[{"text_idx": "#000000", "text": "Kylauudis.ee on kodanikualgatuse korras su\u0308ndinud infoportaal, mis vahendab kodukandi uudiseid ja elulist infot inimeselt inimesele. Loe la\u0308hemalt!\npalume saata e-posti aadressil info@kylauudis.ee"}, {"text_idx": "#000001", "text": "on kodanikualgatuse korras su\u0308ndinud infoportaal, mis vahendab kodukandi uudiseid ja elulist infot inimeselt inimesele. Loe la\u0308hemalt!"}, {"text_idx": "#000002", "text": "palume saata e-posti aadressil info@kylauudis.ee"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Tartu U\u0308likooli Pa\u0308rnu kolledz\u030ci va\u0308a\u0308rikate u\u0308likooli eelmise o\u0303ppeaasta lo\u0303ppemise ja peatselt algava uue o\u0303ppeaasta vahele mahtus koolivaheajal veel mitmeid o\u0303ppeka\u0308ike, mis va\u0308a\u0308rivad po\u0303gusat meenutamist."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Ka\u0308esoleva aasta 20. mail ku\u0308lastati ka\u0308rude muuseumit, ringha\u0308a\u0308lingumuusemit ja jalgrattamuuseumit."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Kolme muuseumi ku\u0308lastamise Eestimaa keskpaika valmistas ette ja viis la\u0308bi va\u0308a\u0308rikate u\u0308likooli no\u0303ukoja kauane liige Signe Kiri."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Ja\u0308rva maakonna Tu\u0308ri valla Ka\u0308ru aleviku Rahvamaja ta\u0308naval asuvasse Ka\u0308ru muuseumisse saab mugavalt ka rongiga so\u0303ita. Rong peatub kahe muuseumi hoone vahel. Aga see sobib ha\u0308sti Viljandi ja Tallinna vahelisel suunal so\u0303itjatele. Kuid mitte va\u0308hem mugavalt ka\u0308rutas pa\u0308rnakad Ka\u0308rru suur reisibuss."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Va\u0308a\u0308rikad vo\u0303ttis vastu muuseumi perenaine Aljona Surz\u030cikova, kes andis u\u0308ksikasjalikke selgitusi va\u0308ga paljude vankrite ja ka\u0308rude kohta: talurahva enda valmistatud puidust vanker mo\u0308o\u0308dunud sajandi algusest, \u201ePobeda\u201d vanker aastast 1949, Saksa Demokraatliku Vabariigi aegne vanker aastast 1968 jne. Pu\u0308sina\u0308itusena na\u0308eb lapsevankreid la\u0308bi ajaloo. Ka\u0308russe asutatud koduloomuuseumis eksponeerib Aljona Surz\u030cikova ku\u0308mneid ka\u0308rusid, neist vanim pa\u0308rineb 19. sajandist. Tema so\u0303nul na\u0308itas ka\u0308rude muuseumi tegemine seda, et ko\u0303ik on vo\u0303imalik. \u201eOlles ise entusiastlik, tulevad ka teised inimesed sinuga kaasa,\u201d lausus Aljona Surz\u030cikova. \u201eKogu aeg lisanduvad uued ideed justnagu iseenesest. See muuseum areneb nii kiiresti!\u201d"}, {"text_idx": "#000010", "text": "Teises majas vo\u0303is na\u0308ha osakest Aljona Surz\u030cikova koostatud na\u0308itusest \u201eNaiste o\u0303iguste ja naiste pesu ajalugu u\u0308hes ka\u0308rus\u201c. Huvilistele pakkus huvi 19. sajandi naiste aluspesu. Tegemist on suurema projektiga, mille esimese osa moodustab loengusari naistest ajaloos, po\u0303nevatest vilje-, kunsti- ning poliitikategelastest ja teistest isikutest. Loengud on toimunud Ka\u0308ru muuseumis kord kuus alates eelmise aasta novembrist ja kestavad kuni 2022. aasta oktoobrini. Neist mo\u0303nda saab vaadata Ka\u0308ru Muuseumi Youtube kanalil."