[{"text_idx": "#000000", "text": "Fotomuuseum 40. Muuseumi esimesed aastad"}, {"text_idx": "#000002", "text": "21. juulil 2020 ta\u0308itub Fotomuuseumil 40. aastaring. U\u0308mmarguse su\u0308nnipa\u0308eva puhul meenutame Fotomuuseumi idee kujunemise ja teostumise lugu ja va\u0308rvikamaid juhtumeid. Kolmandas postituses ra\u0308a\u0308gib Fotomuuseumi esimene juhataja Mall Parmas muuseumi esimestest aastatest."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Eelmise osa muuseumi ajaloost leiad SIIT"}, {"text_idx": "#000004", "text": "1. 21. juulil 1980 peetud muuseumi avamisko\u0303net kuulasid ta\u0308htsad ku\u0308lalised"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Linnamuuseum ootas uue filiaali su\u0308ndi. Need ootused olid suured, sest valmimas olid uued puhtad pinnad ekspositsiooni jaoks. Hoidlad olid ku\u0308ll va\u0308ikesed, aga tegemist oli ju u\u0308he kompaktse koguga, mis sinna va\u0308ga ha\u0308sti a\u0308ra oleks mahtunud. Suur osa museaalidest oleks la\u0308inud ekspositsiooni."}, {"text_idx": "#000006", "text": "2. 21. juulil 1980 muuseumi avamise pidulik lindilo\u0303ikamine"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Samal ajal renoveerimisega ka\u0308is tulevase Fotomuuseumi ekspositsiooni ettevalmistamine. Materjalid olid koos ja po\u0303hiline kava juba valminud. Kujundaja oli \u201eArsi\u201c kunstnik Juhan Illend. Illendi stiil oli karge ning mehelik ja seeto\u0303ttu valisime just tema nende va\u0308ga keeruliste ruumide kujundajaks."}, {"text_idx": "#000008", "text": "4. Avana\u0308itusel eksponeeritud puidust laekad"}, {"text_idx": "#000009", "text": "Aga saatusel olid omad plaanid ja nagu eelnevalt kirjas on, a\u0308rkasid nu\u0308u\u0308d Kultuuriministeerium ja tsensuur (Lott ja Moss, Rosenberg, Aleksejev). Kuigi na\u0308ituseplaanid olid ministeeriumis po\u0303hjalikult la\u0308bi vaadatud, ko\u0303ik kahtlased pildid va\u0308lja korjatud (kuskilt ei tohtinud paista sobimatud ristid, lipud, aurahad jne), siis lo\u0303puks ja\u0308i domineerima u\u0308ks ku\u0308simus. Kui oli teada, kes on pildil, siis kes olid selle isiku vanemad ja kuhu need on maetud? Selline absurdne no\u0303udmine lo\u0303i jalust. Muidugi oli see etteka\u0308a\u0308ne, et ekspositsioon keelata. O\u0308eldi selge so\u0303naga, et suvel on oodata palju va\u0308lisku\u0308lalisi ja ku\u0308ll on hirmus, kui mo\u0303ni leiab piltidelt oma sugulasi. Eriti kardeti va\u0308liseestlasi. (Hiljem on to\u0303esti paljud ku\u0308lastajad siit oma sugulaste pilte leidnud. Eriti Saksa saatkonna to\u0308o\u0308tajad)."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Linnamuuseumi direktoril polnud mingit o\u0303igust vastu vaielda. Peeter Tooming pu\u0308u\u0308dis ajakirjanduses protesteerida, aga neid tema artikleid enam lihtsalt ei avaldatud. Seega tuli Linnamuuseumil nu\u0308u\u0308d va\u0308lkkiirelt u\u0308mber orienteeruda ja millegagi uus filiaal sisustada. Tollane varahoidja Valli Konsap organiseeris kiiresti uutesse ruumidesse Linnamuuseumi kogudest vana metalltarbevara, kirstud ja laekad. Ko\u0303ik sai tehtud kiirustades. Foto oli ta\u0308ielikult va\u0308listatud."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Muuseum avati juulis 1980. Kohal oli ko\u0303iksugu ta\u0308htsaid isikuid. Kutsumata olid ja\u0308a\u0308nud Poola ehitajad ja ko\u0303ik need, kes Fotomuuseumi tulevikuga olid tegelenud. Meie istusime omaette \u201ePegasuse\u201c kohvikus ja meeleolu oli niru. Aga siiski ko\u0303las seal just poolakatelt lootustandev so\u0303num \u2013 u\u0308kskord te saate oma Fotomuuseumi niikuinii. Aga selleks kuulus veel peaaegu kaheksa aastat."