[{"text_idx": "#000000", "text": "Karl Kallemaa su\u0308ndis 18. ma\u0308rtsil 1914 Jo\u0303geval Alfred-August ja Lilli-Rosalie peres. Karli ema suri noorena ja last aitas u\u0308les kasvatada hoolitsev vanaema. Tehnikahuvi pa\u0308ris Karl isalt, kes oli Tapa raudteejaama telegraafiametnik. Pere elas Tapal, Kivi tn. 11 majas. Karl Kallemaa to\u0308o\u0308tas oma raadioamato\u0308o\u0308rjaamas Tapal 1936 \u2013 1939, siis lahkus ta Rakverre."}, {"text_idx": "#000001", "text": "Ja\u0308rva Teataja 25. mai 1938 kirjutab: Tapalane vo\u0303itis raadioamato\u0308o\u0308ride vo\u0303istlusel esikoha Eestis.K. Kallemaa suhtleb iga pa\u0308ew ameeriklastega la\u0308bi eetri."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Teatavasti toimus ka\u0308esoleva aasta kevadel u\u0308leilmline raadioamato\u0308o\u0308ride vo\u0303istlus lu\u0308hilaine saatjate wahel, milline korraldatakse igal aastal. Wo\u0303istlus seisab selles, et tuleb antud aja jooksul saawutada vo\u0303imalikult rohkem sidemeid (u\u0308hendusis Ameerika ja Kanada amato\u0308o\u0308rjaamadega, kusjuures iga riigi kohta on u\u0308ks vo\u0303itja. Eesti 30 raadioamato\u0308o\u0308rist vo\u0303tsid vo\u0303istlusest osa 4, kellest esikohale tuli Tapal, Jaama tn. 8 elutsev Karl Kallemaa, kes oma lu\u0308hilainesaatjaga ES5D saavutas 9 pa\u0308ewaga 315 sidet, mis sellekohase arwestuse ja\u0308rgi annab 17.500 punkti. Wo\u0303istluse puhul kirjutati Ameerika ajakirjanduses uue lu\u0308hilainejaama ES5D kuulmisest New Yorgis, ma\u0308rkides, et Eesti on nu\u0308u\u0308d u\u0308hinenud lu\u0308hilainesaatjaid kasutavate riikidega ning kriipsutades alla jaama energilist osawo\u0303ttu amato\u0308o\u0308ride vo\u0303istlusest. Meie kaasto\u0308o\u0308lisel oli vo\u0303imalus u\u0308lalnimetatud aparaadiga tutwuneda K. Kallemaa korteris, kus viimane lahkesti asjasse puutuvaid seletusi andis. Tundnud huwi asja wastu juba koolio\u0303pilase po\u0303lves, oli ta kaitsewa\u0308es sidepataljonis sundaega teenides kasutanud soodsat vo\u0303imalust esimese lu\u0308hilainesaatja ehitamiseks, mis o\u0303nnestus kaunis ha\u0308sti. Konstruktsiooni ehitamist alustas 4 aasta eest, ta\u0308iendades ja viimistledes seda ja\u0308rjekindlalt kuni ta\u0308nini, mil see u\u0308ks paremaid \u201ekodukootud\u201d komplekte. Meie kaasto\u0308o\u0308lisel on vo\u0303imalus kuulata ja mo\u0303ne so\u0303na wahetada va\u0308ljakutsutud Ameerika amato\u0308o\u0308rjaamadega, kusjuures kuuldavus oli hea ja puhas. Nagu K. Kallemaa ma\u0308rkis, to\u0308o\u0308tab ta peamiselt 40, 20 ja 10 meetri laineil, kusjuures viimasel lainel oli esimene, kes Eestis nii lu\u0308hikesel lainepikkusel u\u0308ritas sidepidamist. U\u0308ldse on K. Kallemaa pidanud u\u0308le 3000 sideme, olles u\u0308henduses amato\u0308o\u0308rjaamadega ko\u0303igist maailmajagudest, kokku 76 riigiga. Sealjuures on K. Kallemaa kodumaal ainuke amato\u0308o\u0308r, kes ko\u0303iki mainitud sidemeid on pidanud mikrofoni ko\u0303neldes, kuna teised raskemalt pu\u0308u\u0308tavate jaamadega on seni u\u0308hendust pidanud morse ehk raadiokeeles n. n. wo\u0303tme abil. Peale Euroopa lu\u0308hilainejaamade olevat paremini kuulvamad Kanada ja Po\u0303hja \u2013 Ameerika jaamad. Ilmastiku poolest aga on soodsaim u\u0308henduste pidamise aeg veebruari ja ma\u0308rtsi kuudel. Teatud mo\u0303o\u0303dul on meie raadioamato\u0308o\u0308ridel ka teeneid meie kodumaa tutvustamiseks va\u0308lisriikidega. Nii ma\u0308rkis K. Kallemaa, et Ameerikas, kus Eestiga u\u0308henduse pidamine seni veel haruldus, tihti ku\u0308sitakse, kus Eesti riik asub. Sealjuures figureeriwat Eesti riik mo\u0303ningate amato\u0308o\u0308ride atlasel veel Wene osana, u\u0308henduste pidamise rahvusvaheliseks keeleks on inglise keel mo\u0303ningate lu\u0308hendustega so\u0303nades, kuid mo\u0303ned riigid, eriti Prantsusmaa, ko\u0303nelevad ka oma keeles. Ka antakse edasi heliplaadimuusikat, mida Eesti amato\u0308o\u0308ridest praktiseerib ka K. Kallemaa. Lo\u0303puks olgu ma\u0308rgitud, et meie raadioamato\u0308o\u0308ridel on ta\u0308nuwa\u0308a\u0308rt teeneid kodumaa raadioto\u0308o\u0308stuse arendamisel. Nii na\u0308iteks on nende konstrueeritud ka lu\u0308hilainesaatjate tu\u0308u\u0308p, millist praegu kasutatakse kaitseliidus."