[{"text_idx": "#000001", "text": "Alustame u\u0308hest ilmselt 1930ndatest pa\u0308rinevast Avinurme keskuse vaatest, mis ilmselt paljudele juba tuttav on:"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Avinurme vaade 1930ndatel (allikas: end. Avinurme vallamaja arhiiv)"}, {"text_idx": "#000003", "text": "Pildil on ko\u0303ik, mis meile 20. sajandi esimesest poolest ja suuremalt osalt ta\u0308nasestki Avinurme keskusest teada-tuttav on: vasakul toonase Johandra (ka Juhandra) talu elumaja, seeja\u0308rel Tuleto\u0303rjeu\u0308hingu seltsimaja, siis teisel pool teed vana vallamaja (toona Roostari ehk Ma\u0308gi krunt) ning paremal uus vallamaja (ta\u0308nane muusikakooli maja ja kooli so\u0308o\u0308kla). Ent taamal, otse foto keskel ja\u0308a\u0308b silma veel midagi:"}, {"text_idx": "#000004", "text": "See on Avinurme mast ehk triangulatsioonitorn, mis asus peaaegu kruusaaugu otsas, toonasel Abimetsau\u0308lema krundil:"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Avinurme triangulatsioonitorni asukoht kaardil. Skeemiline kaart 1931\u20131944) (allikas: Maaameti geoportaal)"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Triangulatsioonimastid olid sajandialguse Eesti maastiku harjumuspa\u0308raseks osaks. Neid, maade kaardistamisel ja mo\u0303o\u0303distamisel kasutatud palkidest ehitatud maste ehk maamo\u0303o\u0303tjate vaatetorne ehitati teatud vahemaadega ko\u0303rgematele kohtadele. Asukoha ja distantsi ma\u0308a\u0308ras a\u0308ra see, et mastide vahel oleks silmside. Tehniliselt nimetati neid torne triangulatsioonisignaaliks ehk \u2013 torniks (vahel ka trigonomeetriliseks signaaliks)."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Avinurme keskuse triangulatsioonimast ei olnud vallas loomulikult ainuke \u2013 triangulatsioonitornid olid ka Paadenurmes, A\u0308nniksaares, Piilsis jne. Ent maste oli eri klassist ja erineva suurusega."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Triangulatsioon on maamo\u0303o\u0303tmise meetod geodeesias, kus punktide vastastikune asend ma\u0308a\u0308ratakse kindlaks ku\u0308lgnevate kolmnurkade vo\u0303rgu abil. Kolmnurkade tippudena kasutati ko\u0303rgemaid ehitisi vo\u0303i ehitati ko\u0303rgemale kohale tirangulatsioonitornid, mis tagavad punktidevahelise na\u0308htavuse."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Triangulatsiooni kasutuselevo\u0303tmine 19. sajandil to\u0303i kartograafias kaasa suure murrangu kaartide ta\u0308psuses. Sellel oli oma roll nii maaparanduses, so\u0303janduses kui ka maareformi(de)ga kaasnenud katastrimo\u0303o\u0303distamisel ning riikliku kinnisvararegistri loomisel."}, {"text_idx": "#000012", "text": "U\u0308le-eestilise triangulatsioonivo\u0303rgu rajamisega alustati 1892. aastal, mille tulemusena kujunes kaks triangulatsioonivo\u0303rku: Po\u0303hja-Eestis Pulkovo observatooriumi (1894. aasta triangulatsioon) ja Lo\u0303una-Eestis Tartu ta\u0308hetorni (1911. aasta triangulatsioon) astronoomilistele koordinaatidele toetuv vo\u0303rk."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Iseseisvunud Vabariigis alustas u\u0308le-eestilise geodeetilise aluse \u2013 triangulatsioonivo\u0303rgu rajamist Kaitseva\u0308e staabi topo-hu\u0308drograafiaosakond 1921. aastal. Ajavahemikul 1926\u20131940 rajas osakond koosto\u0308o\u0308s Katastriametiga neljast (I \u2013 IV) ja\u0308rgust koosnev plaaniline po\u0303hivo\u0303rk. I ja\u0308rgu triangulatsioonivo\u0303rk koosnes 170 kolmnurgast. Samaaegselt I ja\u0308rgu triangulatsiooni rajamisega toimus selle vo\u0303rgu tihendamine II ja madalama ja\u0308rgu vo\u0303rguga. Livla\u0308nder (1931) selgitas:"}, {"text_idx": "#000014", "text": "Po\u0303hipunktide \u2014 esimese ja\u0308rgu kolmnurkade tippude \u2014 vahele asetatakse tihedam rida teise ja\u0308rgu kolmnurki, nende vahele veel tihedamad kolmanda ja\u0308rgu kolmnurgad jne., kuni pinda katab ta\u0308ppis, ku\u0308llalt tihe vo\u0303rk. Iga ja\u0308rgmise ja\u0308rguga va\u0308heneb no\u0303utav mo\u0303o\u0303tmiste ta\u0308psus ja ka \u201csignaalid\u201d va\u0308henevad viimaks lihtsaiks kivideks vo\u0303i kirjudeks postideks."