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Reisi ja\u0308rgmises sihtpunktis, Tu\u0308ril asuvas Eesti Ringha\u0308a\u0308lingumuuseumis tegi eksponaate tutvustava ringka\u0308igu ma\u0308luasutuse direktor Juhan Sihver. Tu\u0308ril 1937. aastal to\u0308o\u0308d alustanud raadiosaatejaam oli tollel ajal Euroopa moodsaim. Ringha\u0308a\u0308lingumuuseum asutati Tu\u0308ril 1999. aastal. Muuseumis on ringha\u0308a\u0308lingu ajalugu tutvustav pu\u0308sina\u0308itus esimesest saatekatsest kuni ta\u0308nase pa\u0308evani.Huviga kuulati direktori juttu ja ja\u0308lgiti sisselu\u0308litatud ko\u0303ige vanemaid raadioid ning telereid, et mo\u0303ista enam kui saja aastaga toimunud muutuseid selle tehnika imede maailmas. Muuseumis na\u0308eb Nipkowi kettaga televiisorit. Kolmeku\u0308mnendatel vo\u0303isid telehuvilised pikal ja kesklainel pu\u0308u\u0308da Berliinist, Londonist vo\u0303i Moskvast va\u0308ljastatavaid telesaateid. Eestis kasutati nende saadete vaatamiseks enamasti Nipkowi kettaga aparaate, milliseid oli 1937. aastal umbes poolesaja ringis."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Kolmandas paigas vo\u0303ttis va\u0308a\u0308rikaid vastu Valdo Praost, MTU\u0308 Eesti Jalgrattamuuseumi asutajaliige, kes on u\u0308htlasi po\u0303hjalikumalt uurinud ka Eesti vanemat teedevo\u0303rku. Ta selgitas, et keskajal ja rootsiajal ristusid Va\u0308a\u0308tsal kaks u\u0308le-eestilise ta\u0308htsusega maanteed: varasem ida-la\u0308a\u0308nesuunaline Karedalt u\u0308le Paide Harjumaale ja La\u0308a\u0308nemaale viinud suur suvine maantee ning Riia\u2013 Viljandi\u2013Tallinna vaheline talvine maantee. Jalgrattamuuseum asubki Ja\u0308rvamaal Va\u0308a\u0308tsal 1893. aastal valminud vallamaja hoones, mis on ilmselt ehitatud ristuvate maanteede ko\u0303rtsi mu\u0308u\u0308ridele. Seda kinnitab remontto\u0308o\u0308de ajal trepikoja ma\u0308danenud po\u0303randaosa alt va\u0308lja tulnud mu\u0308u\u0308r."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Muuseum ise on suurepa\u0308rane paik nii tehnika- kui ajalooteadmiste omandamiseks. Valdo Praost ra\u0308a\u0308kis, et muuseumimaja on sisustatud jalgrataste \u201ckuld-aja\u201d kahe- ja kolmeku\u0308mnendate stiilis. Muuseumist leiab Eesti jalgratta ajalugu alates selle algusest kuni mo\u0308o\u0308dunud sajandi u\u0308heksaku\u0308mnendateni. Seitsmes saalis on vaadata u\u0308le 160 ajaloolise jalgratta ja rohkelt muud juurdekuuluvat."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Pilkupu\u0308u\u0308dev on aastatest 1880 kuni 1890 pa\u0308rit ko\u0303rgratas ehk a\u0308mblik, millega olevat u\u0308sna ohtlik pedaalida, kuid siiski ta\u0308iesti vo\u0303imalik so\u0303ita. Umbes 1890 paiku tulid liikvele vo\u0303rdse suurusega ratastega jalgrattad, millega so\u0303itmine muutus tunduvalt ohutumaks ja muidugi ka mugavamaks. Ka\u0308ikudega jalgrattad hakkasid tulema alles viieku\u0308mnendatel, siiski oli u\u0308ksikuid juba so\u0303ja eelsel ajal. Eakamatel tulid ha\u0308sti tuttavatena ette omaaegsed ka\u0308ikudega rattad Turist, Sputnik ja Start-S\u030cossee. Lapsepo\u0303lve meenutavad Ereliukas, S\u030ckolnik, Saljut ja \u201ckokkupandav\u201d. Omamoodi po\u0303nevad on kunagised \u2013 reeglina enne neljaku\u0308mnendat \u2013 eriotstarbelised rattad: kaubaveorattad, raudteejalgrattad."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Lisaks jalgrataste valikule tutvustas Valdo Praost oma vanaaegsete heliplaatide kogu ja ma\u0308ngitas mo\u0303nda lugu vanal grammafonil."}]