}, {"text_idx": "#000004", "text": "1. detsembril 1922. aastal avati Udrikus no\u0303dramo\u0303istuslike laste kodu. Mitmedki tolleaegsed ajalehed 1920-ndatel aastatel nimetasid no\u0303dramo\u0303istuslikke lapsi debiilideks, idiootideks ja nende kodu Udrikus idiootide koduks. Nende so\u0303nade ja\u0308rele oli 1922. aastal selliseid idioote kogu Eestis 400 u\u0308mber. Udriku kodusse mahtus vaid 100 lapse u\u0308mber. Kodu korraldas To\u0308o\u0308- ja hoolekandeministeerium. Esimeseks kodu juhatajaks ma\u0308a\u0308rati dr L. Klement, kes samasuguste suuremate asutustega Saksamaal, Taanis ja Soomes tutvumas ka\u0308is. Vastu vo\u0303eti 100 no\u0303dramo\u0303istuslikku last, nii poisse kui tu\u0308drukuid, kuni 18. aasta vanuseni. Vastuvo\u0303tmine algas 1. jaanuaril 1923. aastal, kuna kodu eelto\u0308o\u0308dega la\u0308ks kauem aega, kui algselt arvestati. Mitme valitsuse mitmet va\u0308rvi so\u0303java\u0308ed olid Udrikus asunud ja suure, kena mo\u0303isahoone po\u0303hjalikult a\u0308ra ru\u0308u\u0308stanud. Seega vo\u0303eti ko\u0303igepealt ette mo\u0303isa ha\u0308rrastemaja remont.Detsembri alguseks 1922. aastal oli ko\u0303ikide ruumide sisustus, mo\u0308o\u0308bel, pesu, voodiriided, so\u0308o\u0308gi- ja muud tarvilikud majapidamise riistad muretsetud. Osa personaligi oli juba kohal.Kodu juures avati mitmed to\u0308o\u0308toad, kus lapsed mitmetel tegevusaladel o\u0303petust said, juhendajateks pedagoogid ja psu\u0308hholoogid. Koju vo\u0303eti vastu naid lapsi, keda arvati veel arenemisvo\u0303imelisteks olema. Neile korraldati kohapeal ka koolihariduse andmist. Kasvatuse osa ja kooli juhatas Hugo Valma Haapsalust. Haapsalus oli ta olnud a\u0308a\u0308rmiselt ho\u0303ivatud ko\u0303ikvo\u0303imalike u\u0308hingute ja seltside jm. to\u0308o\u0308ga, nii et tema na\u0308ol kaotas Haapsalu u\u0308he sealse agarama seltskonna ja u\u0308hiskonna liikme.Udriku kodusse ei vo\u0303etud vastu langeto\u0303biseid ja samuti mitte kehaliselt ja vaimselt a\u0308a\u0308rmiselt madalal tasemel lapsi. Kodus u\u0308lalpidamise maks oli jo\u0303ukatele 1335 marka kuus, vaesematele poole hinnaga, hoopis vaesed vo\u0303eti vastu ministeeriumi kulul. Suurem osa Udriku lastest olidki pa\u0308rit just vaesemast u\u0308hiskonnakihist ja elasid asutuses riigi kulul.Vastu vo\u0303eti lapsed esialgu kuni kolmekuulisele katseajale ja vanemad vo\u0303i hooldajad pidid andma allkirja, et nad asutuse juhatuse esimesel no\u0303udmisel lapse asutusest kahe na\u0308dala jooksul ja\u0308lle a\u0308ra toovad. Lapse a\u0308rasaatmist vo\u0303i asutusse ja\u0308tmist peale katseaega otsustas asutuse pedagoogika-no\u0303ukogu, millesse kuulus asutuse pedagoogiline personal. Igal vastuvo\u0303etud ja asutusse toodud lapsel pidid kaasas olema u\u0308hed uued ja u\u0308hed to\u0308o\u0308riided, kolm vahetust ihupesu ja kaks paari jalano\u0303usid, soe palitu, mu\u0308ts, kindad ja 6 taskura\u0308tikut. Kellel aga vaesuse to\u0303ttu ko\u0303ike seda lapsele kaasa panna ei olnud, varustati asutuse kulul. Vastuvo\u0303tmisel no\u0303uti veel arsti to\u0303endit, et laps mingit nakkushaigust ei po\u0303e.U\u0308le poolte ko\u0303igist kodu kasvandikest olid alkohoolikute ja\u0308reltulijad, neile ja\u0308rgnesid vanemate vo\u0303i vanavanemate po\u0303etud su\u0308u\u0308filise, no\u0303drameelsuse, na\u0308rvino\u0303rkuse jms. tagaja\u0308rjel haigestunud lapsed. Ainult va\u0308ike osa lastest olid no\u0308. \u201eiseenesest\u201c omas vaimses arenemises seisma ja\u0308a\u0308nud pa\u0308rast raskeid haigusi, nagu sarlakid, rachitis, po\u0303rutus jm. kuna enamus neist o\u0303nnetutest lastest ikkagi pa\u0308rimise teel vanemate pattude tagaja\u0308rjel kannatasid.Udriku kodus oli ette na\u0308htud kooliosakond ja to\u0308o\u0308osakond. Algul vo\u0303eti ko\u0303ik lapsed koolio\u0303ppusele, kes aga o\u0303ppimiseks liiga no\u0303rgaks osutus vo\u0303i kes hiljem, vanemaks saades, koolikursuse lo\u0303petasid, need viidi