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Kokku ma\u0308a\u0308rati Eestis 849 punkti koordinaadid I \u2013 IV ja\u0308rgu triangulatsiooniga. Triangulatsioonivo\u0303rku ta\u0308iendasid I ja II ja\u0308rgu polu\u0308gonomeetriavo\u0303rgud, nivelleerimisvo\u0303rk ja gravimeetriline vo\u0303rk."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Joh. Mey. selgitab 1925. aasta So\u0303duris:"}, {"text_idx": "#000018", "text": "Trianguleerimine jaotatakse klassidesse, s. o. ja\u0308rkude su\u0308steemisse ja need on:"}, {"text_idx": "#000019", "text": "1. kl., mille kolmnurga ku\u0308lje pikkus on 20\u201450 km. ja u\u0308le selle;"}, {"text_idx": "#000020", "text": "2. kl., mille kolmnurga ku\u0308lje pikkus on 10\u201420 km."}, {"text_idx": "#000021", "text": "3. kl., mille kolmnurga ku\u0308lje pikkus on 3\u201410 km;"}, {"text_idx": "#000022", "text": "4. kl., mille kolmnurga ku\u0308lje pikkus on 1\u20143 km;"}, {"text_idx": "#000023", "text": "1. ja 2. klass loetakse pea trianguleerimiseks, 3. ja 4. kl. \u2014 va\u0308ike trianguleerimiseks; 2. klass loetakse ka 1. ja 3. kl. vo\u0303rreldes \u2014 vahelmiseks trianguleerimiseks."}, {"text_idx": "#000024", "text": "[...] Et topograafilisi kaarte u\u0308lesvo\u0303tta, selleks on tarvis ko\u0303ige pealt 1. klassi triangulatsioon soetada. 1. kl. triangul. trigonomeetriliste punktide vahe kaugus on, nagu o\u0308eldud, 20\u201450 km. Seega tuleks umbes 400 rt. km. peale ainult u\u0308ks punkt. U\u0308les- vo\u0303tte jaoks on seda aga liiga va\u0308he, sest mo\u0303o\u0303tkava 1: 25 000 juures on u\u0308lesvo\u0303tte planscheti pind umbes 120 rt. km.; igal planschetil peab aga olema va\u0308he- malt 4 trigon. punkti, mille geograafilised koordinaadid sekundi murru ta\u0308psuseni peavad teada olema. Sellepa\u0308rast tuleb 1. kl. trigon. punktide vahel kaartide plaanistamise jaoks veel 2. ja 3. kl triangl. vo\u0303rk luua, mille kolmnurga ku\u0308lje pikkus umbes 5,5 km. oleks."}, {"text_idx": "#000025", "text": "Puhuti eristati eri klassi triangulatsioonipunkte ka kui signaale, pu\u0308ramiide ja ta\u0308hiseid."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Kui alguses kasutati triangulatsioonipunktidena enneko\u0303ike ko\u0303rgrajatisi (tuletorne, lossi- ja kirikutorne, vabrikukorstnaid jmt), siis hiljem, vo\u0303rgu tihendamise eesma\u0308rgil hakati ehitama eriotstarbelisi maste. Tavaliselt ehitati triangulatsioonitornid puust, sh kasutati eeskujuna teistes riikides kasutatud torni konstruktsioone. Erijuhtudel, tavaliselt siis, kui torni sooviti kasutada ka tavalise vaatetornina, ehitati need mo\u0303nest teisest, pu\u0308sivaimast materjalist, na\u0308it. kivist (nt Munama\u0308e vaatetorn). Tsaariajal tehti ka rauast triangulatsioonitorne. Ent Eestiaegsete triangulatsioonimastide materjalivalik on tinginud ka selle, et nad u\u0308hel hetkel maastikult kadusid."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Seejuures hakati mo\u0303o\u0303tmisel ta\u0308iendavalt kasutama aerofotosid ja ka helisignaale."}, {"text_idx": "#000029", "text": "1940. aastal alustati omakorda selle vo\u0303rgu tihendamist madalama ta\u0308psusklassi vo\u0303rkude arendamisega ning to\u0308o\u0308 ja\u0308tkus ka No\u0303ukogude perioodil."