[{"text_idx": "#000002", "text": "U\u0308histru\u0308kisedMetsa matkarada tutvustavad tru\u0308kisedRanniku matkarada tutvustavad tru\u0308kisedLiivimaa maitsed vo\u0303rgustikku tutvustavad tru\u0308kised"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Aktiivne puhkus, Toitlustamine ja so\u0308o\u0308gikohad, Majutus"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Emuma\u0308e ku\u0308la, 46305, Rakke vald, La\u0308a\u0308ne-Virumaa"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Toomihkli talu asub La\u0308a\u0308ne-Virumaa lo\u0303unaosas Pandivere ko\u0303rgustikul, Po\u0303hja-Eesti ko\u0303rgeima tipu Emuma\u0308e no\u0303lvadel.Talu asub EuroVelo 4 jalgrattamarsruudi a\u0308a\u0308res.\nPakume va\u0308iksemale seltskonnale, perekondadele vo\u0303i matkajatele majutust ku\u0308lalistemajas. Vo\u0303imalik kasutada saali seminari la\u0308biviimiseks kuni 20 inimesele, Wifi olemas.\nAvatud on talumuuseum, kus saab na\u0308ha vana talutehnikat ja hoburiistu, kokkuleppel ka hobuseid.\nJalutuska\u0308igu kaugusele Toomihklilt ja\u0308a\u0308b Emuma\u0308e looduspark vaatetorni ja ma\u0308eno\u0303lval asuvate atraktsioonide ning vaatamisva\u0308a\u0308rsustega (puukujude allee, pa\u0308ikesemaja, ma\u0308gionn, ka\u0308nnumaja).\nMuudest u\u0308mbruskonna vaatamisva\u0308a\u0308rsustest soovitame ku\u0308lastada Endla raba, A\u0308ntu ja\u0308rvesid ning teha tiir piirkonna mo\u0303isates."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Majutus: kokku 9 kohta, 8 lisakoha vo\u0303imalus. Lisaks telkla.\nMajutushoones paiknevad toad ning kaminasaal koos lakapealsega. U\u0308ldkasutatav miniko\u0308o\u0308k\ufeff, mida o\u0308o\u0308bivad ku\u0308lastajad saavad soovi korral kasutada, paikneb majutushoone kaminasaalis. Majutushoone Ikorrusel asuvad ka tualetid ja dus\u030cs\u030c."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Peretuba: Suurus 33 m2, 5 voodikohta (voodeid on vo\u0303imalik paigutada eraldi vo\u0303i kokku, tuppa saab paigaldada max 2 lisavoodit). Toas on WC. Ruumikas peretuba asub I korrusel.\nTalusviit: Suurus 43 m2, 2 voodikohta (tuppa saab paigaldada max 4 lisavoodit). Toas on WC ja dus\u030cs\u030ciruum ning eraldi ko\u0308o\u0308ginurk koos miniko\u0308o\u0308giga. Ruum asub II korrusel, on privaatse sissepa\u0308a\u0308suga ja sobib ha\u0308sti ka pikemaks puhkuse veetmiseks.\nKahene tuba: Suurus 24 m2, 2 voodikohta (toas on suur kaheinimesevoodi, tuppa saab paigaldada max 2 lisavoodit), WC. Tuba paikneb I korrusel.\nTelkimisplats asub majutushoonest ca 50 m kaugusel, pu\u0308stkoja ning va\u0308ikese tiigi la\u0308heduses. Vajaduse korral vo\u0303ivad telkijad kasutada lo\u0303kkeplatsi vo\u0303i siis tuulisema ilma korral pu\u0308stkojas toitu valmistada!"}, {"text_idx": "#000010", "text": "Altja on vana kaluriku\u0308la, kus na\u0308eb taastatud Uustalu ja Toomarahva talukomplekse, ku\u0308lako\u0303rtsi, ku\u0308lakiike ja vo\u0303rgukuure. Vanas rookatuse ja eheda sisekujundusega Altja ko\u0303rtsis on vo\u0303imalik ta\u0308na proovida maitsvaid eesti rahvustoite. U\u0308mbruskonnaga saab tutvuda 3 km pikkusel Altja loodus- ja kultuuriloolisel o\u0303pperajal."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Ka\u0308smu ku\u0308la on ajaloou\u0308rikutes mainitud esmakordselt 1453. aastal. Legendi ja\u0308rgi olevat ku\u0308la ristiisaks olnud Kasperi nimeline kapten, kes kord mereha\u0308dast pa\u0308a\u0308senuna siia kabeli ehitas. Ka\u0308smu ku\u0308la ehitati va\u0308lja vahetult enne I Maailmaso\u0303da, kui mereso\u0303itudega oli kogutud jo\u0303ukust. Ka\u0308smu sai kogu Eestis tuntuks \u201ekaptenite ku\u0308la\u201c nime all. Ka\u0308smu ku\u0308la ajalooga saab tutvuda meremuuseumis, mis asub eelmise sajandi lo\u0303pul ehitatud kordonihoones. Ka\u0308smu on ta\u0308na ka populaarne su\u0308ndmuste toimumise koht, siin leiab aset Viru Folk ()."