamaa (maailma suuruselt 3-4. eksporto\u0308o\u0308r) aastase koguekspordiga."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Vo\u0303imekus saada aastate ja ku\u0308mnendite kulgedes u\u0308leja\u0308a\u0308nud maailmast triljonite dollarite va\u0308a\u0308rtuses kaupu sisuliselt tasuta, vo\u0303imaldab USAl suunata erakordselt suur osa oma teaduslik-to\u0308o\u0308stuslikust potentsiaalist militaarotstarbesse, tehes seda viisil, mis ei va\u0308ljendu ameeriklaste materiaalse heaolu languses, kuna selle kulu maksavad kinni u\u0308leja\u0308a\u0308nud maailma elanikud. See on privileeg, mida No\u0303ukogude Liidul ei olnud ku\u0308lma so\u0303ja va\u0308ltel kordagi (kuna rubla ei olnud konverteeritav ega omanud maailmavaluuta staatust) ning privileeg, mis on tegelikkuses USA ku\u0308lma so\u0303ja vo\u0303idu fundamentaalseimaks makroo\u0308konoomiliseks aluspo\u0303hjuseks."}, {"text_idx": "#000020", "text": "USA u\u0308lemaailmse hegemoonia sa\u0308ilimine so\u0303ltub sellest, kaua u\u0308leja\u0308a\u0308nud maailm soostub aktsepteerima dollarit maailma reservvaluutana. Pa\u0308ev, mil see staatus minetatakse, on pa\u0308evaks, mil USA ei ole enam vo\u0303imeline maailmavalitsemise ambitsiooni vo\u0303imaldavat hiiglaslikku militaarkompleksi (2-3 miljonit so\u0303java\u0308elast ja militaarbu\u0308rokraati ning umbes 3 miljonit so\u0303jato\u0308o\u0308stuskompleksi to\u0308o\u0308list) u\u0308leval pidama. Unikaalne vo\u0303imekus see staatus lo\u0303petada on aga Hiina Rahvavabariigil, mis on maailma to\u0308o\u0308stusvo\u0303imsuse kese ning mis on viimaste ku\u0308mnendite jooksul kogunud kokku rekordilised kullareservid, millele soovi korral rajada ju\u0308aani maailmavaluuta staatus."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Viimase protsessi va\u0308ljavaadetest olen pisut la\u0308hemalt kirjutanud eelnevalt ilmunud ARTIKLIS."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Vo\u0303imekus saada aastate ja ku\u0308mnendite kulgedes u\u0308leja\u0308a\u0308nud maailmast triljonite dollarite va\u0308a\u0308rtuses kaupu sisuliselt tasuta, vo\u0303imaldab USAl suunata erakordselt suur osa oma teaduslik-to\u0308o\u0308stuslikust potentsiaalist militaarotstarbesse, tehes seda viisil, mis ei va\u0308ljendu ameeriklaste materiaalse heaolu languses, kuna selle kulu maksavad kinni u\u0308leja\u0308a\u0308nud maailma elanikud."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Mis puudutab maailma so\u0303jaliste kulutuste taset ja ta\u0308hendust globaalse majandusvo\u0303imu ning rikkuse su\u0308steemi suuremas tervikus, siis sellele on pu\u0308hendatud 6. peatu\u0308kk arutluses, mis ra\u0308a\u0308gib sellest, kui palju on va\u0308a\u0308rt kogu maailma rikkus (artikkel tervikuna ka\u0308ttesaadav SIIT)."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Ko\u0303ige olulisem fakt, mida peab maailma so\u0303jaliste kulutuste kohta silmas pidama, on to\u0303siasi, et so\u0303jandus on valdkond, kus u\u0308ks dollar militaarkulutust ostab erinevates riikides ta\u0308iesti erineval ma\u0308a\u0308ral militaarvo\u0303imekust. Ko\u0303ige ilmekamaks na\u0308iteks on siinkohal maailma number kaks militaarvo\u0303im Venemaa, mis omab kordades suuremat so\u0303jalist vo\u0303imsust kui teised Euroopa suurriigid nagu Prantsusmaa, Suurbritannia ja Saksamaa kokku, kulutades samas vaid kolmandiku viimatinimetatute summeeritud militaarsetest va\u0308ljaminekutest."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Sama po\u0303himo\u0303te kehtib ka Hiina Rahvavabariigi puhul, millel on samuti suuresti autonoomne so\u0303jato\u0308o\u0308stuskompleks ning eneseku\u0308llane majandussu\u0308steem, mis to\u0308o\u0308tab sootuks teistsuguse hinnabaasi alusel kui la\u0308a\u0308neriigid. Kokkuvo\u0303etult ei ole Venemaa ja Hiina ohvitserid, tankid ja lennukid kehvemad kui la\u0308a\u0308neriikidel, ent nende maksumus on 3-5 korda odavam. Antud asjaolu muudab so\u0303jalise vo\u0303imsuse mo\u0303o\u0303tmise dollarisse konverteeritud so\u0303jaliste kulutuste aritmeetilise vo\u0303rdlemise alusel reaalsust mitte kirjeldavaks, vaid moonutavaks ettevo\u0303tmiseks."}, {"text_idx": "#000026", "text": "USA u\u0308lemaailmse hegemoonia sa\u0308ilimine so\u0303ltub sellest, kaua u\u0308leja\u0308a\u0308nud maailm soostub aktsepteerima dollarit maailma reservvaluutana."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Maailma 87 triljoni USA dollari suurusest kogutoodangust moodustavad hetkel 1,8 triljoni suurused so\u0303jalised kulutused pigem tagasihoidlikud 2%. Tulevikku vaadates annab u\u0308ha langeva maailmamajanduse osakaalu kiuste ja\u0308tkuvalt globaalset hegemooniat taotleva USA, to\u0303usva Hiina, kasvavate ambitsioonidega India ning sissepiiratud Venemaa kombinatsioon alust oodata militaarsete pingete ning ka so\u0303jaliste kulutuste kasvu \u2013 seda eriti, kui Euraasia suurvo\u0303imude hinnatasemed ajapikku La\u0308a\u0308nega vo\u0303rrelduna rohkem u\u0308htlustuvad ning valuutad tugevnevad."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Adrian Bachmann on Makroskoobi temaatilise kontsepti va\u0308ljato\u0308o\u0308taja ja portaali peatoimetaja. Ta on lo\u0303petanud Tartu U\u0308likooli o\u0303igusteaduskonna, o\u0303ppinud EBS-i magistrio\u0303ppes a\u0308rijuhtimist ning to\u0308o\u0308tanud 10 aastat luureanalu\u0308u\u0308tikuna Va\u0308lisluureametis ja NATO peakorteris. Seeja\u0308rel 4 aastat peaanalu\u0308u\u0308tikuna investeerimiskulla valdkonnas. Tema huviks on majanduslike, poliitiliste ja julgeolekualaste protsesside ning nende omavaheliste seoste mo\u0303istmine nii globaalsel, regionaalsel kui ka riiklikul tasandil."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Saadame korra na\u0308dalas sinu e-postkasti kokkuvo\u0303tte na\u0308dala jooksul ilmunud olulisematest lugudest ja uudistest."}]