[{"text_idx": "#000000", "text": "Viimsi veeto\u0308o\u0308tlusjaam: telefon 606 6846"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Palume Teil teatada veearvesti na\u0308idud lepingus kokkulepitud ajal. Ajavahemikus alates jooksva kuu 25ndast kuupa\u0308evast kuni ja\u0308rgmise kuu 5nda kuupa\u0308evani."}, {"text_idx": "#000003", "text": "La\u0308bi na\u0308idulingi lisades tarbimiskoha aadress. Arve saadetakse eelnevalt kokkulepitud kanalile.\nE-posti teel: naidud@viimsivesi.ee. E-kirja ma\u0308rkige ta\u0308pne tarbimiskoha aadress ning veearvesti na\u0308it: naidud@viimsivesi.ee\nTelefoni teel: klienditeenindusse numbril 606 6848."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Tarbitud veekoguse ma\u0308a\u0308ramiseks loetakse ko\u0303ik mustad numbrid (na\u0308iteks 00012 m3), punaseid numbreid edastades tuleb eraldada numbrid komaga (na\u0308tieks 00012,56)."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Teenusleping so\u0303lmitakse u\u0308hisveeva\u0308rgi ja/vo\u0303i \u2013kanalisatsiooniga liitunud kinnistu omaniku vo\u0303i valdajaga kinnistusraamatu va\u0308ljavo\u0303tte alusel. Kaasomanike puhul on so\u0303lmitakse leping u\u0308he omanikuga."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Veemo\u0303o\u0303duso\u0303lme vastuvo\u0303tmise akt. (Veemo\u0303o\u0303duso\u0303lme ja veemo\u0303o\u0303tja plommimisega seotud tegevuse juhendi leiad vajutades allolevale nupule."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Avaldusele ma\u0308rgitud tarbimise lo\u0303ppna\u0308idu ja\u0308rgi koostatakse viimane arve. Teenusleping lo\u0303ppeb peale arve tasumist."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Uus kinnistu omanik esitab teenuselepingu so\u0303lmimise avalduse (avaldus salvestada arvutisse vo\u0303i va\u0308lja printida, seeja\u0308rel ta\u0308ita ja edastada e-posti aadressile info@viimsivesi.ee)"}, {"text_idx": "#000015", "text": "Purgimisteenuse tariif (m3 ) 3,43 eurot, lisandub ka\u0308ibemaks. Purgimiskoht Muuga reoveepuhasti."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Kuidas on so\u0303lmida u\u0308hisveeva\u0308rgi- ja/vo\u0303i kanalisatsiooni liitumislepingut?"}, {"text_idx": "#000019", "text": "Kas Viimsi vallas kompenseeritakse liitumistasu u\u0308hisveeva\u0308rgi ja/vo\u0303i -kanalisatsiooniga?"}, {"text_idx": "#000021", "text": "Kuidas so\u0303lmida vee- ja/ vo\u0303i kanalisatsiooniteenuste ostu-mu\u0308u\u0308gilepingut?"}, {"text_idx": "#000022", "text": "2) isikut to\u0303endav dokument/ vajadusel volikiri (juriidilistel isikutel B-kaart);\n4) ehitusja\u0308rgne kinnistusiseste vee ja kanalisatsiooni va\u0308listorustike teostusjoonis (dwg formaadis)."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Teenuste eest tasumiseks on ja\u0308rgmised vo\u0303imalused:\nVee ja/vo\u0303i kanalisatsiooniteenuste eest tasumisel palume kasutada Swedbanki arvelduskonto EE39220000112018196, SEB panga arvelduskonto EE781010220065115014, kindlasti a\u0308ra ma\u0308rkida viitenumber!"