[{"text_idx": "#000001", "text": "Olulise ta\u0308htsusega riiklike ku\u0308simuste ja raportite arutelu\nOlulise ta\u0308htsusega riiklike ku\u0308simuste ja raportite arutelu detailvaade"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Olulise ta\u0308htsusega riiklike ku\u0308simuste ja raportite arutelu detailvaade"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Riigikogu on Eesti rahva esinduskogu, kuhu kuulub 101 liiget. Rahvas valib Riigikogu neljaks aastaks. Riigikogu ta\u0308htsaimad u\u0308lesanded on vo\u0303tta vastu seadusi ja otsuseid, teha parlamentaarset kontrolli ja arendada va\u0308lissuhtlust."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Riigikogus on 11 alatist ja 3 erikomisjoni. Eriti ta\u0308htsate probleemide lahendamiseks moodustatakse uurimis- vo\u0303i probleemkomisjone."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Riigikogu to\u0308o\u0308perioodi nimetatakse istungja\u0308rguks ja aastas on kaks korralist istungja\u0308rku. Riigikogu istungid on avalikud."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Olulise ta\u0308htsusega riiklike ku\u0308simuste ja raportite arutelu"}, {"text_idx": "#000010", "text": "VI Riigikogu (Riigivolikogu ja Riigino\u0303ukogu)"}, {"text_idx": "#000012", "text": "Teeme otseu\u0308lekandeid istungisaalist ja komisjonide avalikest istungitest, samuti teistest Riigikogu olulistest su\u0308ndmustest."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Istungi u\u0308levaated Riigikogus la\u0308bis teise lugemise hoolduskohustusega inimestele to\u0308o\u0308tamiseks ta\u0308iendavat kaitset vo\u0303imaldav eelno\u0303u"}, {"text_idx": "#000014", "text": "Riigikogus la\u0308bis teise lugemise hoolduskohustusega inimestele to\u0308o\u0308tamiseks ta\u0308iendavat kaitset vo\u0303imaldav eelno\u0303u"}, {"text_idx": "#000015", "text": "Riigikogus la\u0308bis ta\u0308na teise lugemise eelno\u0303u, mis muu hulgas ka\u0308sitleb paindlikema to\u0308o\u0308tingimuste ku\u0308simist ja alaealiste registreerimist to\u0308o\u0308tamise registris."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Valitsuse algatatud to\u0308o\u0308lepingu seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelno\u0303uga (361 SE) vo\u0303etakse u\u0308le ELi direktiiv, millega ta\u0308psustatakse hoolduskohustusega to\u0308o\u0308tajate ja ametnike o\u0303igust ku\u0308sida paindlikke to\u0308o\u0308- vo\u0303i teenistustingimusi, na\u0308iteks osalist vo\u0303i paindlikku to\u0308o\u0308aega, kaugto\u0308o\u0308 tegemise vo\u0303imalust jne. O\u0303igus ku\u0308sida paindlikke to\u0308o\u0308tingimusi ei too to\u0308o\u0308andjatele ega ametiasutustele kaasa kohustust ku\u0308situd tingimusi vo\u0303imaldada, kuid to\u0308o\u0308andja peab sellises olukorras oma keeldumist po\u0303hjendama. Lisaks sa\u0308testatakse hoolduskohustusega to\u0308o\u0308tajale ja ametnikule ta\u0308iendav kaitse to\u0308o\u0308lepingu u\u0308lesu\u0308tlemisel vo\u0303i teenistusest vabastamisel ning po\u0308o\u0308ratud to\u0303endamiskoormus to\u0308o\u0308lepingu u\u0308lesu\u0308tlemise vo\u0303i teenistusest vabastamise vaidlustes."