[{"text_idx": "#000003", "text": "UudisedUudisedArvamusHaridusAjaluguKeskkondLoodusPsu\u0308u\u0308hikaTeaduseluTehnikaTervisUniversumU\u0308hiskondMeediataipEriprojektidEriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepo\u0308o\u0308reEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuO\u0303pilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini o\u0303ppida?Lugeja ku\u0308sibNipid jooksuvo\u0303istluseksTV/RaadioTV/RaadioLaborTaskuha\u0308a\u0308lingNovaatorOsoonPuust ja punaseksR2 PortaalTeadusvideodAbi"}, {"text_idx": "#000004", "text": "EriprojektidGoldbergi masinTeadus 3 minutigaKeskkonnakuuAasta koolAkadeemikudrohepo\u0308o\u0308reEesti naisteadlasedNoorteadlasedNutikas eluOma puuO\u0303pilaste TeadusfestivalTeadus tagasi- ja edasivaatesKust sa tead?Kuidas targemini o\u0303ppida?Lugeja ku\u0308sibNipid jooksuvo\u0303istluseks"}, {"text_idx": "#000005", "text": "Pestitsiidid vo\u0303ivad liikuda u\u0308hest mesindussaadusest teise"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Mesinikele tahab Raimets siiski su\u0308damele panna, et pestitsiidid on vaid u\u0308ks osa suurest mesilasperede tervist puudutavast murekoormast. Autor/allikas: Patrick Franzis/Flickr (CC BY-NC-ND 2.0)"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Kuigi Euroopa Liidus on enamike taimekaitsevahendite kasutus rangelt reguleeritud, vo\u0303ib pestitsiidija\u0308a\u0308ke mesindussaadustesse siiski jo\u0303uda. Eesti teadlaste juhitud uuring osutab, et rasvlahustuvad pestitsiidid, nagu na\u0308iteks fungitsiid tebukonasool, liiguvad tarru sattununa edukalt mesilasvahasse, sattudes sealt edasi mesilasema toitepiima."}, {"text_idx": "#000008", "text": "\"Pestitsiidide puhul tasub ta\u0308hele panna, et nende mo\u0303jud mesilastele vo\u0303ivad inimsilmale esmasel vaatlusel na\u0308htamatud olla,\" u\u0308tleb Eesti Maau\u0308likooli rakendusentomoloogia teadur Risto Raimets. Koos kolleegidega EMU\u0308-st, Belgiast Genti U\u0308likoolist ning La\u0308tist Toiduohutuse, Loomatervise ja Keskkonnainstituudist BIOR valmis tal artikkel rasvlahustuva pestitsiidi liikumisest mesindussaaduste vahel."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Ta\u0308psemalt huvitas to\u0308o\u0308ru\u0308hma, kas ja mil ma\u0308a\u0308ral jo\u0303uab mesilasvahasse segatud fungitsiid mesilasema valmikuni. Nad tegid spetsiaalse katse, mille ka\u0308igus segasid mesilasema kasvatamise alguses emakupu po\u0303hja vahasse teatud koguse tebukonasooli, alustasid sellises vahakupus mesilasema kasvatust ning lasid protsessil kulgeda nii nagu see tavapa\u0308raselt emakasvatajate juures toimub: osa aega mesitarus, osa aega inkubaatoris. Katse ka\u0308igus kogusid nad proove mesilaste u\u0308les ehitatud emakupu vahast, kupus olevast mesilasema toitepiimast, arenevatest mesilasema vakladest ja valmikutest."}, {"text_idx": "#000010", "text": "\"Tebukonasool vo\u0303ib koostoimes mo\u0303ne putukamu\u0308rgiga po\u0303hjustada su\u0308nergeetilise mo\u0303ju, kus u\u0308ks pluss u\u0308ks vo\u0303rdub kolm.\""}, {"text_idx": "#000011", "text": "Raimetsa so\u0303nul kokkupuude tebukonasooliga mesilast ku\u0308ll ei tapa, ku\u0308ll aga vo\u0303ib see koostoimes teiste pestitsiididega muuta ta oluliselt haavatavamaks. \"Tebukonasool vo\u0303ib koostoimes mo\u0303ne putukamu\u0308rgiga po\u0303hjustada su\u0308nergeetilise mo\u0303ju, kus u\u0308ks pluss u\u0308ks vo\u0303rdub kolm,\" kirjeldab Raimets."