}, {"text_idx": "#000025", "text": "Veemo\u0303o\u0303duso\u0303lme ehitab va\u0308lja kinnistuomanik, vo\u0303ttes selleks vee-ettevo\u0303tjalt eelnevalt tehnilised tingimused. Iga kinnistu veeva\u0308rk peab olema varustatud veemo\u0303o\u0303duso\u0303lmega. Vt. eramajade veemo\u0303o\u0303duso\u0303lme tu\u0308u\u0308pskeemi ja kortermajade files/Kortermaja%20veemoodusolm.pdf\nNB! Mudafilter peab olema paigaldatud enne veemo\u0303o\u0303tjat ja veemo\u0303o\u0303tja konsool peab olema maandatud."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Peale korralisi remontto\u0308id vo\u0303i peale avarii likvideerimist, kui peakraan on olnud suletud, vo\u0303ib vee kvaliteet ajutiselt halveneda. Pa\u0308rast to\u0308o\u0308de lo\u0303petamist vo\u0303ib vees esineda setet ja roostet, po\u0303hjustades vee va\u0308rvuse muutumist ja ha\u0308gususe suurenemist. See ei ole tervisele ohtlik, kuid vo\u0303ib ummistada veekraane, kodumasinaid ja rikkuda pesu. Enne vee tarvitamist soovitame lasta veel kraanist joosta kuni see muutub taas selgeks."}, {"text_idx": "#000027", "text": "pumpla on rivist va\u0308ljas, elektrikatkestuse vo\u0303i mehhaanilise rikke to\u0303ttu;\nmajade filtrid vo\u0303ivad olla ummistunud."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Milline on veemo\u0303o\u0303tja lubatud veapiir?"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Veearvesti lubatud veapiir on +/-2% kuni +/-5%, olenevalt vooluhulgast.\nKui mo\u0303o\u0303teta\u0308psuse kontrollimisel selgub, et ta\u0308psus on lubatud vea piires, kannab kulud klient, vastasel juhul vee-ettevo\u0303tja. Kui mo\u0303o\u0303teviga osutub lubatust suuremaks, tehakse kliendiga tasaarveldus vo\u0303ttes aluseks kolme eelmise kuu veetarvitus (k.a. kontrollimise kalendrikuu kuni uue mo\u0303o\u0303tja paigaldamiseni)."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Miks joogivesi on roosteva\u0308rvi ja haiseb?"}, {"text_idx": "#000031", "text": "Paljudele inimestele teeb muret kraanivee puhul selle aegajalt esinev roostepunakas va\u0308rvus, mis va\u0308rvib pruunpunaseks vannitoa seinad, wc-poti ja halvemal juhul ka pestavad riided. Tihti kurdetakse sedagi, et vee va\u0308rvimuutusega ka\u0308ib kaasas ebameeldiv lo\u0303hn. Miks see nii on, on see tervisele ohtlik ja kas seda saab ka va\u0308ltida?"}, {"text_idx": "#000032", "text": "U\u0308ldjuhul on vee kvaliteedi sellise muutuse po\u0303hjuseks tarbevees, enamasti po\u0303hjavees, esinev raud. Kuna rauda leidub ko\u0303ikjal pinnases (NB! maakera tuum koosneb rauast), siis on ka po\u0303hjavee rauasisaldus levinud na\u0308htus, mis teatud tasemest alates tingib vajaduse vett rauasisalduse va\u0308hendamise eesma\u0308rgil enne tarbijani suunamist to\u0308o\u0308delda. Su\u0308gaval maapo\u0303ues kus hapnik puudub vo\u0303i on seda va\u0308ga va\u0308he esineb raud kahevalentsena ja on lahustunud olekus. Sellist lahustunud olekus rauda on vo\u0303imalik veest eraldada vett eelnevalt o\u0303huga (hapnikuga) rikastades (aereerides), mille tulemusel raud oksu\u0308deerub ning muutub kolmevalentseks ning tekib roosteva\u0308rvi rauasade. Kui nu\u0308u\u0308d vett filtreerida on vo\u0303imalik