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Kiltsi mo\u0303isaansambel on rajatud 18. sajandi lo\u0303pul. Aja- ja kultuuriloos on Kiltsi lossil eriline koht \u2013 19. saj. kuulus loss von Krusensternide suguvo\u0303sale. Adam Johann von Krusensterni (1770-1846) juhtimisel teostus vene esimene u\u0308mbermaailmareis (1803-1806), mille po\u0303hjal koostas ta \"Lo\u0303unamere atlase\". 16. novembril 1995 mo\u0308o\u0308dus 225 a. Adam Johann von Krusensterni su\u0308nnist ning siis avati Kiltsi lossis admiralile ja o\u0303petlasele pu\u0308hendatud ma\u0308lestustuba. 2010. aastal renoveeritud mo\u0303isas pa\u0308lvivad ta\u0308helepanu taastatud seina-ja laemaalid, mo\u0303isa all paiknevad keskaegsed ruumid ning taastatud Krusensterni ro\u0303du. Mo\u0303isa on vo\u0303imalik ku\u0308lastada ettetellimisel."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Lahemaa on Eesti vanim ja suurim rahvuspark, asutatud 1971. aastal Po\u0303hja-Eestile iseloomuliku looduse ja kultuuripa\u0308randi sa\u0308ilitamiseks, uurimiseks ja tutvustamiseks. Praegu ho\u0303lmab rahvuspark 72 500 ha, millest kolmandiku moodustab meri. Enamasti seostub Lahemaa mo\u0303isakeskustega Kolgas, Palmses, Sagadis ja Vihulas, kaptenite ku\u0308la Ka\u0308smu, kalurite ku\u0308la Altja vo\u0303i Vo\u0303su rannaga. Va\u0308hem tuntakse kultuurmaastikuga la\u0308bi po\u0303imunud loodusva\u0308a\u0308rtusi. Looduses liikumise lihtsustamiseks ja Lahemaa tundmao\u0303ppimiseks on rahvuspargi ku\u0308lastaja jaoks rajatud mitmed o\u0303ppe-ja matkarajad: Tsitre puuderada (0,5 km), Koprarada Oandul (1 km), Viru raba o\u0303pperada (3,5 km), Ojaa\u0308a\u0308rse metsarada (3,5 km), Oandu loodusmetsarada (4,7 km), Majakivi-Pikano\u0303mme o\u0303pperada (7 km) ja Oandu-Vo\u0303su matkarada (9,5 km), mis on osa 79 km pikkusest Aegviitu kulgevast Ko\u0303rve rajast."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Neeruti maastikukaitseala on ilusa loodusega 1272 ha ho\u0303lmav ala, kus metsaga kaetud va\u0308ikesed piklikud ma\u0308ed \u2013 oosid \u2013 vahelduvad va\u0308ikeste ja\u0308rvedega. Oosid on tekkinud umbes 10 000 aastat tagasi, kui siit taandus ja\u0308a\u0308aeg. Ja\u0308a\u0308aja tuntuim uurija Eestis, geoloog Endel Ra\u0308hni, on nimetanud Neerutit ja\u0308a\u0308aja muuseumiks. Paiga on tuntuks kirjutanud aga Fr. R. Kreutzwald eesti rahvuseeposes \u201eKalevipoeg\u201d. Nii retkejuhi juhtimisel kui iseseisvalt seigeldes on siin vo\u0303imalik la\u0308bida nii lu\u0308hemaid kui pikemaid matkaradasid."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Lahemaa rahvuspargi su\u0308dames asuv Palmse mo\u0303is - vabao\u0303humuuseum on u\u0308ks unikaalsemaid mo\u0303isaansambleid Baltikumis. Ko\u0303ige esimene terviklikult taastatud mo\u0303isaansambel imeilusate parkide, aedade ja ajalooliste hoonetega annab suurepa\u0308rase u\u0308levaate Eesti mo\u0303isaelust ja -arhitektuurist la\u0308bi sajandite. Ku\u0308lastajatele on avatud na\u0308itused, to\u0308o\u0308kojad, koolituskeskus, eksootiliste lindude ja kaladega palmimaja, romantiline kohvik, rahvuslik ko\u0303rts ja 1753. a jooniste po\u0303hjal rajatud regulaarpark. See on ideaalne koht nii asjalike koolituste ja konverentside kui ka pidulike pulmade ja vastuvo\u0303ttude korraldamiseks."