edasi to\u0308o\u0308osakonda.Kool oli 3 \u2013 4 klassiline ja kooli juures olid ka mitmed ka\u0308sito\u0308o\u0308kojad, nii korvipunumine, o\u0303lemattide punumine, kangakudumine, kui ka kingsepato\u0308o\u0308koda. Po\u0303hiliseks to\u0308o\u0308ks ja\u0308i aga aia- ja po\u0303lluto\u0308o\u0308 sellega u\u0308henduses oleva loomatalitusega. Kodul oli kasutada hulk po\u0303ldu ja viljapuu- ning juurviljaaed o\u0303ppinud aedniku juhatusel. Need lapsed, kes osutusid aga ta\u0308itsa parandamatuteks, saadeti Udrikust a\u0308ra Ja\u0308mejala no\u0303drameelsete majja.1923. aastal alustati mo\u0303isa juurde saun-pesuko\u0308o\u0308gi ehitamisega, mis la\u0308ks kokku maksma 2 197 256 marka.Udriku kodus oli siis 45 last. Mo\u0308o\u0308dunud talvel oli Pa\u0308rnu-Jakobis to\u0308o\u0308tanud teine no\u0303dramo\u0303istuslike laste kasvatusasutus ja abikool \u201eNain\u201c maha po\u0303lenud ja nii ja\u0308i Udriku kodu ainsaks sellelaadseks asutuseks Eestis. Mahapo\u0303lenud \u201eNaini\u201c kodust toodi lapsi u\u0308le ka Udrikusse. \u201eNaini\u201c hooneid hakati aga koheselt taastama.15. jaanuaril 1924. aastal juhtus tulekahi ka Udriku mo\u0303isas. Maha po\u0303lesid kuivatusrehi ja ait. Tuli oli alguse saanud kuivatushoonest, kuhu po\u0303les sisse asunikkude ja mo\u0303isa vili. Kuna tulekahju sai alguse kella 5 paiku hommikul, siis sel ajal oli telefoni keskjaam alles kinni. Ka\u0308skjalg jo\u0303udis Tapale alles kella 7 aeg, et teatada tuleto\u0303rjele. Tuleto\u0303rjujad, kohale jo\u0303udes, panid tule edasilevikule ku\u0308ll piiri, aga juba po\u0303levaid hooneid enam pa\u0308a\u0308sta ei suudetud. 1925. aastal ehitati uus ait ja kuivati, mille maksumuseks kujunes 3 012 129 marka.Aprillis 1924. aastal vo\u0303ttis To\u0308o\u0308- ja hoolekandeministeerium oma eelarvesse summad Udriku kodusse elektrivalgustuse sisseseadmiseks. Ka\u0308isid ka jutud, et Udriku kodu hakatakse laiendama, et sinna viia ka arenemisvo\u0303imetud lapsed, keda siis eriosakonda paigutada.1924. aasta suveks oli Udriku kodu kooliosakonnas 3 klassi ja 4 o\u0303petajat, nende hulgas 1 lasteaednik. Korvipunumise to\u0308o\u0308toa jaoks oli Eestis tarvilike vitsade saamine raskendatud ja seeto\u0303ttu istutati vastavaid pajupuid Udriku kodu huurde terve po\u0303llu jagu, umbes 3 vakamaad. Taimed olid u\u0308sna kallilt ostetud Sangaste mo\u0303isast, olid erisort. To\u0308o\u0308kojas mattide punumise jaoks vajaminevaid ko\u0303rkjaid toodi Valgejo\u0303e a\u0308a\u0308rest.1926. aasta kevadeks oli Udriku kodust la\u0308bi ka\u0308inud 120 last, kellede hulgast 45 oli vanemate juurde tagasi saadetud. Kodusse soovijaid oli aga palju rohkem, kui kodu vastu vo\u0303tta suutis, sest elamuna oli kasutada vaid u\u0308ksainus maja \u2013 endine mo\u0303isa ha\u0308rrastemaja. Selles asusid kantselei, vo\u0303o\u0303rastetuba, kooli klassiruumid, kudumisto\u0308o\u0308koda, apteek, haigete tuba, kodu personali ja 75 hoolealuse eluruumid.Muuseas \u2013 Udriku kodu juures olid mo\u0303isaaegsed triiphooned, kus kasvatati tomateid ja viinamarju. Endine mo\u0303isnik, krahv Rehbinder tellis igal aastal Udrikust puuda jagu viinamarju.Jo\u0303udis ka\u0308tte 1927. aasta su\u0308gis. Ajalehtedesse tekkisid kritiseeriva ja halvustava alatooniga artiklid Udriku kodu mo\u0303ttekuse kohta. Ku\u0308siti: \u201eMilleks on vaja no\u0303dramo\u0303istuslike laste u\u0308lalpidamiseks kulutada niivo\u0303rd suuri summasid riigi eelarvest? Kodus on 80 last ja u\u0308he lapse u\u0308lalpidamiseks kuus kulub 6000 marka.