sadestunud raud veest eemaldada. Sellist veeto\u0308o\u0308tlust nimetatakse rauaa\u0308rastamiseks. Seega on veest u\u0308leliigse raua eraldamine suhteliselt lihtne ega no\u0303ua u\u0308ldjuhul kemikaalide lisamist. Kui rauaa\u0308rastust po\u0303hjaveele (kaevuveele) ei tehta, siis satub lahustunud raud o\u0303huga kontakti peale kraanist va\u0308ljumist ning kahevalentse raua oksu\u0308deerumine kolmevalentseks, st lahustunud raua muutumine mittelahustuvaks roosteva\u0308rvi sademeks leiab aset veeanumas, veeklaasis vo\u0303i veeboileris. Selline na\u0308htus, kuigi oluliselt va\u0308hesemal ma\u0308a\u0308ral, vo\u0303ib ilmneda koduses veevo\u0303tusu\u0308steemis ka juhul, kui Veepuhastusjaamas ei ole rauaa\u0308rastustuse ka\u0308igus o\u0303nnestunud kogu lahustunud rauda veest ka\u0308tte saada."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Lisaks toorvees lahustunud rauasisaldusele vo\u0303ib veerooste esinemine joogivees vo\u0303ib olla tingitud ka amortiseerunud rauast veetorustikust eralduvast sekundaarsest rauareostusest \u2013 toru seintelt eralduvad korrosiooni to\u0303ttu rauahelbed. Plastikust torustik vette rauda juurde ei saa anda. Seega saab sellise rauaprobleemi ko\u0303rvaldada rauast torude ja veeso\u0303lmede va\u0308ljavahetamise teel plastikust torude vastu."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Vaatamata sellele, et ta\u0308naseks on enamus vee-ettevo\u0303tteid oma rauast torustikud va\u0308lja vahetanud plasttorustike vastu ning pumplatesse paigaldanud ka u\u0308lenormatiivse vees lahustunud raua ka\u0308ttesaamiseks vastavad filterseadmed, esineb ikkagi probleeme punakat va\u0308rvuse sette kogunemisega kodudesse paigaldatud veefiltritesse ning ebameeldiva vee lo\u0303hnaga. Miks see nii on?"}, {"text_idx": "#000038", "text": "Rauabakterid on kemoautotroofsed bakterid, mis ta\u0308hendab seda, et nad saavad elutegevuseks vajaliku energia kahevalentse raua (vees lahustunud olekus) oksu\u0308deerimisest kolmevaletseks rauaks (tahkes olekus \u2013 moodustab rooste va\u0308rvi sademe) ning kasutavad su\u0308sinikuallikana su\u0308sihappegaasis sisalduvad su\u0308sinikku (sarnaselt taimedele). Sellist toitumisviisi, kus kasutatakse energia saamiseks rauau\u0308hendeid, nimetatakse siderotroofiaks."}, {"text_idx": "#000039", "text": "Enamus rauabaktereid on kujult niitjad, kas u\u0308mbritsetud kapsliga vo\u0303i ilma selleta (vt fotod 1 ja 2). Torujas kapslis paiknev lu\u0308liline bakteriniit kogub kolmevalentset rauda, kas graanulitena rakku vo\u0303i amorfse ollusena kapsli pinnale, mille tulemusena tekib bakteriniidi u\u0308mber punakast rauasademest toru (vt fotot 3). Niitjad rauabakterid paljunevad ja levivad u\u0308ksikute rakulu\u0308lide eraldumise teel, mis veevooluga piki torustikku edasi kanduvad (vt foto 4). Nagu iga elusorganism, nii ka rauabakterid vajavad elus pu\u0308simiseks ning paljunemiseks soodsat elukeskkonda \u2013 aeglast voolukiirust (vo\u0303imalust kuhugi ku\u0308lge end kinnitada), sobivat temperatuuri, toiteaineid. Eriti intensiivne paljunemine vo\u0303ib osade rauabakterite puhul esineda 30-45 kraadi juures."