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Maja kahest trepist oli sissepa\u0308a\u0308s vangla poolelt nagu praegugi. Teine uks oli ka avatav, sest seda no\u0303udis tuleto\u0303rje ja\u0308relvalve. (See uks avaneb sissepoole, aga hoonete va\u0308lisuksed peaksid avanema va\u0308ljapoole). To\u0308o\u0308de ka\u0308igus u\u0308hendati kaks maja la\u0308bimurretega, sest nii on neid parem muuseumina kasutada. Na\u0308itusepinda on siin suhteliselt va\u0308he, sest uksi-aknaid ja muid avasid on palju. Projektiruum oli ta\u0308ielikult tagasi saanud oma keskaegse ilme. Suur trepp oli lammutatud ja vo\u0303lvid uuesti u\u0308les laotud. Osa sellest ruumist oli vaheseinaga eraldatud tualettruumideks. Selle seina taga oli ta\u0308ielik putkade ra\u0308gastik \u2013 eelruum, u\u0308ks va\u0308ike majapidamisruum ja neli tualettruumi. Ko\u0303ik see on praeguseks u\u0308mber ehitatud."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Vaieldamatult on selle korruse ko\u0303ige ta\u0308helepanuva\u0308a\u0308rivamad ruumid aga vangla sissepa\u0308a\u0308suruum, va\u0308ike u\u0308ksikkong ja pikk kitsas la\u0308bipa\u0308a\u0308s siseo\u0303uele. O\u0303u on ta\u0308iesti omaette vaatamisva\u0308a\u0308rsus. Selliseid salaaedu on selles kvartalis veel teisigi."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Teisel korrusel polnud vanglau\u0308lema eluruumi lakitud po\u0303rand a\u0308ra kuivanud, misto\u0303ttu oli see avamispa\u0308evaks kaetud punase \u201e Mistra\u201c po\u0303randakattega. Pilt oli kohutav. See kate kadus muidugi varsti. Kas sel korrusel oli va\u0308ike tagatuba ja tualettruum, majapidamisruumikene ning la\u0308bipa\u0308a\u0308s ko\u0303rvalasuvasse kullasseppade kontorisse. Teine selline la\u0308bipa\u0308a\u0308s oli u\u0308hiskongis ja selle ukse taga oli korter (praeguseks kinni mu\u0308u\u0308ritud). Selle kvartali majad olid la\u0308bi po\u0308o\u0308ningute ja keldrite ko\u0303ik kuidagi seotud ja kui algasid erastamised, siis oli segadust palju. Restaureerimise ka\u0308igus leitud danskerid olid avatud, vana po\u0308o\u0308ningu uks puhastatud ja sealt viib ka\u0308a\u0308nuline trepp po\u0308o\u0308ningule. Nagu ko\u0303ikidel keskaegsetel linnahoonetel oli po\u0308o\u0308ning suur ja o\u0303hurikas ruum, millest esialgu kujunes mittevajalike asjade ladu."}, {"text_idx": "#000015", "text": "6. II korruse ruum, na\u0308ha on avamise ajaks \u201cMistra\u201d vaibaga kaetud po\u0303rand"}, {"text_idx": "#000016", "text": "Maa-alune maailm oli samuti va\u0308ga po\u0303nev. Kaks su\u0308nget kongi, milles oli alles paar aheldamisro\u0303ngast, su\u0308gavad aknaavad, millest aimub mu\u0308u\u0308ride paksus ja ja\u0308rsk trepp. Kahe kongi vahel oli va\u0308ike vaheruum, milles arvatakse olevat olnud maja ku\u0308ttesu\u0308steem. Trelluksed on kaasaegsed ja paigaldati selleks, et seda muuseumi ala kuidagi eraldada. Tegelikult on ju ko\u0303ik muuseumi ruumid avatud, mis on na\u0308ituste vahetamisel to\u0303siseks mureks."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Vanglaametniku maja keldris avastati aga kummaline nis\u030cs\u030c, mille kohta samuti arvatakse, et tegemist oli ku\u0308ttekoldega. Nendesse ruumidesse viib praegu trepp ka ta\u0308navalt. Esialgu oli seal vaid suur aken ja ruumisisene trepp. Kuna vo\u0303is oletada, et seal on olnud mingi sissepa\u0308a\u0308s, siis lubas muinsuskaitse sinna ehitada ka va\u0308listrepi kui varuva\u0308ljapa\u0308a\u0308su. Poolakad rajasid keldrisse maja sprinklersu\u0308steemi, mis on praegu juba tehniliselt iganenud ja selle kasutamispo\u0303himo\u0303ttest pole keegi siiani aru saanud. U\u0308ks kord on see ka ise to\u0308o\u0308le hakanud ning to\u0303sise kahju tekitanud. O\u0303nneks oli na\u0308ituse vahetuse aeg ja eksponaadid polnud veel paigal. Seeja\u0308rel vahetati ku\u0308ll kulunud otsikud va\u0308lja, aga sellest on praeguseks mo\u0308o\u0308das juba palju aastaid. Sellesse keldrisse toodi umbes samal ajal ka kogu Fotomuuseumi ku\u0308ttesu\u0308steem, mis varem asus Kullassepa ta\u0308nava nurgapealse hoone keldris."