\u201c Va\u0308ideti, et no\u0303dramo\u0303istuslikud lapsed on paigutatud ha\u0308rrastemajasse hea so\u0308o\u0308gi peale, neid koolitatakse ja neile o\u0303petatakse ametit, vaatamata sellele, et nad sageli kolmenigi ei oska lugeda. Samal ajal pidi aga palju terveid ja a\u0308rksaid po\u0303llumeeste poegi aineliste vahendite puudusel po\u0303lluto\u0308o\u0308koolidest a\u0308ra ja\u0308a\u0308ma, sest o\u0303ppimiseks puudub raha. Kuid seesama po\u0303llumees pidi maksusid maksma selleks, et idioodid o\u0303ppida vo\u0303iks. Samal ajal oli hoolekande asutuste ka\u0308es maad ja hooned ilma rendita kasutada. Hoolekande ja no\u0303dramo\u0303istuslike koolide sisseseaded maksid palju raha, nende asutuste juhatajad so\u0303itsid ha\u0308rrasmehelikult kahe hobusega. Missuguse kibedustundega pidi maksumaksja seda ko\u0303ike pealt vaatama?No\u0303uti hoolekande seaduse muutmist rahvale vastuvo\u0303etavamaks, sest senine seadus lubas vaid arutut priiskamist.1. detsembril 1927. aastal kui Udriku kodu sai 5 aastaseks, hakkasid puhuma uued tuuled. Ilmselt oli jo\u0303udnud ka Vabariigi valitsus arusaamisele, et sellise kodu u\u0308lalpidamine la\u0308ks riigile ikka liiga kalliks maksma. Hakati ra\u0308a\u0308kima asutuse likvideerimisest. Koolivalitsuse poolt tehti ettepanek avada maakondades internaat-abikoolid ja Udrikus ei oleks siis enam ainult puht hoolekandeasutus vaid varjupaik, millel ei oleks enam paranduskasvatuse u\u0308lesandeid.Sama aasta lo\u0303pus pahandati taaskord Udriku kodus valitseva priiskamise ja korralageduse pa\u0308rast. Kodus olla vankrid ja teised po\u0303lluto\u0308o\u0308riistad hoovi peal lume all vettimas ja ma\u0308danemas, kus ku\u0308lm nad paukudes puruks lo\u0308o\u0308b. Kuid vastupidiselt sellele oli aga liuva\u0308li viinavabriku ees eeskujulikus korras. Seal na\u0308hti enamasti iga pa\u0308ev kolme vo\u0303i nelja no\u0303dramo\u0303istuslikku last mo\u0303ne targema juhatusel luudade ja labidatega ja\u0308a\u0308d puhastamas ja silumas, isegi elektrivalgustus oli liuva\u0308lja kohale sisse seatud. Elektrijaam to\u0308o\u0308tas o\u0303htupoolikuti kella 11-ni, mil ka valgust saadi, kuna hommikuti valgustati petrooleumi lampidega.Ei unustatud ka sugugi varemalt ehitatud aita ja kuivatit, mis olid enneolematult suured, kallid ja isegi ebavalikud, sest suured plaanid osta odavalt vilja kokku, ladustada see aita ja nii hoida vilja hinna to\u0303ustes kokku, ka ei o\u0303nnestunud.Asutuse likvideerimise jutud ka\u0308isid edasi ja 1928. aasta kevadeks oli Po\u0303lluto\u0308o\u0308ministeeriumil plaan teha ettepanek Udriku mo\u0303isa rajada hoopiski po\u0303lluto\u0308o\u0308kool. Suveks oligi Udriku mo\u0303is arvatud Vabariigi valitsuse poolt ta\u0308iendavalt po\u0303llumajanduslike koolide vo\u0303rku ja To\u0308o\u0308-hoolekandeministeeriumile ja\u0308i o\u0303igus Udriku mo\u0303isa no\u0303dramo\u0303istuslike laste hoolekande asutuse tarvis seni kasutada, kuni avanevad vo\u0303imalused asutus paigutada mujale.1929. aasta septembris vo\u0303ttiski valitsus vastu otsuse Udriku kodu likvideerida. Seda po\u0303hjusel, et kodusse oli selleks ajaks ja\u0308a\u0308nud vaid mo\u0303niku\u0308mmend last ja et nii va\u0308ike laste arv ajab kogu majapidamise liialt kulukaks.1900. aastal Pa\u0308rnu-Jakobisse asutatud samalaadne internaat-abikool \u201eNain\u201c to\u0308o\u0308tas samal ajal vaid 28 kasvandikuga ja Sotsiaalministeeriumi ettekirjutuse ja\u0308rgi saadetigi Udrikust \u201eNaini\u201c 37 last, 24 last suunati esialgu Sindi varjupaika, osa lapsi anti aga perekondadesse kasvatada.Kodu tegevus lo\u0303ppes ametlikult 31. detsembril 1929. aastal. Udriku mo\u0303is anti Po\u0303lluto\u0308o\u0308ministeeriumile u\u0308le 1. veebruaril 1930. aastal. Asutuse lo\u0303plik majanduslik likvideerimine lo\u0303ppes 15. veebruaril 1930. aastal."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Rahvapa\u0308rimuse Kondi ko\u0303rtsi nimest on kirja pannud Otto Hintzenberg ja see oli olnud nii: Tapa jaama ligidal Valgma ko\u0303rtsi taga oli kunagi ma\u0308gi. Kui seda ma\u0308ge po\u0303lluks tehtud, tulnud sellest palju surnuluid va\u0308lja. Isea\u0308ranis ajanud u\u0308hed va\u0308ga suured luud vaatajaid imestama. Sa\u0308a\u0308reluud olnud nii pikad kui u\u0308he paraja mehe sa\u0308a\u0308re- ja reieluud kokku. Sellest ajast saadik hakati nii ma\u0308ge kui ka ko\u0303rtsi kutsuma Kondi ma\u0308gi ja Kondi ko\u0303rts.Rahvasuus kinnistus nimetus Kondi ko\u0303rts niivo\u0303rd a\u0308ra, et ametlikku Valgma ko\u0303rtsi nime kasutati vaid u\u0308liharva ametlikes artiklites. Valgma oli aga ko\u0303rtsi ametlik nimi sellepa\u0308rast, et see asus Tapa