[{"text_idx": "#000002", "text": "Igasugune o\u0303pitee vajab plaanimist, olgu tegemist siis kontakt- vo\u0303i veebipo\u0303hise o\u0303ppega."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Minul, EMTA va\u0308rskel doktorandil, oli vo\u0303imalus Urve La\u0308a\u0308nemetsa o\u0303ppekavaraamatu \u201eRatio studiorum\u201c lugemise ja\u0308rel ku\u0308sitleda selle autorit."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Kirjutasin selle eelko\u0303ige soovist o\u0303petada lugejaid lugu pidama mineviku pa\u0308randist. Siis saab kaaluda, mida tuleks Eesti u\u0308ldhariduses teha paremini ja tulemuslikumalt. Kui teada, miks mo\u0303ned ettevo\u0303tmised on olnud ajutised vo\u0303i lausa ebao\u0303nnestunud, saab ka va\u0308ltida varasemaid vigu. Tuginesin kirjutades oma o\u0303ppekavade uurija ja tegevo\u0303petaja kogemusele. Pealkirja \u201eRatio studiorum\u201c laenasin esimesest teadaolevast o\u0303ppekavadokumendist aastast 1599. Juba siis mo\u0303isteti, et hariduse sisus on vaja kokku leppida."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Suurte poliitiliste muudatustega ka\u0308ivad kaasas ka eksira\u0308nnakud. Kui 1991 taasiseseisvusime, oli soov ko\u0303igest varasemast lahti o\u0308elda suur. Presidendino\u0303ukogus ko\u0303neldi 1992. a lausa kooli deideologiseerimisest. Pidanuks ra\u0308a\u0308kima desovetiseerimisest ehk no\u0303ukogulikust ideoloogiast vabanemisest. Lammutati hoolega (nt PTUI ja VO\u0303T), aga unustati, et o\u0303petajad vajavad ka uutes tingimustes ta\u0308ienduskoolitust ja poliitikud usaldusva\u0308a\u0308rseid teadusuuringud, mille alusel midagi otsustada."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Praegugi ei mo\u0303ista mitmed otsustajad, et ideoloogiavaba kooli pole olemas. Iga kool kannab mingeid va\u0308a\u0308rtusi ja ideesid, kuidas kooli pidada ja milliseid teadmisi-oskusi ko\u0303igile rahvaharidusena edasi anda. See moodustabki ideoloogia ehk hariduse filosoofilised alused."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Va\u0308a\u0308rtustest ra\u0308a\u0308gitakse Eestis ku\u0308ll, aga loosunglikult ja sisu ma\u0308a\u0308ratlemata. Kuna meil pole senini uut haridusideoloogiat so\u0303nastada suudetud, ja\u0308tkuvad ka pidevad reformid, sh o\u0303petajakoolituses. Eraldi o\u0303ppekava teooria ja praktika kursust loetakse aga vaid TTU\u0308-s inseneripedagoogika keskuses."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Enam ei peeta vajalikuks ka nt pedagoogika ajaloo ja filosoofia ajaloo kursusi. Tuletan meelde so\u0303na \u201ekoolmeister\u201c, mis veel mitte va\u0308ga ammu ta\u0308hendas ka sotsiaalset tunnustust ja lugupidamist avara kultuuripildiga inimese vastu. Ei saa ju kopeerida u\u0308hegi teise riigi, nt Ameerika haridust ja koolikorraldust. Arvestada tuleb seda, mis Eesti tingimustes vo\u0303imalik ja vajalik on. Ei saanud me osta ka Soomest riiklikku o\u0303ppekava."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Mille pa\u0308rast on just u\u0308ldhariduse o\u0303ppekavad nii olulised?"}, {"text_idx": "#000015", "text": "Eks ko\u0303igepealt koolirahvale ja ka neile, kes alles o\u0303pivad o\u0303petajaks. Ehk loevad seda ka lapsevanemad ja riiklike o\u0303ppekavade koostajad, haridusametnikest ko\u0303nelemata. Igau\u0308ks vajab oma haridustee kujundamisel informatsiooni: mida o\u0303ppida ja kuhu jo\u0303uda eri koolides ja kursustel o\u0303ppides."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Igasugune o\u0303pitee vajab plaanimist, olgu tegemist siis kontakt- vo\u0303i veebipo\u0303hise o\u0303ppega. Kui koolitee alguses otsustab lapsevanem, siis hiljem ikka inimene ise. Tuleb arvestada ka sellega, et ko\u0303ik ei peagi vajalikuks o\u0303ppida."