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Lisaks kaotatakse 13\u201314-aastase alaealisega to\u0308o\u0308lepingu so\u0303lmimisel 10 to\u0308o\u0308pa\u0308evane ooteaeg alaealise registreerimisest to\u0308o\u0308tamise registris. Vastav kohustus ja\u0308a\u0308b edaspidi kehtima vaid 7\u201312-aastaste to\u0308o\u0308levo\u0303tmisel. Muudatuse eesma\u0308rk on va\u0308hendada nii to\u0308o\u0308andjate kui ka To\u0308o\u0308inspektsiooni to\u0308o\u0308koormust seoses 13\u201314-aastaste noorte to\u0308o\u0308le va\u0308rbamisega. Muudatus aitab luua paindlikumaid to\u0308o\u0308tamisvo\u0303imalusi, tagades samal ajal alaealiste efektiivse kaitse to\u0308o\u0308suhtes. Valitsuskabinet andis heakskiidu muudatusele 18. juunil 2020."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Samuti parandatakse 2018. aasta oktoobris vanemapuhkuste ja -hu\u0308vitiste su\u0308steemi muudatustega vastu vo\u0303etud lapsepuhkuse regulatsiooni. Alates 1. aprillist 2022 tekib ko\u0303igil alla 14-aastase lapse vanematel o\u0303igus saada 10 to\u0308o\u0308pa\u0308eva lapsepuhkust iga alla 14-aastase lapse kohta. Seda hakatakse arvestama vanemahu\u0308vitise perioodi lo\u0303pust ning selle eest makstava tasu suurus on 50 protsenti lapsevanema keskmisest palgast."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Kahe lugemise vahel tehtud muudatusena lu\u0308kati seaduse jo\u0303ustumine 1. septembrile 2022, et To\u0308o\u0308inspektsioon jo\u0303uaks va\u0308lja arendada to\u0308o\u0308elu infosu\u0308steemi automaatse teavitussu\u0308steemi. Uus teavitussu\u0308steem informeerib nii to\u0308o\u0308andjat, registreeritud alaealist, kui ka lapse seaduslikku esindajat konkreetse to\u0308o\u0308ga seotud kohustuslikest tingimustest ning riskidest, millele ta\u0308helepanu po\u0308o\u0308rata."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Riigikogu vo\u0303ttis vastu u\u0308he seaduse"}, {"text_idx": "#000021", "text": "Valitsuse algatatud Eesti Vabariigi ja Mauritiuse Vabariigi vahelise tulumaksudega topeltmaksustamise va\u0308ltimise ning maksudest hoidumise ja maksupettuste to\u0303kestamise lepingu ja selle juurde kuuluva protokolli ratifitseerimise seadus (385 SE)."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Eesti ja Mauritiuse vaheline leping ja\u0308rgib u\u0308ldjoontes Majandusliku Koosto\u0308o\u0308 ja Arengu Organisatsiooni (OECD) koostatud tu\u0308u\u0308plepingut. Erinevalt tu\u0308u\u0308plepingust reguleerib Eesti ja Mauritiuse vaheline leping ka professorite ja teadlaste tulu maksustamist. Teise riigi residendile makstavalt dividendilt ja intressilt ei vo\u0303i tuluallikariik tulumaksu kinni pidada rohkem kui seitse protsenti brutosummast. Litsentsitasu puhul on ko\u0303rgeim lubatav kinnipeetava tulumaksu ma\u0308a\u0308r viis protsenti litsentsitasu brutosummast. Lepingu kohaselt on teatud juhtudel dividend, intress ja litsentsitasu tuluallikariigis maksust vabastatud."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Topeltmaksustamise va\u0308ltimise lepingute eesma\u0308rk on soodustada investeeringuid lepinguosaliste riikide vahel. Leping jo\u0303ustub, kui mo\u0303lemad riigid on selle ratifitseerinud ning menetluse lo\u0303petamise teate teineteisele edastanud. Lepingut hakatakse kohaldama jo\u0303ustumisele ja\u0308rgneva aasta 1. jaanuarist. 2021. aasta aprillikuu seisuga on Eestil kehtivaid topeltmaksustamise va\u0308ltimise lepinguid 61 riigiga."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Seaduse vastuvo\u0303tmise poolt oli 70 Riigikogu liiget."