mo\u0303isa Valgma karjamo\u0303isa maa peal ja kuulus Tapa mo\u0303isnikule Aleksander Ferdinand von Fock`ile.Ko\u0303rtsi varustas viinaga mo\u0303is ja nii oli viinaninadel koht, kus o\u0303htuti pummeldamas ka\u0308ia. Ra\u0308a\u0308giti, et isegi Tartu tudengid rongiga siia so\u0303itnud, et ko\u0303rtsis juua. 1897. aasta alguses oli ko\u0303rts 3 pa\u0308eva suletud olnud, po\u0303hjus olla selles et ko\u0303rtsi rentija mo\u0303isaha\u0308rra von Fock joogimu\u0308u\u0308ale o\u0303igeks ajaks patentisid ei olnud muretsenud. Aga see oli ju ometi po\u0303hjus, et jutt ajalehte kirjutada ja kurta pummeldamise vo\u0303imaluse puuduse u\u0308le.Ju siis see asi ikka korda sai, sest ja\u0308rgmine kord oli ko\u0303rtsi sulgemine jutuks alles veebruaris 1911. aastal. Nimelt, 4.veebruaril pandi mo\u0303isniku poolt Kondi ko\u0303rts kinni. Po\u0303hjuseks olid sagedased vargused, igapu\u0308hapa\u0308evased riiud ja kaklused, kus isegi pussnoad ja tulirelvad ka\u0308iku lasti. Kohalikku politseid olid sellised lahingud lo\u0303plikult a\u0308ra tu\u0308u\u0308danud ja seeto\u0303ttu tehti ka korralik puhastus muudes Tapa salako\u0303rtsides, mida alevis umbes 20 u\u0308mber oli.Joomamehed aga olid a\u0308revuses ja pidasid no\u0303u palvekirja kirjutada, et vana armas Kondi ko\u0303rts ja\u0308lle avataks.Sajandivahetuse alguses \u2013 10. veebruaril 1900. aastal po\u0303les Kondi ko\u0303rts tulekahjus seinuni maha. Tuli la\u0308ks lahti hommikul kella 6 ajal, kui ko\u0303rtsirahvas alles magas. Ko\u0303rtsi teenija naisterahva riided, mis u\u0308leval po\u0308o\u0308ningul olnud ja ko\u0303rtsmiku jalgratas ja\u0308id tulle. Loomad ja enamus majakraamist jo\u0303uti aga va\u0308lja tassida.Ko\u0303rtsmiku enda so\u0303nade ja\u0308rele olla tema kahju siiski 1300 rubla u\u0308mber, sest tema kauplemine oli nu\u0308u\u0308d kuni uue ko\u0303rtsi u\u0308lesehitamiseni kitsendatud. Tulekahju po\u0303hjused ja\u0308idki selgusetuks.Viinaninad aga no\u0303udsid, et kuniks uus ko\u0303rts u\u0308les ehitatakse, viina mu\u0308u\u0308k kuhugi majasse u\u0308u\u0308ritud korterisse sisse seada. Kuna ko\u0303rts oli mo\u0303isnikul tulekassas kinnitatud 1000 rbl. eest, siis asuti ko\u0303rtsihoonet taas u\u0308les ehitama. Nii kiiresti, kui ehitati u\u0308les Kondi ko\u0303rts, ei ehitatud Tapal u\u0308htegi teist hoonet.Seoses 1919. aasta maaseadusega riigistati mo\u0303isad ja ko\u0303ik mo\u0303isnike ka\u0308es olevad muud hooned. Nii ka Kondi ko\u0303rts. Mo\u0303isnike vara hakkas haldama Po\u0303lluto\u0308o\u0308ministeerium.Kuna Tapal oli suur puudus vanadekodust, hakkas linnavalitsus 1927. aastal Po\u0303lluto\u0308o\u0308ministeeriumiga la\u0308bira\u0308a\u0308kimisi pidama Kondi ko\u0303rtsi omandamiseks, et sinna paigutada linna vanadekodu. Ministeerium andiski no\u0303usoleku. Puudus veel vastav krediit, sest eelarve ja\u0308rgi oleks vanadekodu Kondi ko\u0303rtsist u\u0308mberehitamine ja sisseseade muretsemine maksma la\u0308inud 1 375 000 marka.Krediidi puudusel tehti hoones vaid mo\u0303ned ha\u0308davajalikud remondito\u0308o\u0308d. Seeto\u0303ttu ei vo\u0303etud kohe vanadekodusse vastu suuremal hulgal vanakesi, peavarju leidis vaid 12 vanakest.Po\u0303hjalikumat hoone u\u0308mberehitusto\u0308o\u0308d planeeriti ja\u0308rgmisesse, 1928. aastasse.Kuniks 1928. aasta kevadel alustatud suuremad u\u0308mberehitusto\u0308o\u0308d veel kestsid, loodeti nendega lo\u0303pule jo\u0303uda 15.detsembriks, enne suuremate ku\u0308lmade tulekut. Aga to\u0308o\u0308d aina venisid ja to\u0308o\u0308de ajaks paigutati vanakesed linnast kilomeetri kaugusele Ambla maantee a\u0308a\u0308res asunud poollagunenud metsavahi majakesse.Novembris 1928. aastal sai lo\u0303puks hoone katuse alla, pooleli olid veel sisemised to\u0308o\u0308d. U\u0308htlasi oli aga selgunud, et ettevo\u0303tja pole ta\u0308itnud va\u0308hempakkumisel u\u0308lesseatud ja to\u0308o\u0308lepingusse vo\u0303etud no\u0303udeid ja tingimusi, vaid neist ko\u0303rvale kaldunud. Ajaleht \u201eRahva So\u0303na\u201c kirjutab: \u201eHalvem ja iseloomastavam ilmsiks tulnud ko\u0303rvalekaldumistes