[{"text_idx": "#000002", "text": "Tekstis leiduvate teoloogiliste ning eksegeetiliste raskuste, keerulise so\u0303nakasutuse, ning segadust tekitava mo\u0303tteka\u0308igu to\u0303ttu on mo\u0303ned akadeemikud jo\u0303udnud ja\u0308reldusele, et 1Kr 11:2\u201316 ei olegi Pauluse sulest ega kuulugi nende originaalsete kirjade juurde, mille Paulus korintlastele saatis (Walker 1975 ja 1989; Cope 1978; Trompf 1980). On pakutud na\u0308iteks, et selle lo\u0303igu autoriks vo\u0303is olla hoopis mo\u0303ni deutero-pauliinliku koolkonna esindaja, kes komponeeris ka 1. Timoteose kirja (Trompf 1980). Selline tekstika\u0308sitlus pole aga pa\u0308lvinud laialdast poolehoidu."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Esiteks ei leidu varajastes ka\u0308sikirjades u\u0308htegi vihjet ega to\u0303endusmaterjali selle teooria toetuseks. Kui aga mo\u0303ne Pauluse kirjadesse kuuluva lo\u0303igu vo\u0303ib ma\u0308a\u0308rata interpolatsiooniks puhtalt tekstis endas leiduva so\u0303nakasutuse, mo\u0303tteka\u0308igu vo\u0303i teoloogia pa\u0308rast, siis tekitab see meie jaoks ohtralt lisakomplikatsioone Pauluse kirjade analu\u0308u\u0308simises. Teiseks ei lahenda Pauluse taandamine autorlusest veel tekstiga kaasnevaid ku\u0308simusi. Vastavalt meile ka\u0308ttesaadavatele varajastele Uue Testamendi ka\u0308sikirjadele ja kommentaaridele peeti seda lo\u0303iku vastuvaidlematuks osaks Pauluse inspireeritud instruktsioonidest kristlikule kogudusele. Seega on selle teksti analu\u0308u\u0308simine osana pauliinlikust korpusest ning pa\u0308randist oluline selleks, et paremini mo\u0303ista varakristliku praksise ning teoloogia tekkimist ning arengut."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Peavalu akadeemias: mida ta\u0308hendab \u201epea\u201c?"}, {"text_idx": "#000005", "text": "U\u0308laltoodut on muidugi oluliselt lihtsam o\u0308elda, kui ellu rakendada. Juba selle lo\u0303igu sissejuhatavad so\u0303nad \u2013 \u201eaga ma soovin, et te oleksite teadlikud, et Kristus on iga mehe pea, aga mees on naise pea ning Jumal on Kristuse pea\u201c (1Kr 11:3, minu to\u0303lge) \u2013 on tekitanud nii palju tu\u0308lisid nii akadeemias kui kristlikes kogukondades u\u0308ldisemalt, et nii mo\u0303nigi on salamisi soovinud, et see salm lakkaks eksisteerimast. Ko\u0303ige tulisemaid vaidlusi eelmise ja ka\u0308esoleva sajandi akadeemilistes ringkondades on tekitanud so\u0303na \u201epea\u201c (he kefale\u0304) metafooriline ta\u0308hendus ja kasutus siinses kontekstis. Kuni 20. sajandi keskpaigani oli u\u0308ldiselt aktsepteeritud arusaam, et \u201epea\u201c viitab siin u\u0308he olendi autoriteedile teise u\u0308le (Kristus mehe u\u0308le, mees naise u\u0308le, Jumal Kristuse u\u0308le). 1954. aastal esitas Stephen Bedale aga oma uurimuse, kus va\u0308itis, et u\u0308heks \u201epea\u201c metafooriliseks ta\u0308henduseks on vastavalt iidsetele kreekakeelsetele tekstidele ka \u201eallikas\u201c ehk et see viitab kellegi vo\u0303i millegi pa\u0308rinemiskohale. 1Kr 11:2\u201316 kontekstis ta\u0308hendab see siis seda, et iga (usklik) mees on Kristusest, naine mehest ning Kristus Jumalast."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Kaasaegsel teoloogil vo\u0303i eksegeedil on muidugi raske ja\u0308a\u0308da sellises diskussioonis erapooletuks vo\u0303i u\u0308ksko\u0303ikseks, sest \u201epea\u201c metafooriline ta\u0308hendus siin tekstis ma\u0308a\u0308rab suures osas selle, kuidas lugeja siis to\u0303lgendab Pauluse arusaamist kolmainsusest vo\u0303i o\u0303igemini tema arusaamist Jumala ja Jeesuse relatsioonist. Samuti ma\u0308a\u0308rab \u201epea\u201c metafooriline ta\u0308hendus lugeja jaoks ka pauliinliku ideaali mehe ning naise rolli kohta koguduses ning omavahelistes suhetes. Need on aga teemad, mis kristlikes ringkondades on ja\u0308tkuvalt teravalt pa\u0308evakorras ning mida on raske ignoreerida."