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Nii ei pruugi suuta fungitsiidist mo\u0303jutatud mesilane insektitsiidile vastu panna ja hukkub. \"Lisaks on ka teiste putukaliikidega na\u0308idatud, et tebukonasool vo\u0303ib mo\u0303jutada soolestikus olevat mikrofloorat,\" osutab ta. Mikrofloora u\u0308ks u\u0308lesanne on nimelt kaitsta organismi erinevate haigustekitajate eest."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Kuigi tebukonasooli otsestest mo\u0303judest on teada u\u0308sna palju, polnud kuigi selge selle pu\u0308simine mesitaru sees. \"Meie artikkel keskenduski sellele, et kui tebukonasool juba on u\u0308hes mesindussaaduses, na\u0308iteks mesilasvahas olemas, siis kas, kuidas ja millisel ma\u0308a\u0308ral ta liigub teistesse mesindussaadustesse edasi,\" so\u0303nab Raimets."}, {"text_idx": "#000014", "text": "U\u0308hes mesilasperes elab koos ku\u0308mneid tuhandeid to\u0308o\u0308mesilasi, tuhandeid leski ehk isaseid ja u\u0308ks mesilasema. Kuna mesilasema vastutab pere taastootmise ja pere u\u0308htse tervikuna hoidmise eest, siis keskendusid uurijad just mesilasemadele."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Mesilasema arengu jooksul toidavad to\u0308o\u0308mesilased teda ainult toitepiimaga. Teoreetiliselt vo\u0303ib mesilasema toitepiim saastuda ka seda tootvate amm-mesilaste tarbitud o\u0303ietolmu kaudu. \"Samas leidub ka uuringuid, kus amm-mesilasi toideti pestitsiididega saastunud suiraga. Seeja\u0308rel eritasid ammed aga ikka puhast mesilasema toitepiima ehk nad detoksifitseerisid selle vo\u0303i ja\u0308tsid ohtlikud u\u0308hendid enda kehasse,\" kirjeldab Risto Raimets."}, {"text_idx": "#000016", "text": "\"Kuna me u\u0308lalkirjeldatud uurimusest teadsime juba, et mesilasemad saavad puhast toitu ja on va\u0308ga kaitstud, siis segasime meelega tebukonasooli just mesilasvaha sisse.\""}, {"text_idx": "#000017", "text": "Sa\u0308a\u0308rastest teadusto\u0308o\u0308dest la\u0308htusid oma to\u0308o\u0308s ka Raimets ja kolleegid. \"Kuna me u\u0308lalkirjeldatud uurimusest teadsime juba, et mesilasemad saavad puhast toitu ja on va\u0308ga kaitstud, siis segasime meelega tebukonasooli just mesilasvaha sisse,\" seletab ta. Mesilasema elu saab alguse vaha peal, sest sinna munetakse muna, sinna pannakse talle vajalik toitepiim ning kogu tema areng vastsena toimub sisuliselt vahaga kokkupuutes."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Vaha on materjalina aga va\u0308ga lipofiilne keskkond, kuhu rasvlahustuvad pestitsiidid kipuvad ladestuma. Kord juba vahasse ladestunud aineid on sealt Raimetsa so\u0303nul va\u0308ga raske ka\u0308tte saada. \"Tahtsimegi na\u0308ha, kas pestitsiid jo\u0303uab vahast mesilasema toitepiima, mis sisaldab samuti lipiide ja rasvu, sealt areneva vagla sisse ja vaglast valmikusse ehk va\u0308rskelt koorunud mesilasemasse,\" ja\u0308tkab ta."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Katse na\u0308itas, et vaha sisse segatud tebukonasool pu\u0308sis seal ha\u0308sti. Esialgsest kontsentratsioonist leiti kogu valmis ehitatud kupu vahast 46 protsenti ning sellega kokku puutuvasse mesilasema toitepiima jo\u0303udis 19 protsenti. Raimetsa so\u0303nul on suure kao taga ainete erinevad omadused: erinevalt rasvasest vahast on toitepiimas rasva vaid kuus protsenti. \"Samas vaklades ega valmikutes me pestitsiidija\u0308a\u0308ke enam ei leidnud,\" ma\u0308rgib ta."