on aga see, et kogu asi na\u0308ib ilmselt olevat su\u0308ndinud linnavalitsuse teadmisel. Nii on na\u0308iteks ehituse teise korra va\u0308lisseinad tehtud 6-tollistest palkidest, lepingus aga 7-tollised, sisemised seinad 5-tollistest palkidest, lepingus aga 6-tollised. Vanad ko\u0303rtsi korstnad pidi ettevo\u0303tja lammutama, on need aga uute pa\u0308he u\u0308lesse ja\u0308etud ja uuedki on tehtud vanadest ahjukividest ning kolme lo\u0303o\u0303ri asemel kahega. Lagede ja po\u0303randate talad ei vasta no\u0303uetes ma\u0308rgitud ja\u0308medusele, sarikad on u\u0308leni vanast materjalist, pidi aga 25% uus olema, katus o\u0303hemast plekist jne. jne. Sellise ehitamisega on ehitajad endile kokku hoidnud u\u0308mmarguselt 250 tuhat senti.\u201cJa\u0308rgmine daatum vanadekodu avamiseks anti 1. jaanuar 1929. a. kuid pikendati 26.jaanuari peale, siis veel omakorda 14.veebruari peale. Aga ma\u0308rtsis see siiski lo\u0303puks avati ja vanakesed said ku\u0308lma ka\u0308est a\u0308ra majja sisse kolida.U\u0308mberehituse ka\u0308igus ehitati vanale ko\u0303rtsihoonele peale veel ka teine korrus. Kodu juures hakkas tegutsema ambulants, emade ja rinnalaste no\u0303uandepunkt, laste pa\u0308evakodu ja muidugi kauaoodatud vanadekodu.Pidulikul avamisel pidas jumalateenistuse Kadrina kirikuo\u0303petaja Gustav Beermann. Vaimulikkude ettekannetega esines Tapa segakoor. Peale seda esines Tapa linnapea lu\u0308hikese ko\u0303nega, andes u\u0308levaate ehituse to\u0308o\u0308st ja majanduslikust seisukorrast. Sellest selgus, et hoone oli maksma la\u0308inud umbes 19 000 krooni. Sellest summast oli osa, nimelt 800 krooni maksnud sisseseade muretsemine.Kui 1931. a. kevadel oli linnal hoolealuseid 31, siis vanadekodus elas neist 16 inimest. Vanadekodu ehitamine endisest ko\u0303rtsihoonest oli linnal vo\u0303imalik teostada riikliku toetuse saamisega."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Alates 1. detsembrist 1937. aastal muudeti Tapa linna vanadekodu hoolekande volikogu otsusel kinniseks. Senise rahalise toetuse asemel hakkasid saama ko\u0303ik vanadekodus elavad hoolealused ta\u0308ieliku linna u\u0308lalpidamise. Linna toitlustamisele kuulusid ka vanadekodus elavad pensiona\u0308rid, kellede so\u0308o\u0308gikulud arvestati nende pensionist maha. Selleks ajaks oli tehtud vanadekodus remont, seinad u\u0308le krohvitud ja lutikad ha\u0308vitatud. Vanakesed elasid kahe-kolme ja kolme-nelja kaupa tubades. Naiste tubades valitses lausa eeskujulik kord \u2013 vooditel puhtad pa\u0308evavaibad ja kapikestel linad, riidenagidel katted ees jne.1937. aastal elas vanadekodus 4 meesterahvast, kes olid koos ko\u0303ik u\u0308hes toas. Seal oli veidi suurem segadus. U\u0308ks meesterahvas konstrueeris juba 14-ndat aastat ja\u0308rjest \u201eperpetum mobile\u2019t\u201c, nagu ta ise to\u0303sisel ja asjalikul ilmel seletas, vedades sirkliga kaustikusse igasuguseid so\u0303o\u0303re ja rattaid. Mo\u0303ningaid masinaosi vedeles \u201einseneri\u201c, nagu teda kaashoolealused kutsusid, kapi pealgi. Linna poolt antav toit oli maitsev ja toitev. Uue \u201ekinnise\u201c seadusega polnud ku\u0308ll mo\u0303ned vanakesed rahul, sest mo\u0303ni ihkas meelsamini rahalist toetust paari \u201etopka\u201c pa\u0308rast, kuigi selle arvel tuli varem nii mo\u0303nigi pa\u0308ev kannatada tu\u0308hja ko\u0303htu. So\u0308o\u0308mine toimus u\u0308hises so\u0308o\u0308klaruumis kolm korda pa\u0308evas, pa\u0308evane toidunorm oli 35 sendi eest. Koos vanadekodu hoolealuste lo\u0303unaga keedeti lo\u0303unat ka linna puudustkannatavatele lastele, kellede so\u0308o\u0308giruum asus eraldi maja alumisel korrusel. Lapsi ka\u0308is linnast so\u0308o\u0308mas umbes 40, kuigi toitlustada oleks jo\u0303udnud 50 last. Laste lo\u0303unaseks toidunormiks oli 16 senti. Niiha\u0308sti hoolealustele kui lastele oli soojade so\u0308o\u0308kide ja leiva norm ta\u0308iesti vaba, misto\u0303ttu ei ja\u0308a\u0308nud keegi tu\u0308hja ko\u0303huga.Septembris 1938. a. vo\u0303eti linnavalitsuse poolt vanadekodu jaoks vastu kodukord, milles ma\u0308a\u0308rati a\u0308ra vanadekodu juhataja, toidukeetja, koristaja ja kojamehe ta\u0308psed u\u0308lesanded ning ma\u0308a\u0308rati a\u0308ra kodu sisemine kord. Et vanadekodus kord sa\u0308iliks, oli kodukorra seadusega antud kodu juhatajale o\u0303igus kodukorra rikkujaid ning juhataja korraldusi mitteta\u0308itvaid hoolealuseid karistada distsiplinaarkorras noomitusega, kartseri panemisega kuni 3-pa\u0308evani ja asutuse ruumidest lahkumise a\u0308rakeelamisega kuni 2 na\u0308dalat."