}, {"text_idx": "#000018", "text": "7. Ka\u0308sito\u0308o\u0308keldri sissepa\u0308a\u0308s 1990. aastate algus"}, {"text_idx": "#000019", "text": "Selline oli pilt 1980. aasta suvel, kui aktiivses kasutuses oli vaid kaks korrust. Maja oli ma\u0308rg ja seda ko\u0308eti ta\u0308iel vo\u0303imsusel, et niiskust peletada. Sel ajal ei kontrollinud u\u0308kski ametnik, kas ruumid on ka eksponeerimiseks sobilikud. Vo\u0303ib-olla tuleks praegu o\u0303nne ta\u0308nada, et la\u0308ks nagu la\u0308ks. Foto on ju va\u0308ga tundlik materjal. Ka viimane ekspositsiooniplaan oli nii jo\u0303uetu ja tendentslik, et hiljem oleks olnud sellisele va\u0308ljapanekule ha\u0308bi otsa vaadata."}, {"text_idx": "#000020", "text": "8. Fuajee 1990. aastate algus"}, {"text_idx": "#000021", "text": "Fotoajaloo esileto\u0303usuga oli Kultuuriministeerium hellaks tehtud. Sel ajal ei olnud Tallinna ta\u0308itevkomiteel mingit so\u0303nao\u0303igust, kuigi linnamuuseum oli ka siis linnavalitsuse otseses alluvuses. Tegelikult juhiti ko\u0303ike EKP kultuuriosakonnast ja peaideoloog oli Rein Ristlaan. Linnamuuseumi direktor ei lubanud isegi fotokogul uutesse ruumidesse kolida. Selline segane aeg kestis 3 aastat. Raevanglas olid ajutised na\u0308itused. Ja\u0308relvaatajaid oli palju. Maja oli va\u0308ga puhas ja korras. Tundus, et ko\u0303ik on ha\u0308sti ja nii ja\u0308a\u0308bki. Linnamuuseumile oli tekkinud lihtsalt uus galerii."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Aga fotohuvilised koondasid ridu ja ei andnud alla. 1981. aastal toimus direktorite vahetus. Meinhard Teder saadeti (sunniviisiliselt) pensionile. Vahepealseid aseta\u0308itjaid ei peetud ja uueks Tallinna Linnamuuseumi direktoriks sai 1982. aasta su\u0308gisel ajaloolane Eerik La\u0308tti. Noor mees oli teisest puust ja u\u0308hel pa\u0308eval ma\u0308rkasin teadete tahvlil tuleohutuse eest vastutavate inimeste nimestikus, et mind on ma\u0308a\u0308ratud vastutavaks isikuks Raemuuseumis. Kui la\u0308ksin aru pa\u0308rima, siis u\u0308tles direktor La\u0308tti, et tuleva aasta alguses kolitakse fotokogu ja ko\u0303ik sellega haakuvad kogud Raevanglasse."}, {"text_idx": "#000023", "text": "See toimus 17. veebruaril 1983. Oli eriti ku\u0308lm ilm. Sel ajal oli Linnamuuseumi kollektiiv veel va\u0308ike, aga va\u0308ga kokkuhoidev. Kui oli vaja midagi teha, siis tehti seda u\u0308hiselt. Nii toimusid fotokogu kolimisel talgud ja ka Ajaloomuuseumi kolleegid tulid appi. Numismaatik Ivar Leimus oli sel ajal so\u0303java\u0308es korduso\u0303ppustel ning kamandas endaga kaasa ka kaks reameest. Kes teab, kust \u201csuure kodumaa\u201d avarustest need poisid ku\u0308ll pa\u0308rit olid, sest ega nad vene keelest eriti aru ei saanud, aga nad olid tublid ja to\u0308o\u0308kad. Eks neile oli see ka vaheldus \u2013 mis sest, et kummaline. Kolimiseks oli antud vaid u\u0308ks pa\u0308ev, u\u0308ks lahtine veoauto ja ko\u0303ik kapid ning varad tuli nii a\u0308ra paigutada, et ja\u0308rgmisel pa\u0308eval sai muuseumi avada. Nii ka toimus ning to\u0308o\u0308pa\u0308eva lo\u0303puks olid ko\u0303ik oimetud. U\u0308hisel kohvijoomisel oli meeskond u\u0308sna tasane, vaid keegi poetas ma\u0308rkuse: \u201eKaua tehtud, kaunikene\u201c. Tal oli o\u0303igus, sest edasi la\u0308ks veel mitmeid aastaid enne, kui su\u0308ndis pa\u0308ris Fotomuuseum. Aga esimene, va\u0308ga otsustav samm oli tehtud."}, {"text_idx": "#000026", "text": "10. Vaade 19. sajandi fotograafia na\u0308itusesaali. Va\u0308ikeste kohendustega ta\u0308naseni va\u0308ljas, seega Eesti muuseumite hulgas ko\u0303ige vanim siiani eksponeeritav pu\u0308sina\u0308itus."}, {"text_idx": "#000027", "text": "11. Vaade 20. sajandi alguse fotograafia na\u0308itusesaali, mis on nu\u0308u\u0308dseks muudetud projektiruumiks."}, {"text_idx": "#000028", "text": "12. II korruse kaamerate va\u0308ljapanek 1990. aastate algus"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Purustatud linnasu\u0308da. Harju ta\u0308nav enne ja pa\u0308rast o\u0303huru\u0308nnakut 9.-10.03.1944"}]