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Millega seletate, et mo\u0303ne arvates polegi o\u0303ppekavu vaja ja et mistahes vanuses o\u0303ppija peab saama ise otsustada, mida o\u0303ppida?"}, {"text_idx": "#000019", "text": "Professor Aaro Toomela arvates saab nn ennastjuhtivast o\u0303ppijast ko\u0303nelda heal juhul po\u0303hikooli lo\u0303pus, pigem siiski gu\u0308mnaasiumis. See raamat on mo\u0303eldud ka nn arusaamisega o\u0303ppimise propageerimiseks ja ka\u0308sitleb, kuidas toetada u\u0308ldharidusega o\u0303ppija kultuuripildi kujunemist \u2013 igas u\u0308hiskonnas erinevat ja oma koolikultuurile toetuvat."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Ra\u0308a\u0308gime siis o\u0303ppesisust. Kirjutasin raamatu tagakaanele: \u201eU\u0308ldharidus, tema o\u0303ppesisu ja korraldus, selle kaudu omandatud teadmised ja oskused ning omaks vo\u0303etud va\u0308a\u0308rtushinnangud moodustavadki iga u\u0308hiskonna intellektuaalse keskme. See on riigi vaimne kapital, mida on vaja u\u0308hiskonna turvaliseks ja stabiilseks toimimiseks.\u201c"}, {"text_idx": "#000022", "text": "Selle u\u0308le tasub pisut pikemalt mo\u0303tiskleda. Meie koolikultuur on luterliku po\u0303hjaga, ka o\u0303ppesisu valik on senini po\u0303hinenud saksa Bildung-traditsioonil ja humboldtlikul filosoofial. Seega on Eestis pu\u0308u\u0308eldud ko\u0303lbelise ja avara kultuuripildiga inimese kujunemise poole, mis on koosko\u0303las ka 21. sajandi teadmistekeskse u\u0308hiskonna ideega."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Olen ka\u0308sitlenud, miks ja kuidas kujunes va\u0308lja paljude o\u0303ppeainetega nn entsu\u0308klopeediline o\u0303ppekava, kus igal o\u0303ppeainel on oma u\u0308lesanne meie elukeskkondade ja eluviisi mo\u0303istmiseks. Olen puudutanud kooliajaloo eri perioode."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Eesti koolikultuuri kuulub looduso\u0303petus ja keskkonnahoid, ent eriti ta\u0308helepanuva\u0308a\u0308rsed on muusika- ja kunstio\u0303petus, mida teistel pole ja mida on inimese arenguks va\u0308ga vaja. Emakeeleo\u0303ppe juurde on kuulunud u\u0308sna ulatuslik kirjanduse o\u0303ppimine. Kui aga nn uuel ajal on eesti keele ja kirjanduse tunde kooliaja jooksul va\u0308hendatud ligi 500 vo\u0303rra, on see oluline so\u0303num: need pole enam nii olulised. Ku\u0308llap otsustajad arvavad, et emakeeles ko\u0303nelda osatakse niigi. Eks me selliste otsuste tagaja\u0308rgi na\u0308e nii meedias kui muuski keelekasutuses."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Soovitan lugeda Peeter Po\u0303llu ja Hilda Taba hariduska\u0308sitlusi. Taba selgitas, et kooliharidus peab aitama o\u0303ppijat areneda sellest, kes ta on, selleks, kelleks ta soovib saada. See ta\u0308hendab o\u0303ppesisu valiku ja hariduskorralduse du\u0308naamikat kui u\u0308ht la\u0308htealust ehk printsiipi o\u0303ppekavade koostamiseks. Lu\u0308hidalt \u2013 meie oma koolikultuuri pa\u0308randvara va\u0308a\u0308rib taasavastamist ja kasutuselevo\u0303ttu."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Mida peab o\u0303petaja ja koolijuht teadma o\u0303ppe- ja ainekavadest?"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Ko\u0303igepealt peab o\u0303petaja oskama analu\u0308u\u0308sida, mida RO\u0303K ette kirjutab ja mida see ta\u0308hendab talle tema igapa\u0308evato\u0308o\u0308s. O\u0303ppekava reguleerib ju otseselt nii o\u0303ppesisu kui koolikorraldust. O\u0303petaja peab olema piisavalt tark lugeja mo\u0303istmaks, kuidas ta uut o\u0303ppekava rakendada saab ja mida tal selleks vaja on. Ka koolijuht vajab sedasama infot."