}, {"text_idx": "#000008", "text": "A. H. Tammsaare ma\u0308lestusma\u0308rk Albus"}, {"text_idx": "#000009", "text": "H. Tammsaarele pu\u0308stitatud ma\u0308lestusammas ja\u0308a\u0308b ta\u0308napa\u0308eval Ja\u0308rva maakonda Ja\u0308rva valda. Va\u0308ikene seos Tapaga on sel ometi olemas. Nimelt niisugune, et kui 1936. aastal Albu tollase vallamaja ja Ja\u0308rva-Madise kiriku la\u0308hedusse paigaldati ma\u0308lestussammas tuntud kirjanikule, siis selle samba idee autor oli tollane Tapa Noorsoo Kasvatuse Seltsi esimees ja Tapa linnavolinik Johannes Ruuse. Sobiv kivi sambaks leiti Tamsalu raudteejaama la\u0308hedalt Saiakopli asundusest. See oli raiumiseks va\u0308ga hea kivi \u2013 punaka va\u0308rvusega graniit ja kivi samba aluseks raius valmis Tapal kiviraidur Karl Kaljo (su\u0308nd. 08.08.1909) oma O\u0303htu pst. 14 asuvas kivito\u0308o\u0308stuses."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Kivisamba peale valmistas kirjaniku rinnakuju kavandi kujur Ferdi Sannamees. See valati pronksist koos ku\u0308lgedel asetsevate reljeefidega Riigi Sadamatehases. Samba valmistamine la\u0308ks maksma 1800 krooni, oli 3 meetri ko\u0303rgune u\u0308he meetrise la\u0308bimo\u0303o\u0303duga."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Ma\u0308lestusma\u0308rk avati pidulikult 30. augustil 1936. aastal, kuid kirjanikku ennast avamisel ei viibinud."}, {"text_idx": "#000014", "text": "No\u0303nda avati see eesti kultuuriloos ainulaadne ma\u0308lestusma\u0308rk, sest pole ei enne ega pa\u0308rast seda pu\u0308stitatud ausammast veel elavale eesti kirjanikule. 1950. aastal, kui loodi Tapa rajoon, ja\u0308i Albu ja ausammas Tapa rajooni piirkonda."}, {"text_idx": "#000015", "text": "To\u0308o\u0308oludest pagarito\u0308o\u0308kodades.(Tekst pa\u0308rineb ajalehest \u201eTapa So\u0303na\u201c 27. juunist 1930. aastal.)"}, {"text_idx": "#000016", "text": "Va\u0308ga paljudel Tapa kodanikkudel pole aimugi sellest, missugused to\u0308o\u0308tingimused on o\u0303ige mitmes meie linna pagari- ja kondiitrito\u0308o\u0308kodades, samuti pole na\u0308inud seda mustust ja korralagedust, mis seal valitsemas. Meie ajal no\u0303utakse igal pool toiduainete valmistamise juures a\u0308a\u0308rmist puhtust ja sellel alal to\u0308o\u0308tajaid ei lasta to\u0308o\u0308le asuda ilma arstlise ja\u0308relvaatuseta. Kuidas on lood sellega aga Tapal?"}, {"text_idx": "#000017", "text": "Seda vo\u0303ib na\u0308ha igakordse tervishoiukomisjoni ja\u0308relvaatuse ka\u0308igu puhul, mil leitakse to\u0308o\u0308ruumid a\u0308a\u0308rmiselt mustad ja korratud olevat. Et aga komisjoni silm igal ajal pole valvel ja ko\u0303igisse kohtadesse ei ulata, siis vo\u0303ib juba arvata, et to\u0308o\u0308olud just niiva\u0308ga eeskujulikud pole ja to\u0308o\u0308kodades valitsev kord igalpool ja\u0308tab ikka midagi soovida."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Missugused on enamikus meie pagarito\u0308o\u0308kojad ja mis seal o\u0303ige sageli puutub silma, sellest toome siin mo\u0303ne kujuka pildi."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Vo\u0303tame na\u0308iteks u\u0308he tuntuima to\u0308o\u0308koja, mis varustab suurel ma\u0308a\u0308ral Tapa kodanikke mitmesuguste saiakestega ja maiustustega. To\u0308o\u0308koda asub pooleldi kitsas ruumis, kuhu ligipa\u0308a\u0308s o\u0303ige keeruline. Tuleb mo\u0308o\u0308da minna ko\u0303iksugu koluvirnast, mis levitab pehastunud lo\u0303hna u\u0308le kogu ruumi. Esimesel silmapilgul arvad, et oled sattunud mo\u0303ne suurlinna mustaveetorustikku, alles pa\u0308rast taipad to\u0303elist seisukorda, kui oled astunud u\u0308le to\u0308o\u0308ruumi la\u0308ve