}, {"text_idx": "#000040", "text": "Foto 1. Niitjad rauabakterid. Proov vo\u0303etud po\u0303hjavee torule paigutatud nn mudafiltrist (rauaroostevarvi mass) \u2013 amorfse rauasademe vahel on na\u0308ha la\u0308bipaistvad rauabakterite niidid. Suurendus 200 kordama (skaala 50\u03bcm, va\u0308rvimata preparaat)."}, {"text_idx": "#000041", "text": "Foto 2. Samad rauabakterid, mis fotol 1, suurendus 400 korda (skaala 20\u03bcm, va\u0308rvimata preparaat). Fotol on na\u0308ha, et rauasade u\u0308mbritseb rauabakterite niite, mis to\u0303estab, et rauasete on tekkinud bakterite elutegevuse tulemusena."}, {"text_idx": "#000042", "text": "Foto 3. Proovis olevad rauabakterid kasvatavad enda u\u0308mber amorfsest kolmevalentsest rauast kihi \u2013 toru (na\u0308idatud punase noolega; va\u0308rvimata proov)."}, {"text_idx": "#000043", "text": "Foto 4. Niitjad rauabakterid 100 kordse suurenduse all vaadatuna (va\u0308rvimata proov). Fotol on na\u0308ha rauabakteri silindrikujulised lu\u0308lid eralduvad u\u0308hekaupa limast moodustunud toru otsast ning kanduvad veevooluga piki veetoru edasi kuni leiavad eest takistuse kuhu saab kinnituda. Kui kinnitumine on toimunud saavad rakud hakata poolduma ja uusi niite moodustama."}, {"text_idx": "#000044", "text": "Seega rauabakterite arengut saab pidurdada vo\u0303ttes veest va\u0308lja kogu raua (u\u0308leliia kulukas ja otseselt mittevajalik), tagades veevo\u0303rgus pideva surve (kiire veevool), va\u0308ltides igasuguseid takistusi (ta\u0308iendavad mehhaanilised veefiltrid, so\u0303elad jne). See la\u0308htub asjaolust, et niitjad rauabakterid peavad arenguks leidma kinnituskoha ning piisavalt eluks vajalikke toiteaineid. Kiirelt voolavas looduslikult po\u0303hjavees on toitainete sisaldus reeglina madal, kui aga panna veele ette takistus (na\u0308it. mingi filter vo\u0303i so\u0303el), siis hakkab sinna kogunema nii baktereid kui neile toiduko\u0303lblikku materjali (ka surnud bakterid on teistele bakteritele toiduks), mis tagab tingimused bakterite paljunemiseks. Seeto\u0303ttu ei tohiks korda tehtud u\u0308hisveeva\u0308rkidega asumites majadesse ja korteritesse paigaldada lisafiltreid vo\u0303i siis tuleks eemaldada juba paigaldatud filtrid. Need filtrid vo\u0303ivad muutuda bakterite kasvulavaks ning hoopis halvendavad vee kvaliteeti, ummistades filterelemendis avad po\u0303hjustades veesurve languse ning vee ebameeldiva lo\u0303hna."}, {"text_idx": "#000045", "text": "Elektrilised soojaveeboilerid on suhteliselt uus tarbeese, mille koostoimet soojendatava vee omadustega pole seni veel uuritud."