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Eelko\u0303ige peaks RO\u0303K ise olema selge ja u\u0308hemo\u0303tteliselt mo\u0303istetav koolito\u0308o\u0308 alusdokument. See ta\u0308hendab professionaalselt valitud ja lo\u0303imitud o\u0303ppesisu. Eriti oluline on o\u0303ppesisu ja\u0308rjestus ja mo\u0303istete ka\u0308sitlus, mis lubab o\u0303ppija aega (st koolitunde) kasutada ko\u0303ige optimaalsemalt. Ja loomulikult on vaja tingimusi o\u0303ppimiseks ehk o\u0303ppijat toetavaid keskkondi, alustades kooliarhitektuurist ja kooli territooriumist. Ro\u0303hutan sedagi, et o\u0303ppekeskkonnad on ainespetsiifilised, nt loodusainete laborid. Aineo\u0303ppeks sobiva keskkonna loob o\u0303petaja, aga ka kodune keskkond saab o\u0303ppimist toetada ja selleks saab lapsevanemaid no\u0303ustada. Eks tule palju tegelda ka inimkeskkonna ning omavaheliste suhetega. Kui needki korras, siis distsipliiniprobleeme ja konflikte u\u0308ldjuhul pole. O\u0303pilased ja kodu avastavad u\u0308sna kiiresti, kuidas vastastikku lugupidavad suhted mo\u0303lemale poolele kasulikud on."}, {"text_idx": "#000032", "text": "Arvan, et ko\u0303igepealt on vaja so\u0303nastada see po\u0303hiideestik ehk ideoloogia, milliste teadmiste, oskuste ja va\u0308a\u0308rtushinnangutega inimene koolihariduse toel kujuneda vo\u0303iks. Kindlasti tuleb meiesuguses va\u0308ikeriigis ja\u0308a\u0308da entsu\u0308klopeedilise hariduse juurde. Ei saa loobuda ei kirjandusest, muusikast, matemaatikast, geograafiast ega ajaloost."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Eestis on palju ra\u0308a\u0308gitud, et kool ei tohi olla o\u0303petajakeskne. Miks te kirjutate viimases peatu\u0308kis, et kool just on o\u0303petajakeskne?"}, {"text_idx": "#000035", "text": "Sellepa\u0308rast, et o\u0303petajast so\u0303ltubki, kui ha\u0308sti o\u0303pilased koolis ennast tunnevad ja kui edukad nad oma o\u0303pingutes on. Nii oli see 1599 ja on praegugi. O\u0303petaja ongi see vanem, targem, eetilisem ja konstruktiivsem o\u0303ppimise korraldaja kui o\u0303pilased."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Loomulikult arvestab ta o\u0303pilastega, nende erineva vo\u0303imekuse, huvide ja palju muuga. Christopher Candlin on o\u0308elnud, et \u201eo\u0303petaja jaoks on o\u0303pilase vo\u0303i lapsekesksus pedagoogiline kunst muuta o\u0303ppesisu omandatavaks ja rakendatavaks\u201c. Aga o\u0303pilast ei saa panna valima ja otsustama asju, kui ta seda veel ei oska. Vabaks isiksuseks kujunetakse hariduse tulemusel, o\u0303ppija kujutletav lo\u0303putu vabadus pole o\u0303ppimise eeldus. Seda mo\u0303istab professionaalne o\u0303petaja \u2013 usaldusva\u0308a\u0308rne intellektuaal, nagu Soomes o\u0308eldakse."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Juhuslikult klassi ette sattunu, sageli vabatahtlik vo\u0303i mo\u0303ne MTU\u0308 entusiast, seda ei suuda. Pooldan igati o\u0303petaja vabadust ja autonoomiat oma kutseto\u0308o\u0308s, kuid seda alles siis, kui ta on professionaal. Olen veendunud, et o\u0303petajaamet va\u0308a\u0308rib lugupidamist ka 21. sajandil ja see ei va\u0308ljendu ainult palganumbris. Lo\u0303petaksin Doris Kareva so\u0303nadega o\u0303petaja ja o\u0303petamise kohta."}, {"text_idx": "#000045", "text": "Tartu Loodusmaja uus o\u0303ppeprogramm uurib, kuidas su sa\u0308rk su\u0308ndis"}, {"text_idx": "#000048", "text": "Tartu U\u0308likooli muuseum aitab ellu ja\u0308a\u0308da"}, {"text_idx": "#000049", "text": "Kas hariduse eduloo tu\u0308histamine?Kuidas o\u0303petajana oma vaimset tervist hoida?Haridusto\u0308o\u0308tajad, mobiliseeruge! Streigiaeg on ka\u0308esO\u0303petajate na\u0308dalahoroskoop 25. september \u2013 1. oktooberTa\u0308htis on see, mida iseendale enda kohta u\u0308tleme"}]