ja sulle vastu tungib paks la\u0308mmastav saialo\u0303hn, mis omapa\u0308rane ku\u0308psetusto\u0308o\u0308kojale ja no\u0303rga kopsuga inimesel tahab otse hinge matta. Kuna to\u0308o\u0308tamine su\u0308nnib o\u0303ige vabalt (suvel kuuma ajaga otse Aadama u\u0308likonnas), siis lukustatakse hoolega uks, et keegi kutsumata vo\u0303o\u0303ras sisse ei pa\u0308a\u0308seks. Nii to\u0308o\u0308tatakse kinniste uste taga tihti 10 tundi ja\u0308rjestikku. To\u0308o\u0308taja ruumis pole va\u0308ljaka\u0308igukohta ja selle aset ta\u0308idab mustavee a\u0308mber, mis seisab enamasti taignaku\u0308na all ja just niiva\u0308ga armsat \u201earoomi\u201c ei tekita, kuigi no\u0303u sageli loputatakse ja vastiku haisu eemalepeletamiseks tulise veega ja mine tea millega veel kupatatakse. Misjaoks kibedal to\u0308o\u0308ajal ilmaaegu va\u0308lja hoovi peale minna, kui on ka\u0308epa\u0308rast palju praktilisem abino\u0303u: siruta vaid ka\u0308si taignaku\u0308na alla, to\u0303mba sealt a\u0308mber va\u0308lja ja \u201esirista\u201c niipalju kui su\u0308da soovib. Sinna kallatakse aeg-ajalt musta vett lisaks, et va\u0308ljaheide sellega seguneks. Maas vedelevad igal pool paberossi otsad ja su\u0308ljela\u0308rakad, mida ohtralt la\u0308bi hammaste po\u0303randale lirtsitakse. Ka\u0308si pestakse mo\u0303nikord ku\u0308nas, ja et vett pole alati ka\u0308epa\u0308rast ja selle toomine hoovist tekitab teatud ma\u0308a\u0308ral raskusi, valatakse pesukausist, kus pestud higist no\u0303retavat pead ja na\u0308gu, vesi lihtsalt ku\u0308nasse, et sel teel pa\u0308a\u0308seda u\u0308leliigsest veetoomise vaevast."}, {"text_idx": "#000020", "text": "To\u0308o\u0308kojas tuleb ette pea igal esmaspa\u0308eval \u201epeaparandust\u201c, ja siis korduvad ikka niisugused na\u0308htused, kus kummardatakse suures hingeahastuses a\u0308mbri kohale ja o\u0308o\u0308gitakse mis hirmus. Nii on a\u0308mbril esmaspa\u0308eviti eriti suured teened to\u0308o\u0308koja elus."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Parem lugu pole ka naaberto\u0308o\u0308kojas. Seal ripuvad to\u0308o\u0308laua kohal vahete-vahel vanad pu\u0308ksira\u0308balad, mis tarbekorral to\u0303mmatakse jalga, kui minnakse \u201easjale\u201c. Talvel kuivatatakse u\u0308leval lae all pesu, jahukottide vahel vedeleb ko\u0303iksugu ra\u0308mpsu, muuhulgas vanad poriga ma\u0308a\u0308rdunud saapalogud ja ra\u0308pased jalanartsud. Kuna ruum kaunis avar, paigutatakse ahjust va\u0308lja vo\u0303etud saiavirnad kastitu\u0308kkidest kokku paigatud laudadele, mis asetatud ra\u0308pasele po\u0303randale. Uks on alati pa\u0308rani lahti ja sealt tuleb sisse iga pa\u0308ev peremehe koer, kes tehes oma harilikku ringka\u0308iku nuusib saiavirnade vahel ja haistab rotilo\u0303hna. Oli isegi juhus, kus koer to\u0303stis jalga ja tegi koogikuhja a\u0308a\u0308rde \u201elirtsu\u201c, mis eest sai kurjasti tapelda ja vingus mo\u0303ni aeg vihaga antud raske jalahoobi tagaja\u0308rjel."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Viina selles to\u0308o\u0308kojas ei jooda, selle eest ru\u0308u\u0308batakse aga ohtrasti kodus valmistatud humalavett. Peremees ise on ta\u0308itsa rahvamees ega pane so\u0303nade valikule palju ro\u0303hku. To\u0308o\u0308tab alati teistest u\u0308le, ja kuna mehel sageli nohu, siis nina otsast aina tilgub kas taigna sisse vo\u0303i sellest keerutatud vormidele."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Kolmandas kohas on vo\u0303rdlemisi eeskujulik ruum ja puhtus, kuid taignavormid asetatakse mo\u0303nikord po\u0303randale ja siis tallatakse kogemata nende otsas. To\u0308o\u0308kojas viibib arutihti hall isane kass, kellel armsamaks lebamiskohaks taignaku\u0308na kaas, kus rullitakse saiavorme. Kass on to\u0308o\u0308tajale lahutamatu seltsiline, ja tundub otse vo\u0303o\u0303rastavana, kui kassi mainitud kohal ei silma."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Nii to\u0308o\u0308tatakse paljudes kohtades kodusel viisil, ilma et sellele pandaks ro\u0303hku, kas ka kaubatarvitajale see hooletu to\u0308o\u0308tamisviis ku\u0308llalt vastuvo\u0303etav on."}]