[{"text_idx": "#000002", "text": "Kui Evagrius oli esimene o\u0303igeusu mu\u0308stilise teoloogia\nesindaja, kes su\u0308stematiseeris ko\u0303rbemunkade kogemuse ja kirjutas vastavasisulisi\n\u201cka\u0308siraamatuid\u201d praktiliseks eluks ko\u0303rbes (Veltson, 2015),\nsiis Johannes Klimakus arendas sarnaseid ideid edasi, ehitades Siinai ma\u0308el, Katarina\nkloostris, u\u0308les omamoodi redeli taevase o\u0303ndsuseni jo\u0303udmiseks, ka\u0308siraamatu, mis\no\u0303petab maisest elust lahti laskma, hu\u0308lgama oma pahed, kuuletuma vaimulikule\nisale ning edenema kontemplatiivse elu vooruslikus vaikuses ja palvetes ekstaasi"}, {"text_idx": "#000003", "text": "kloostrijuhi, kreeka kiriku isa Pu\u0308ha Johannes Klimakuse ehk Redelikirjutaja\nelust teatakse va\u0308he. Kreekas on ta tuntud kui Ioannis tis Klimakos\n(ladina Scala Paradisi) \u201cRedeli Johannes\u201d tema raamatu \u201cVooruste redeli\u201d\nehk \u201cJumaliku to\u0303usu redeli ja\u0308rgi\u201d. Ladinapa\u0308raselt on ta teisendatud Joannes\nClimacuseks. Ka on teda kreekapa\u0308raselt nimetatud Scholasticoseks,\nmis vihjab laiale lugemusele. (Ware, 1982: 2)"}, {"text_idx": "#000008", "text": "\u201cPa\u0308a\u0308semise algus on enesesu\u0308u\u0308distamises,\u201d oli\nEvagrius Pontikus o\u0308elnud, ko\u0303neledes meeleparandusest, metanoiast. (Ware,\n2001: 113) Samamoodi alustab Klimakus. Tuleb lahti o\u0308elda maailmast, langenud\nolekust ja asuda Vaimu teele."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Evagriuse ja\u0308rgi on teoloog see, kes to\u0303eliselt\npalvetab. Teoses \u201cDe oratione\u201d on Evagrios o\u0308elnud: \u201cKui sa oled teoloog, siis\npalveta to\u0303eliselt, ja kui sa to\u0303eliselt palvetad, siis sa oledki teoloog. Ning\nteoses \u201cKo\u0303rbeisade u\u0308tlused\u201d: \u201cIssanda rind on teadmine vo\u0303i tundmine (gnosis)\nJumalast. Teda, kes on ennast sellele asetanud, saab nimetada teoloogiks."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Klimakus toetub Evagriosele aktiivse ja\nkontemplatiivse elu eristamisel, kuid ei ja\u0308rgi pa\u0308ris sama su\u0308steemi. Kontrastina\nEvagriosele leiab ta, et spirituaalse elu u\u0308lim tipp on armastus, nagu juba\neespool mainitud, ja mitte kontemplatsioon vo\u0303i gnosis. (Ware, 1982: 12) Armastus\nseisab ko\u0303rgemal ko\u0303igist visioonidest ja ektsaatilistest seisunditest, millest u\u0308lemat\nei ole. Selles punktis no\u0303ustub ta Maximus Usutunnistajaga. \u201cArmastus on see,\u201d\no\u0303petab Johannes, \u201cmis teeb inimolendi Jumala sarnaseks, niipalju kui see on"}, {"text_idx": "#000016", "text": "II Vooruste harjutamine ehk aktiivne elu:"}, {"text_idx": "#000020", "text": "tee on vaikuse ja palve teekond. Klimakus u\u0308tleb, et palve on oma loomult\ndialoog ja u\u0308hendus Jumalaga ning u\u0308htlasi universumi alustala: \u201eSelle toime on\nhoida maailma koos. Palve na\u0308itab ka, kus inimene asub, see on munga peegel. Kui\npalve on o\u0303ige, on ko\u0303ik o\u0303ige. Ta\u0308nuavaldamisele ja kahetsusele ja\u0308rgneb alles\npalve, oma soovi avaldamine. (Ware, 1982: 43)"}, {"text_idx": "#000040", "text": "kalev harmsaar ehk na\u0308idend Daniil Harmsist"}]