[{"text_idx": "#000000", "text": "Habeme pa\u0308rast kartserisse \u2013 19. sajandi keelud u\u0308lio\u0303pilastele"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Kurioossed seadused 19. sajandi tudengitele reguleerisid nii teatriska\u0308imist kui ka vastassugupoolega suhtlemist ning saatsid hiliso\u0303htul linna peal uitajad karistust kandma."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Kuigi ka ta\u0308napa\u0308eva u\u0308lio\u0303pilane peab olema kursis oma kohustuste ja o\u0303igustega, oli 19. sajandi tudengi elu ehk veelgi enam erinevatele reeglitele allutatud. 1802. aastal taasavatud Tartu u\u0308likoolis suunas u\u0308lio\u0303pilaste ka\u0308itumist keisri kinnitatud sisekorraeeskiri, milles esitatud keelud ja ka\u0308sud ja\u0308id oma po\u0303hiolemuselt terveks sajandiks enam-va\u0308hem samaks. Ta\u0308napa\u0308eval vo\u0303ib tunduda kummaline, et siis vo\u0303is keiser otsustada na\u0308iteks selle u\u0308le, kas tudeng tohib kanda habet vo\u0303i mitte, ning korda rikkunud u\u0308lio\u0303pilase sai mitmeks na\u0308dalaks kartserisse mo\u0303ista."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Kui vuntsid kasvavad liiga kiiresti"}, {"text_idx": "#000005", "text": "19. sajandi Tartu tudeng oli tingimata meessoost (naised lubati u\u0308likooli alles 20. sajandi alguses) ja enam-va\u0308hem sama vana kui ta\u0308napa\u0308eva u\u0308lio\u0303pilased. U\u0308likooli astumiseks oli tarvis esitada gu\u0308mnaasiumi vo\u0303i muu kesko\u0303ppeasutuse lo\u0303petamise to\u0303end ning sooritada filosoofiateaduskonna dekaani juures sisseastumiseksam. Kuna o\u0303ppeto\u0308o\u0308 ka\u0308is po\u0303hiliselt saksa keeles, ei saanud hakkama ilma seda oskamata. Seevastu puudus kindel o\u0303ppeaeg ja u\u0308likoolis vo\u0303idi veeta aastaid."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Linnapildis sai eristada tudengit ho\u0303lpsasti teistest kodanikest vormiro\u0303ivastuse ja\u0308rgi, mis oli kohustuslik. To\u0303si, tegelikkuses ei saanud paljud endale vormiriietuse ta\u0308iskomplekti lubada ning selle kandmise ja\u0308rele valvati erinevatel aegadel erineva rangusega. Sajandi esimestel ku\u0308mnenditel olid tudengite ro\u0303ivaiks tumesinine kuldsete no\u0308o\u0308pide ja tikanditega kaunistatud vormikuub, tumedad pu\u0308ksid, kolmnurkne ku\u0308bar ja pika sa\u0308a\u0308rega saapad. 1830. aastatel asendati sinine kuub rohelisega. Reeglid ei puudutanud u\u0308ksnes riietust, vaid ka tudengi va\u0308limust. Sarnaselt Vene tsaaririigi tsiviilametnikega oli tudengitel keelatud kanda vuntse ja habet, mis oli so\u0303java\u0308elaste privileeg. Selle kohta on ra\u0308a\u0308gitud anekdooti: \u201eToodud kord vuntsikandjast tudeng rektori ette. \u201eKeeldu teate?\u201d ku\u0308sinud rektor. \u201eJah, aga mul on lihtsalt nii kiire karvakasv, et ajan hommikul ku\u0308ll na\u0308o siledaks, o\u0303htuks on vurrud ja\u0308lle tagasi.\u201d Rektor kuulanud nooruki o\u0303igustuse ha\u0308irimatult a\u0308ra ja vastanud: \u201eJah, siin ei saa ma teid kahjuks aidata. Peate end kaks korda pa\u0308evas raseerima. Aga nu\u0308u\u0308d palun \u2013 kolmeks pa\u0308evaks kartserisse!