}, {"text_idx": "#000030", "text": "1990. aastaks rajatud plaaniline vo\u0303rk koosneb 3549 punktist, millest olulise osa (2283 punkti) moodustab spetsiaalne so\u0303jaliseks otstarbeks rajatud vo\u0303rk, koordinaatide ma\u0308a\u0308ramise ta\u0308psusega 2-3 m. U\u0308leja\u0308a\u0308nud vo\u0303rgu osas (I \u2013 IV klass) oli punktide omavahelise asendi viga ligila\u0308hedaselt 0,1 m."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Avinurme triangulatsioonimast oli pildi ja\u0308rgi hinnates tu\u0308u\u0308piline puitkonstruktsiooniga signaal, mille ko\u0303rgus vo\u0303is ja\u0308a\u0308da Vihula signaaliga samasse suurusja\u0308rku. Hetkel ei ole tornist rohkem fotoja\u0308a\u0308dvustusi, kui see u\u0308ks, to\u0303ena\u0308olikult 1930ndatest pa\u0308rinev Avinurme vaade. Ent aastatel 1932\u20131934 Avinurmes metau\u0308lemana to\u0308o\u0308tanud Aleksander Raukas on just sellelt tornilt teinud mo\u0303ned Avinurme ja\u0308a\u0308dvustused, mille ta on oma albumis dateerinud 1932. aastasse."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Avinurme triangulatsioonimasti rajamise kohta ei ole veel ta\u0308psemaid andmeid leidnud. Ent pikemalt on 1924. a. kirjeldatud idepiiri triangulatsioonito\u0308id 1921, mille eesma\u0308rgiks oli kogu Peipsi, Soe ja Pihkva ja\u0308rve kaldaa\u0308a\u0308rne ala 2 km laiuselt ja ja\u0308rvede vesila kuni piirini topograafiliselt ja hu\u0308drograafiliselt u\u0308les kaardistada. Triangulaatoriks oli al. kapten Douglas. Joh. Mey. kirjutatab (1924):"}, {"text_idx": "#000034", "text": "Al. kapten Douglas vo\u0303ttis oma triangulatsioonile aluseks Iisaku ja Lohusuu lut. kiriku tornide tipud, mille koordinaadid Venemaalt saadud andmete ja\u0308rele teada olid. Samuti vo\u0303eti Saksa okupatsiooni ajal ehitatud signaalide punktid aluseks, nimelt Remniku, Agusalu ja Permisku\u0308la pu\u0308ramiidid."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Triangulatsiooniga seoti siis ja\u0308rgmised punk- tid: Lohusuu kirik, Iisaku kirik, Remniku, Agusalu ja Permisku\u0308la pu\u0308ramiidid ning Skamja ven. kirik ja Kurkse Eesti-Vene piiri ma\u0308rk. Olid need punktid seotud, siis ma\u0308a\u0308rati mo\u0303o\u0303dise baasil Mustvee astronoomiline asimuut."}, {"text_idx": "#000036", "text": "U\u0308helajal hu\u0308drograafiliste ja geodeesiliste to\u0308o\u0308dega tehti ekspeditsioonis meteoroloogilisi vaatlusi ning ma\u0308rgiti u\u0308les ja\u0308rve nivoo ko\u0303ikumised ja veeseis, uuriti ja\u0308rve navigatsioonilisi olusi ning vo\u0303eti u\u0308les topograafilisi kirjeldusi ja kavandeid ja\u0308rve maa- ning vesiala ilme ja iseloomu kohta."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Avinurme triangulatsioonimasti on meenutamas mo\u0303ni vundamendikivi ning enneko\u0303ike u\u0308ks va\u0308ike, ent konkreetne maama\u0308rk kaardil: Masti ta\u0308nav."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Masti ta\u0308nav Avinurmes (kaart: Maaameti Geoportaal)"}, {"text_idx": "#000045", "text": "Geodeetiliste mo\u0303o\u0303tmiste ajaloost Eestis. Geoportaal."}, {"text_idx": "#000046", "text": "MTU\u0308 Avinurme Ajavakk on Avinurme piirkonna ajaloo ja pa\u0308randkultuuri uurimiseks, talletamiseks ja tutvustamiseks loodud vabau\u0308hendus."}, {"text_idx": "#000047", "text": "Kui sul on Avinurme kultuurilugu vo\u0303i pa\u0308randkultuurseid oskuseid ja teadmisi puudutavaid materjale/teadmisi vo\u0303i ma\u0308lestusi siinmail toimunust, mida tahad teistega jagada, vo\u0303ta meiega u\u0308hendust!"}]