}, {"text_idx": "#000046", "text": "Elektriliste soojaveeboilerite kasutajad on ta\u0308heldanud peale uue boileri kasutuselevo\u0303ttu sooja vee kvaliteedi muutust \u2013 enamasti omandab vesi peale boileri la\u0308bimist ma\u0308damuna haisu (st vette on tekkinud va\u0308a\u0308velvesinik \u2013 H2S). Ma\u0308damuna haisu vo\u0303ivad tekitada boileris kasvama hakanud bakterid, kuid tihti on ma\u0308rgatud just veega kokkupuutuva ku\u0308ttekeha ja magneesiumelektroodiga boilerites vee omaduste halvenemist. Magneesiumelektrood paigutatakse boilerisse, et va\u0308hendada korrosiooni ning katlakivi teket ning kaitsta korpust korrodeerumise (lekkimahakkamise) eest. Magneesiumelektrood reageerib vees olevate mineraalidega ning vo\u0303ib selle tulemusena tekitada haisu ning anda veele metalli maitset. Kasutamise ka\u0308igus magneesiumvarras (anood) pikkamisi korrodeerub ning kaotab reaktiivsuse. Kui vee haisemises on su\u0308u\u0308di magneesiumelektrood, siis selle vananedes haisuprobleem va\u0308heneb ning hais intensiivistub uuesti magneesiumelektroodi uuega asendamisel (soovitatud tootja poolt). Mo\u0303ni boileriomanik on ise magneesiumelektroodi boilerist eemaldanud ja sel teel haisust lahti saanud. Sellist lahendust pigem ei soovitaks. Kui to\u0303esti on su\u0308u\u0308di magneesiumelektroodi ja vee kokkusobimatus, siis oleks sobivaim lahendus lahtise ku\u0308ttekehaga boileri va\u0308ljavahetamine keraamilise ku\u0308ttekehaga ja titaanelektroodiga boileri vastu."}, {"text_idx": "#000047", "text": "Enne kui aga soojaveeboilerit vahetama hakata soovitaksin testida, kas su\u0308u\u0308di vo\u0303iks olla boileris kasvama hakanud (raua)bakterid. Kuna bakterid on elusolendid, siis nad ko\u0303rget kuumust reeglina ei talu. Elektriliste veeboilerite puhul peetakse optimaalseks vee temperatuuriks +60\u00b0C, mis on liiga madal, et ha\u0308vitada ko\u0303ik vees leiduvad bakterid. Teatavasti leidub va\u0308a\u0308vli- ja rauabakterite hulgas liike, kes suudavad edukalt paljuneda isegi kuumaveeallikates. Eesti vetes elutsevad bakterid on pigem ku\u0308lmalembesed, kuid nende taluvuspiirid vo\u0303ival olla va\u0308ga laiad. Seega vo\u0303ib osa looduslikult po\u0303hjavees leiduvatest bakteritest kuni +60 kraadini kuumutatud vees ellu ja\u0308a\u0308da ja paljunema hakata. Mo\u0303o\u0303dukas soojendamine vo\u0303ib osade bakterite paljunemist isegi soodustada. Seda eriti siis, soojavee tarbimine on va\u0308ike. Kuna bakterite, eriti va\u0308a\u0308vlibakterite, elutegevuse ka\u0308igus eralduvad ebameeldiva lo\u0303hna ja maitsega produktid, nagu ma\u0308damuna haisuga va\u0308a\u0308velvesinik (H2S), siis vo\u0303ibki juhtuda, et peale boileri la\u0308bimist on veel ebameeldiv lo\u0303hn ja ko\u0303rvalmaitse. Et bakterid boileris ha\u0308vineks, tuleks vee temperatuur boileris aeg-ajalt lu\u0308hiajaliselt ko\u0303rgemaks keerata, na\u0308iteks o\u0308o\u0308seks maksimumtemperatuurile, milleks on enamike boilerite puhul +75 \u00b0C. Kui selline perioodiline u\u0308lekuumutamine vee haisuprobleemi ei va\u0308henda/ko\u0303rvalda, siis on suure to\u0303ena\u0308osusega po\u0303hjus siiski boileris endas."}, {"text_idx": "#000048", "text": "Kuidas igau\u0308ks meist saab kaasa aidata sellise olulise loodusressursi nagu vesi sa\u0308a\u0308stmisel?"}, {"text_idx": "#000050", "text": "Jooksev kraan kulutab 9 liitrit vett minutis. Seega a\u0308rge peske hambaid jooksva kraani all.\nNo\u0303ude pesemisel ta\u0308itke kraanikauss veega \u2013 va\u0308ltige jooksva vee all no\u0303udepesu.