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Porkuni paemuuseum () asub Porkuni paisja\u0308rve keskel Ku\u0308ngassaarel 15. saj linnusest (1479) sa\u0308ilinud va\u0308rava- ja vahitornis. Ainukese Eesti rahvuskivi tutvustava muuseumi va\u0308ljapanek keskendub paekivina\u0308idistele. Muuseumis na\u0308eb va\u0308ljapanekut Eestis leiduvatest kivististest, Kiviaabits tutvustab Eestis leiduvaid kivimeid. Siin asub ka u\u0308he tuntuma paefotograafi To\u0303nis Saadre fotona\u0308itus paearhitektuurist ja paepaljanditest. Muuseumi vaateplatvormilt avaneb kaunis vaade mo\u0303isakompleksile ja ujuvate saartega Porkuni ja\u0308rvele."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Rakvere ordulinnuse sa\u0308ilinud linnusemu\u0308u\u0308rid on pa\u0308rit 14.-16. saj. Viimasel ajal on linnuse siseruume taastatud ja osaliselt konserveeritud. Ordule iseloomuliku linnustu\u0308u\u0308bi \u2013 konvendihoone \u2013 ehitamine ka\u0308is la\u0308bi mitme sajandi. Linnuse eeshoovis on ta\u0308na ka\u0308sito\u0308o\u0308liste o\u0303u, loomade aedik, Schenkenbergi ko\u0303rts ja mitmed keskaegsed atraktsioonid, nagu kahuritorn ja pu\u0308ssirohukelder, kiviheitemasin, ha\u0308bipost jpm. Ka\u0308tt saab proovida vibu vo\u0303i ammu laskmises ning mo\u0303o\u0303gavo\u0303itluses. Katsetada saab sepa- ja puusepaametit, voolida savi, lu\u0308u\u0308a mu\u0308nt, valmistada kulda ning pu\u0308ssirohtu. Konvendihoones on avatud na\u0308itused linnuse ja Liivi Ordu ajaloost, relvadest la\u0308bi sajandite; ku\u0308lastada saab veinikeldrit, kabelit, piinakambrit, surmatuba ja po\u0303rgut, Punaste laternate ta\u0308navat, keskaegset pordumaja, astronoomiatuba jpm.\nLinnuse vahetusla\u0308heduses asub Rakvere linna su\u0308mboli, kunagi Tarvanpa\u0308a\u0308 linnusele nime andnud tarva kuju, mis pu\u0308stitati 2002. a. ta\u0308histamaks linna 700 a. mo\u0308o\u0308dumist Rakvere linnale Lu\u0308becki linnao\u0303iguste andmisest (linnao\u0303igused 1302). Kuju mo\u0303o\u0303dud: pikkus 7,1 m, ko\u0303rgus 3,5 m (koos graniitalusega 5 m), sarvede vahe 3,4 m, kaal 7000 kg. Skulptor Tauno Kangro. Graniitalusel on kirjas kuju pu\u0308stitamiseks annetanud isikute nimed ja olulised andmed Rakvere ajaloost."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Sagadi mo\u0303isakompleks () asub Eestimaa po\u0303hjarannikul, Lahemaa Rahvuspargi kauni looduse keskel, 90 km kaugusel Tallinnast. Sagadi mo\u0303isa ajalugu ulatub rohkem kui 500 aastat tagasi. Sagadis saab koguda elamusi kaunist u\u0308mbrusest, nautida mugavat majutust, suurepa\u0308raseid toiduelamusi ning hubast o\u0303hkkonda, aga ka avardada oma teadmisi metsast ja loodusest. Sagadi mo\u0303isakompleks on riikliku ta\u0308htsusega arhitektuurima\u0308lestis, mille muudab haruldaseks tema terviklikkus: suur ko\u0303rvalhoonete arv koos korrastatud teede, alleede, mo\u0303isapargi ja tiigiga. Sagadi mo\u0303isnike kunagisele rikkusele pani osaliselt aluse mets. Huvi ja armastus metsa ning looduse vastu laiemalt on la\u0308bivaks jooneks ko\u0303igis Sagadi tegevustes."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Torni tu\u0308u\u0308pi linnuseid esines Eestis 14. sajandil u\u0308sna arvukalt. Neid ehitati maa- ning veeteede julgestamiseks ja samuti paikadesse, kuhu ei olnud vaja arvuka meeskonnaga suuri linnuseid. Vao tornlinnus on ehitatud to\u0303ena\u0308oliselt 14. sajandi teisel poolel. Kindlustus asub endise Vao mo\u0303isapargi serval, ko\u0303rge no\u0303lvaku kaldal. Linnusel on koos keldriga neli korrust, millest kaks alumist on vo\u0303lvitud. Linnust on vo\u0303imalik ettetellimisel ku\u0308lastada alates 1991. aastast. I korrusel asub va\u0308ljapanek linnuse, mo\u0303isa ja u\u0308mberkaudsete ku\u0308lade ajaloost. Pikemat ka\u0308sitlust leiab Vao mo\u0303isa viimaste omanike von Rennenkampffide perekonnalugu."}]