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Esimese lugemise la\u0308bis kolm eelno\u0303u"}, {"text_idx": "#000026", "text": "Valituse algatatud pandikirjaseaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelno\u0303uga (407 SE) vo\u0303etakse u\u0308le ELi direktiiv, mis ka\u0308sitleb pandikirjade emiteerimist ja pandikirjade avalikku ja\u0308relevalvet ning millega muudetakse seotud direktiivide no\u0303udeid. Samuti luuakse krediidiasutustele senisest parem vo\u0303imalus emiteerida pandikirju, mille tagatisvara asub erinevates liikmesriikides. Seda eelko\u0303ige Balti riikides, kus toimetavad suuresti samad pangandusgrupid ning seela\u0308bi saab rohkem integreerida Balti riikide kapitaliturge."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Seletuskirjas ma\u0308rgitakse, et 2021. aasta veebruari seisuga olid siinsed pangad va\u0308ljastanud vo\u0303lakirju 1,5 miljardi euro va\u0308a\u0308rtuses, millest suure osa moodustavad pandikirjad. Pandikirjadeks vo\u0303ib konverteerida ja\u0308rgmisi no\u0303udeid: eluasemelaenud, laenud valitsusele, kohalikele omavalitsustele ja avalik- o\u0303iguslik juriidilistele isikutele ning laenud a\u0308riu\u0308hingutele, mille tagatiseks on kommertskinnisvara."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Valitsuse algatatud vo\u0303lao\u0303igusseaduse ja tarbijakaitseseaduse muutmise seaduse (digitaalse sisu, tarbijalemu\u0308u\u0308gi ning muudetud tarbija o\u0303iguste direktiivide u\u0308levo\u0303tmine) eelno\u0303uga (404 SE) vo\u0303etakse Eesti o\u0303igusesse u\u0308le ELi digitaalse sisu direktiiv, uus tarbijalemu\u0308u\u0308gi direktiiv ning moderniseerimise direktiiv."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Seadustesse tehtavad muudatused puudutavad peamiselt tarkvara, nutitelefoni rakenduste, arvutima\u0308ngude ja muu digitaalse sisu ostmist, mille puhul on tarbija o\u0303igused edaspidi rohkem kaitstud. Digitaalseks sisuks on na\u0308iteks ka e-raamatud, video- ja muusikafailid ja teenuseks voogedastusteenused, pilvelahendused jne."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Edaspidi ka\u0308sitletakse sisu vo\u0303i teenuse eest raha maksmisega vo\u0303rdva\u0308a\u0308rsena ka olukorda, kus tarbija esitab ettevo\u0303tjale enda isikuandmeid. Tarbijale antakse sellistes olukordades lepinguo\u0303iguslik kaitse ja pannakse ettevo\u0303tjale vastutus, kui digitaalsel sisul on mingi puudus."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Samuti ta\u0308psustatakse juba olemasolevaid reegleid seoses digitaalsete elementide laialdase kasutamisega erinevates seadmetes. Edaspidi on selgem, millised kohustused ja millise aja jooksul on mu\u0308u\u0308jal na\u0308iteks nutitelefoni vo\u0303i fitnesska\u0308evo\u0303ru digitaalse elemendi osas. Na\u0308iteks ostes poest nutika spordikella, on tarbija ootuseks, et tal on vo\u0303imalik sellega kasutada erinevaid treeningrez\u030ciime, u\u0308hildada seda teiste seadmetega jne. Eelno\u0303u kohaselt vastutab mu\u0308u\u0308ja ka kella digitaalse elemendi puuduste eest ning seda ka juhul kui digitaalset sisu vo\u0303i teenust pakub tarbijale kolmas isik, na\u0308iteks Apple."}, {"text_idx": "#000032", "text": "Ettevo\u0303tjate jaoks on oluline, et kaotatakse mitmed lepinguo\u0303iguslikud to\u0303kked ja u\u0308htlustatakse o\u0303igusraamistikud, mis seni on takistanud piiriu\u0308lest kaubandust. Kehtivas o\u0303iguses ei ole sellisel kujul digitaalset sisu ega digitaalseid teenuseid reguleeritud. Digitaalse sisu direktiiviga ta\u0308idetakse see lu\u0308nk ELi o\u0303iguses ja tagatakse tarbijakaitse ka selles uudses valdkonnas."