\nKeerake kraan pa\u0308rast kasutamist hoolega ja ta\u0308iesti kinni.\nEelistage dus\u030ci allka\u0308imist vannis ka\u0308imisele, sest vannis ka\u0308imine vo\u0303tab keskmiselt 3 korda rohkem vett kui dus\u030ci all ka\u0308imine. Keskmise vanni maht on 200 liitrit, ehk siis ligi 1\u20444 m3. Kui siiski otsustate vannis ka\u0308imise kasuks, siis ta\u0308itke vann poolenisti veega.\nKastke aeda o\u0303htuti, kui pa\u0308ike on loojunud.\nInformeerige ASi Viimsi Vesi veeleketest o\u0308o\u0308pa\u0308evaringselt telefonil 53 450 240."}, {"text_idx": "#000051", "text": "Veemo\u0303o\u0303duso\u0303lm tuleb paigaldada hoone toitetorustikupoolse va\u0308lisseina taha valgustatud ruumi, mille temperatuur on u\u0308le +2 ja alla +40 C\u00b0. Veemo\u0303o\u0303duso\u0303lm koosneb spetsiaalsest liikuva hu\u0308lsiga veearvesti kinnitamise kandurist ja sulgarmatuurist. Kandur tuleb kinnitada seina ku\u0308lge po\u0303randapinnast 700-1100 mm ko\u0303rgusele. Kui torustik on elektrit mittejuhtivast materjalist siis tuleb kandur maandada. Kandur va\u0308listab arvesti paigaldamisel tekkiva mo\u0303o\u0303tevea."}, {"text_idx": "#000052", "text": "Mo\u0303nel juhul paigaldatakse veemo\u0303o\u0303duso\u0303lm veemo\u0303o\u0303dukaevu. Seda juhul, kui hoonesse pole vo\u0303imalik veemo\u0303o\u0303duso\u0303lme ehitada, kinnistu on hoonestamata vo\u0303i pole ruumi, kus oleks va\u0308listatud veearvesti ku\u0308lmumine. Samuti on veemo\u0303o\u0303duso\u0303lme paigutamine veemo\u0303o\u0303dukaevu vajalik juhul kui sisendustorustik krundil osutub pikemaks kui 50 meetrit vo\u0303i kui sisendustorustik varustab veega mitut kinnistut vo\u0303i kinnistut la\u0308bi teise kinnistu. Vaata joonis veemo\u0303o\u0303dukaevust."}, {"text_idx": "#000053", "text": "Veemo\u0303o\u0303duso\u0303lmele ja veearvestile peab olema vaba juurdepa\u0308a\u0308s arvesti asendamiseks ja na\u0308itude lugemiseks. Samuti peab vaatama, et ruum kus veemo\u0303o\u0303duso\u0303lm paikneb, oleks puhas, kuiv ning valgustud."}, {"text_idx": "#000054", "text": "Vanade majade veemo\u0303o\u0303duso\u0303lmede renoveerimisel tuleb kindlasti paigaldada kinnistuskandur ja sulgarmatuurina ta\u0308isavaga kuulkraanid."}, {"text_idx": "#000055", "text": "No\u0303uded kehtivad ka juba kasutuses olevatele veemo\u0303o\u0303duso\u0303lmedele."}, {"text_idx": "#000056", "text": "Veearvestid on seadmed tarbitud vee hulga (m3) mo\u0303o\u0303tmiseks. Vastavalt arvestit la\u0308biva eeldatava vee kulu (m3/h) va\u0308a\u0308rtusele,puhtusele ja temperatuurile tuleb valida o\u0303ige veearvesti.\nKo\u0303ik arvesteid iseloomustavad tehnilised parameetrid on Euroopas standardiseeritud."}, {"text_idx": "#000057", "text": "Esimese veearvesti paigaldab klient. Seeja\u0308rel tuleb kutsuda AS Viimsi Vesi esindaja, kes plommib veemo\u0303o\u0303tja. Edaspidi korraldab vee-ettevo\u0303tja no\u0303uetekohast veearvestite hooldust ja taatlemist. Veearvesti suurus ja nominaalne kulu valitakse vastavalt keskmisele veetarbimisele tunnis. U\u0308hepereelamutele paigaldatakse veearvestid DN 15 ja DN 20 vastavalt siis nominaalse kuluga 1,5 ja 2,5 m3/h. Kui klient soovib, vo\u0303ib ta\u0308iendava filtri paigaldada peale veearvestit. Kasutusel olevates veearvestites on sees kaks so\u0303ela. Surve langusel vo\u0303i ummistuse korral vahetab vee-ettevo\u0303tja arvesti va\u0308lja."