\u201d\u201d[1]"}, {"text_idx": "#000009", "text": "19. sajandil asus u\u0308likooli peahoone po\u0308o\u0308ningul viis kartserit, mis olid ko\u0303ik pidevalt kasutuses. Kartserisse vo\u0303is sattuda terve rea suuremate ja va\u0308iksemate u\u0308leastumiste to\u0303ttu. Ko\u0303ige sagedamini olid nendeks o\u0308o\u0308rahu ha\u0308irimine, ka\u0308hmlused, voorimehele vo\u0303i ko\u0303rtsmikule vo\u0303lgu ja\u0308a\u0308mine vo\u0303i muu va\u0308iksem u\u0308leannetus. Kartserikaristuse ma\u0308a\u0308ramise u\u0308le otsustas rektor vo\u0303i u\u0308likooli kohus ning sellele allusid ko\u0303ik u\u0308likooli tudengid. Kartseri kujul ei olnud siiski tegemist kuigi karmi karistusega ning kunagiste tudengite ma\u0308lestustes meenutatakse kartserisse sattumise lugusid pigem mo\u0303nusa muigega. Mo\u0303nikord tunti tudengiaegsete rumaluste to\u0303ttu tagantja\u0308rele ka kahetsust. Hilisem Tartu u\u0308likooli rektor ning Tartu linnapea Georg von Oettingen osales 1841. aastal tudengite u\u0308he u\u0308likooli professori vastu korraldatud mu\u0308rglis, mis viis lo\u0303puks professori ametist. Oettingen tundis hiljem seda su\u0308ndmust meenutades suurt ha\u0308bi ning tunnistas, et ei mo\u0303istnud toona, kui tubli ja vo\u0303imeka o\u0303ppejo\u0303uga tegemist oli."}, {"text_idx": "#000011", "text": "U\u0308heks to\u0303siseimaks u\u0308leastumiseks, mille eest Tartu tudengitele 19. sajandil kartserikaristust ma\u0308a\u0308rati, olid duellid. Kahevo\u0303itlus relvadega oli u\u0308lio\u0303pilaslinnas rangelt keelatud ja vo\u0303is lisaks tudengile tekitada probleeme ka u\u0308likoolile. Selle kohta ringles 1830. aastatel Tartus u\u0308ks anekdoot: \u201eKord ravinud kirurgiaprofessor Johann Christian Moier, kes oli samal ajal valitud rektoriks, u\u0308he duellist osavo\u0303tnu haava. Ranguse poolest tuntud u\u0308likooli kuraator (ametnik, kes oli rektori u\u0308lemus ja u\u0308htlasi u\u0308likooli ning tsaarivo\u0303imu vahemees) Gustav Craffstro\u0308m sai sellest teada ja heitis Moierile ette, et rektor ravib isiklikult duellanti ega informeeri korrarikkumisest teda kui ko\u0303rgemat vo\u0303imukandjat. Selle peale oli Moier vastanud: \u201eU\u0308lio\u0303pilase N haava ravis doktor Moier, mitte rektor Moier. Kuna doktor Moierit seob Hippokratese vanne, siis ei tea rektor Moier midagi sellest, mida doktor Moier oma erialal teeb.\u201d\u201d[2]"}, {"text_idx": "#000014", "text": "U\u0308lio\u0303pilasreeglid reguleerisid ka meessoost tudengite suhteid o\u0303rnema sooga. Tudengitel oli keelatud ilma eestkostja loata iseseisvalt lepinguid so\u0303lmida ning u\u0308lio\u0303pilaste antud abielulubadusi loeti juba ette tu\u0308histeks. Su\u0308u\u0308tu tu\u0308tarlapse vo\u0303rgutamine vo\u0303is lo\u0303ppeda koguni u\u0308likoolist va\u0308ljaheitmisega. Muide, Tartu tudengid olid Tartu linna lo\u0303bumajade u\u0308hed sagedasimad ku\u0308lastajad[3], kuid pole teada, et selle eest oleks tudengeid kartserisse pandud."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Kristiina Tiideberg on kunstiajaloolane ja Tartu U\u0308likooli muuseumi kuraator, kelle uurimisteemad on valdavalt seotud 19. sajandi kunsti ja u\u0308likooli kogudega."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Esilehel korporatsiooni Livonia rebasteatri tu\u0308ki \u201ePo\u0303hja vajunud kell\u201d naisosade na\u0308itlejad (1898). Foto: Rahvusarhiiv"}, {"text_idx": "#000018", "text": "Vanade eestlaste intiimelu poeetilised kujutised, mis ootavad avastamist rahvaluulearhiivis, vo\u0303ivad oma otsekohesuse ja pornograafilise alatooniga isegi hu\u0308perseksuaalse 21. sajandi inimese a\u0308ra ehmatada."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Tudengipo\u0303lv \u2013 mitte protsess, vaid elustiil"}, {"text_idx": "#000020", "text": "Ajal, mil u\u0308likooli sisse saada oli raskem kui sealt hiljem va\u0308lja lennata, oli erialakraadi omandamise ko\u0303rval mahti ka vaimukirkaks la\u0308bika\u0308imiseks teiste tudengitega, milles jo\u0303uti teatava harituseni just pa\u0308rast nominaalaega."}]