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Samas tasub ma\u0308rkida, et Pauluse enda jaoks oli see he kefale\u0304 mo\u0303tteka\u0308ik ko\u0303igest lu\u0308hike sissejuhatus tema jaoks palju olulisemale teemale, milleks oli ku\u0308simus, kas pea peaks olema palvetamise ja prohvetlikult ko\u0303nelemise ajal kaetud vo\u0303i katmata. Oma argumendis, et meestel peab pea olema katmata ning naistel kaetud, toetub Paulus peamiselt tolleaegsetele kultuurinormidele (1Kr 11:5\u20136, 13\u201315) ning heebrealaste pu\u0308hakirjas leiduvale loomisloole (1Kr 11:7\u20139, 11-12; vrd 1Ms 2:4\u201324). Selle to\u0303ttu ongi kaasaegsete to\u0303lgendajate jaoks a\u0308a\u0308retult frustreeriv to\u0303siasi, et see ko\u0303rvaline, sissejuhatav he kefale\u0304 remark Pauluse instruktsioonis peakatmise kohta on no\u0303nda kaalukas modernsetes kristlikes diskussioonides kolmainsuse, naise u\u0308hiskondliku rolli ning naiste ja meeste vaheliste suhete teemadel."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Mitmed teised o\u0303petlased on aga na\u0308iteks leidnud, et Paulus va\u0308ljendas selle teksti kaudu hoopis oma pahameelt homoseksuaalse vo\u0303i transseksuaalse ka\u0308itumise pa\u0308rast Korintose koguduses. Konkreetse na\u0308itena vo\u0303ib siin tuua Jerome Murphy-O\u2019Connori, kelle arvates ei viita fraasid \u201ekaetud pea\u201c (kata kefale\u0304s eho\u0304n, salm 4 \u2013 so\u0303naso\u0303nalt \u201epeast alla olema\u201c) ning \u201ekatmata pea\u201c (akatakalupto\u0304 te\u0304 kefale\u0304, salm 5) siin kontekstis mitte pea katmisele mo\u0303ne ra\u0308tiku vo\u0303i muu riideesemega, vaid hoopis juuksepikkusele (Murphy-O\u2019Connor 2009, 142\u2013174). Murphy-O\u2019Connori arvates no\u0303udis Paulus siin lo\u0303igus seega seda, et mehed ei kannaks pikki juukseid, mis Murphy-O\u2019Connori uurimuse ja\u0308rgi olid tol ajal homoseksuaalsuse ma\u0308rgiks \u2013 eriti siis, kui juuksed olid ehitud \u2013 ning et naistel ei oleks lu\u0308hikesed juuksed, sest lu\u0308hikesed juuksed muutsid naised va\u0308hem naiselikumaks (vt. ka Payne 2009, 113\u2013215)."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Teooria, et Pauluse teemaks siin lo\u0303igus on juuksepikkus ja mitte peakatted, on akadeemias ku\u0308llaltki populaarne, kuigi tasub ma\u0308rkida, et mitte ko\u0303ik selle teooria pooldajad ei seosta juuksepikkust homoseksuaalsusega (nt Hurley 1973). Sellise alternatiivteooria pooldajad viitavad oma arusaamise toetuseks lisaks eelpool mainitud fraaside \u201ekaetud pea\u201c ning \u201ekatmata pea\u201c mitmeta\u0308henduslikkusele veel ka sellele, et Paulus ise kirjeldab oma instruktsiooni lo\u0303pus naiste ja meeste juukseid, kirjutades muu hulgas, et \u201ejuuksed on antud [naisele] katte [peribolaion] asemel\u201c (salm 15). To\u0303epoolest, seda fraasi on olnud va\u0308ga keeruline to\u0303lgendada neil, kes peavad Pauluse teemaks siin lo\u0303igus riidest vo\u0303i nahast peakatteid, sest pealtna\u0308ha Paulus justkui va\u0308idab, et juuksed ongi see peakate, millest ta kirjutab. On pakutud mitmeid erinevaid lahendusi, kuidas Pauluse ma\u0308rkust juuste kohta (salmid 14\u201315) vo\u0303iks siduda u\u0308htseks argumendiks pea katmise no\u0303udega mo\u0303ne riidest esemega salmides 4\u20135 (vt nt Massey 2011; Fee 2014, 583), kuid vastust, mis enamust rahuldaks pole veel leitud. U\u0308ks o\u0303petlane on isegi pakkunud, et so\u0303na \u201ekate\u201c [peribolaion] tuleks siin kontekstis vo\u0303tta eufemismina, mille tegelik ta\u0308hendus on meeste munandid (Martin 2004). Akadeemias pole selline tekstika\u0308sitlus siiski to\u0303siseltvo\u0303etavaks suunamuutjaks saanud, pigem na\u0308itab selline argument just lahenduse otsimise meeleheitlikkust (Goodacre, 2011)."}]