}, {"text_idx": "#000058", "text": "AS Viimsi Vesi on alustanud 2016 aasta jaanuarist kaugloetavate veearvestite paigaldamist. Kaugloetav arvesti paigaldatakse olemasoleva mehaanilise veearvesti asemele. Veearvesti ning selle paigaldamine on kliendile tasuta. Juhul, veemo\u0303o\u0303duso\u0303lm vajab va\u0308ljaehitust vo\u0303i rekonstrueerimist, tuleb see kliendil ise korraldada."}, {"text_idx": "#000059", "text": "Peale arvesti vahetust ei ole veena\u0308itude teatamine enam vajalik. Veena\u0308idud kogutakse edaspidi vee-ettevo\u0303tte to\u0308o\u0308tajate poolt ning na\u0308itude alusel va\u0308ljastatakse arve. Na\u0308it loetakse veemo\u0303o\u0303tja ma\u0308lust ta\u0308pselt kuuvahetusel fikseeritud na\u0308idu alusel."}, {"text_idx": "#000060", "text": "Kaugloetava veearvestite tootja on Taani ettevo\u0303tte Kamstrup A/S ning veemo\u0303o\u0303tjate tu\u0308u\u0308p on Multical 21. Arvestid mo\u0303o\u0303davad ultraheli signaali abil vee kogust ja tarbimisandmeid saab koguda kauglugemise teel, kasutades selleks arvestisse sisseehitatud juhtmevaba M-Bus"}, {"text_idx": "#000061", "text": "Arvestil on sisseehitatud lekketuvastus, mille abil on vo\u0303imalik kiiresti avastada lekkeid torustikus."}, {"text_idx": "#000062", "text": "Ko\u0303ige ohtlikum aeg torude ku\u0308lmumiseks on just ilmamuutuse aeg, kui pa\u0308rast ku\u0308lmalainet o\u0303hutemperatuur to\u0303useb."}, {"text_idx": "#000063", "text": "Ku\u0308lmumise a\u0308rahoidmiseks tuleb veetorud paigaldada allapoole maapinna ku\u0308lmumise piiri ehk 1,5\u20131,9 meetrit maapinnast.Kui see pole enam vo\u0303imalik, tuleb kasutada lisasoojustust \u2013 paigaldada ku\u0308ttekaabel vo\u0303i isolatsioon. Oluline on veetoru majasisendi koht, see tuleb samuti teha ku\u0308lmumise piiri su\u0308gavusele. Tihti selles just eksitakse ja toru ku\u0308lmub nimelt selles kohas."}, {"text_idx": "#000064", "text": "Lihtsaim ja o\u0308konoomseim meetod veetorude ja -mo\u0303o\u0303diku kaitsmiseks on ku\u0308ttekaabli kasutamine. See vo\u0303imaldab u\u0308htlasi likvideerida vee kondenseerumisest po\u0303hjustatud tilkumist. Ku\u0308ttekaabel vo\u0303ib olla isereguleeruv ehk ku\u0308tmine toimub vaid teatud kindla temperatuurini langemise korral."}, {"text_idx": "#000065", "text": "Teine vo\u0303imalus on paigaldada anduriga elektrooniline termostaat. Ku\u0308ttekaabel tarbib elektrit vaid siis, kui selleks on vajadust. Toru soojenedes lu\u0308litab termostaat kaabli automaatselt va\u0308lja. Su\u0308steemid on keerulised ja on parem, kui neid paigaldavad professionaalid."}, {"text_idx": "#000066", "text": "Toru ku\u0308lmudes suureneb ja\u0308a\u0308tunud vee maht ning see on ohtlik just metalltorude puhul, mis vo\u0303ivad lo\u0303hkeda. Plastik annab vee paisumisele ja\u0308rele, kuid korduv ja\u0308a\u0308tumine vo\u0303ib sedagi kahjustada."