}, {"text_idx": "#000034", "text": "2018. aastal tegi Euroopa Kohus otsuse, mis lo\u0303petas aastaid kestnud vaidluse selle u\u0308le, kas ELi liikmesriigid vo\u0303ivad omavahelise kahepoolse investeeringute soodustamise ja kaitse lepingu alusel po\u0308o\u0308rduda rikkumise tuvastamiseks vahekohtusse. Kohus leidis, et see ei ole ELi o\u0303igusega koosko\u0303las. Pa\u0308rast seda deklareerisid liikmesriigid, nende seas ka U\u0308hendkuningriik, et ko\u0303ik ELi-sisesed investeeringute kaitse lepingud lo\u0303petatakse u\u0308hiselt mitmepoolse lepinguga vo\u0303i siis kahepoolse kokkuleppe alusel. ELi liikmesriikide vahelisele kahepoolsete investeerimislepingute lo\u0303petamise lepingule kirjutati alla 5. mail 2020 ja see jo\u0303ustus 29. augustil 2020. Enne seda oli Eesti kahepoolselt lo\u0303petanud investeeringute soodustamise ja vastastikuse kaitse lepingud Itaalia, Ts\u030cehhi, Taani ja Poolaga."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Lepingute lo\u0303petamise vajadus tuleneb ELi o\u0303igusaktidest, mille kohaselt tuleb ko\u0303iki ELi liikmesriikide investoreid kohelda vo\u0303rdselt. Investeeringute soodustamise ja kaitse lepingud ka\u0308sitlevad valdkondi, mis on reguleeritud ELi o\u0303igusega \u2013 eelko\u0303ige asutamisvabadust ning kapitali ja maksete vaba liikumist. Seega reguleerib liikmesriikide investeeringute kaitset ja investorite vo\u0303rdset kohtlemist ELi o\u0303igus ning liikmesriikide kahepoolsetel lepingutel puudub sisuline mo\u0303te."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Kaks eelno\u0303u langes menetlusest va\u0308lja"}, {"text_idx": "#000039", "text": "Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni esitatud Riigikogu otsuse \u201eRiigikogu uurimiskomisjoni moodustamine aprillis 2021 Tallinna kesklinnas toimunud politseioperatsiooni seaduslikkuse ja proportsionaalsuse selgitamiseks\u201c eelno\u0303u (379 OE) na\u0308gi ette moodustada Riigikogu uurimiskomisjon PPA ja teiste jo\u0303ustruktuuride ka\u0308itumise seaduslikkuse ja proportsionaalsuse va\u0308lja selgitamiseks, et va\u0308listada po\u0303hiseaduslike kodanike vabaduste meelevaldne ja seadusevastane piiramine."}, {"text_idx": "#000041", "text": "Po\u0303hiseaduskomisjon tegi juhtivkomisjonina ettepaneku eelno\u0303u esimesel lugemisel tagasi lu\u0308kata. Ettepaneku poolt ha\u0308a\u0308letas 53 ja vastu 18 Riigikogu liiget."}, {"text_idx": "#000042", "text": "Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni ja Riigikogu liikme Raimond Kaljulaidi algatatud Riigikogu liikme staatuse seaduse muutmise seaduse eelno\u0303u (396 SE) na\u0308gi ette hoida Riigikogu eelarves kokku vajalik summa, et pa\u0308a\u0308sta ka\u0308rbetest pikaajaline arenguseire, mis on oluline osa teadmispo\u0303hisest otsustamisest. Selle asemel oleks eelno\u0303u ja\u0308rgi saadud vajalik summa Riigikogu liikmete kuluhu\u0308vitiste arvelt."}, {"text_idx": "#000044", "text": "Videosalvestist istungist saab hiljem vaadata Riigikogu YouTube\u2019i kanalil.\n(NB! Salvestis jo\u0303uab veebi viivitusega)."}, {"text_idx": "#000045", "text": "Riigikogu lo\u0303petas u\u0308he eelno\u0303u esimese lugemise 26.09.2023\nRiigikogus pa\u0308riti aru koolilo\u0303unate riikliku toetamise kohta 25.09.2023\nRiigikogu ka\u0308sitles huvigruppide kaasamist seadusloomes 21.09.2023\nRiigikogu arutas laste koolist va\u0308ljaarvamise korra ta\u0308iendamist 20.09.2023"}]