}, {"text_idx": "#000067", "text": "Juba ja\u0308a\u0308tunud torusi tuleb hakata sulatama. Sulatamisel tuleb metall- ja plasttorude puhul ka\u0308ituda erinevalt. Metalltoru vo\u0303i kraani on vo\u0303imalik lahti sulatada madalpinge vooluallikaga (kuni 42 V), seda peaks siiski tegema spetsialist.Metalltoru vo\u0303ib sulatada ka ku\u0308tteelemendiga, na\u0308iteks leeklambiga. See ei anna tulemust juhul, kui ku\u0308lmunud koht on maja veesisendist liiga kaugel. Kuum vesi sobib samuti, kuigi ka see vo\u0303ib mo\u0303ne aja mo\u0308o\u0308dudes ku\u0308lmuma hakata."}, {"text_idx": "#000068", "text": "Plasttoru saab sulatada aurugeneraatori, ku\u0308tteallika vo\u0303i sooja veega, kindlasti mitte lahtise tulega. Alati on soovitav kutsuda appi vastava ala spetsialistid. Iseseisval sulatamisel ja\u0308lgi tule-ohutust."}, {"text_idx": "#000069", "text": "Purgimislepingu so\u0303lminud ettevo\u0303tted, omavad reovee vedajakaarti Viimsis:"}, {"text_idx": "#000072", "text": "Tulenevalt AO\u0303SRS saab kinnisasja omanik talumistasu taotleda juhul, kui seoses tehnovo\u0303rgu talumisega on seotud kitsendused (seadusja\u0308rgselt kehtestatud kinnisomandi kasutamise piirang vo\u0303i piirangute kompleks)."}, {"text_idx": "#000073", "text": "Kui kitsenduse ulatuse olemasolu ja selle suurus erineb AO\u0303SRS lisas sa\u0308testatud eeldusest, peab kitsenduse olemasolu ja ulatuse a\u0308ra to\u0303endama kinnisasja omanik, kes tasu taotleb."}, {"text_idx": "#000074", "text": "Tasu saamiseks tuleb kinnisasja omanikul esitada tehnovo\u0303rgu ja -rajatise talumise tasu taotlus. (taotlus salvestada arvutisse vo\u0303i va\u0308lja printida)."}, {"text_idx": "#000077", "text": "AS Viimsi Vesi veebilehe privaatsuspoliitika"}, {"text_idx": "#000078", "text": "Ka\u0308esolev privaatsuspoliitika viide on koostatud eesma\u0308rgiga kaitsta AS Viimsi Vesi () endiste, praeguste ja tulevaste klientide privaatsust. Sellest la\u0308htuvalt toome va\u0308lja po\u0303himo\u0303tted, mis ka\u0308sitlevad kliendi isikuandmete kogumist, kasutamist, talletamist, edastamist ja avaldamist ning on koosko\u0303las Eesti Vabariigi seaduste ning Euroopa Liidu o\u0303igusaktidega."}, {"text_idx": "#000081", "text": "Isikuandmeid ja dokumente kasutame vaid selleks ettena\u0308htud eesma\u0308rgil, milleks on klientidele pakkumiste edastamine ning muu AS Viimsi Vesi tegevusega seotud info jagamine."}, {"text_idx": "#000082", "text": "AS Viimsi Vesi ei levita, edasta, muuda ega kasuta mo\u0303nel muul mitte ettena\u0308htud viisil meile usaldatud isikuandmeid, va\u0308lja arvatud juhul kui kliendiga on vastav kokkulepe vo\u0303i kui info avaldamise vajadus tuleneb Eesti Vabariigi seadusandlusest."}, {"text_idx": "#000083", "text": "Juhul, kui saate meie ka\u0308est eelnimetatud infot, ilma et oleksite meile enda teadmata edastanud oma andmeid, palume sellest teada anda info@viimsivesi.ee."}, {"text_idx": "#000084", "text": "Isikul on o\u0303igus oma no\u0303usolek igal ajal tagasi vo\u0303tta teavitades sellest aadressil info@viimsivesi.ee."}]