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Ehkki tulemus on pealtna\u0308ha hea, pole Raimetsa so\u0303nul pa\u0308riselt selge, miks nad vakladest tebukonasooli ei leidnud. \"Saame ainult hu\u0308poteetiliselt o\u0308elda, et vo\u0303ib-olla tebukonasool ei saanud edasi liikuda ja\u0308rgmisse materjali ehk siis vakla, vagla madala rasvasisalduse to\u0303ttu,\" oletab ta."}, {"text_idx": "#000022", "text": "\"Ega u\u0308ks teadusartikkel ei pa\u0308a\u0308sta maailma, aga annab va\u0308ga palju uusi mo\u0303ttesuundi ja selle po\u0303hjal saab teatud ja\u0308reldusi teha,\" u\u0308tleb Risto Raimets tehtu kohta. Ku\u0308ll aga on tema so\u0303nul oluline tulemus seegi, et va\u0308lja selgitati tebukonasooli liikuvus mesindussaadustes."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Senini on tebukanosool ja sellesarnased ained Eesti mesitarudes va\u0308ga sageli leitavad. To\u0308o\u0308 po\u0303hjal saab Raimetsa so\u0303nul ennustada teistegi ainete liikuvust, kasutades na\u0308iteks igale ainele omast oktanooli-vee jaotuskoefitsienti. \"Pestitsiidide hulgas leidub ka hu\u0308drofiilseid aineid, mis vo\u0303ivad mesindussaadustesse sattuda ja sealt edasi liikuda mesilasema toitepiima sisse, kus on vett 60\u201370 protsenti,\" toob ta na\u0308ite."}, {"text_idx": "#000024", "text": "\"Ega u\u0308ks teadusartikkel ei pa\u0308a\u0308sta maailma, aga annab va\u0308ga palju uusi mo\u0303ttesuundi ja selle po\u0303hjal saab teatud ja\u0308reldusi teha.\""}, {"text_idx": "#000025", "text": "Ja\u0308rgmiseks vo\u0303iks tema so\u0303nul korrata sama katset, kuid nii, et u\u0308he pestitsiidi asemel on ma\u0308ngus kaks erinevat. Samuti vo\u0303iks uurida to\u0308o\u0308lismesilaste arengut, kes hakkavad vaglana neljandal pa\u0308eval toituma suirast ehk o\u0303ietolmu ja mee segust. \"Kuna rasvlahustuvad pestitsiidid kipuvad ka o\u0303ietolmu sisse ja\u0308a\u0308ma ning mo\u0303ned vesilahustuvad nektarisse, on oluline ka selliseid ainete liikumisteid uurida, sest ainete kuhjumise korral so\u0308o\u0308b arenev vagel taimekaitsevahendi otseselt toiduga sisse,\" selgitab ta."}, {"text_idx": "#000026", "text": "Mesinikele tahab Raimets siiski su\u0308damele panna, et pestitsiidid on vaid u\u0308ks osa suurest mesilasperede tervist puudutavast murekoormast. Mesinik peaks oma mesilasperedel silma peal hoidma vo\u0303imalikel parasiitidel, haigustel ja ja\u0308rgima ko\u0303rget hu\u0308gieeni mesilas."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Pahatihti vo\u0303ib mesinik ja\u0308tta haiguse ilmnedes selle esimesel aastal ta\u0308helepanuta, ent avastada mo\u0303ni aasta hiljem, et suur hulk tema mesilasperedest on kadunud vo\u0303i surnud. \"Selleks, et mesilasperet ja\u0308tkusuutlikult pidada, peab olema va\u0308ga kompleksne ja ja\u0308rjekindel la\u0308henemine,\" vo\u0303tab Raimets mo\u0303tte kokku."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Mesilaste terviseuuring seab pestitsiidide piirma\u0308a\u0308rad kahtluse alla"}, {"text_idx": "#000030", "text": "Mesilased eristavad paaris- ja paarituid arve"}, {"text_idx": "#000031", "text": "Eestis on ta\u0308navu registreeritud 42 713 mesilasperet"}, {"text_idx": "#000032", "text": "Eesti teadlane: meemesilasi on aina rohkem, kuid kasvab ka suremusprotsent"}, {"text_idx": "#000033", "text": "Mesinike jaoks on to\u0308o\u0308kevad alanud"}, {"text_idx": "#000034", "text": "Mahemesinikke kimbutab keskkonnasaaste ja korjemaade nappus"}, {"text_idx": "#000035", "text": "Ornitoloog: praegu on ha\u0308sti mitmekesine ra\u0308ndeaeg"}, {"text_idx": "#000036", "text": "Suur linn teeb linnu silmad va\u0308ikseks"}, {"text_idx": "#000037", "text": "\"Pealtna\u0308gija\": kukkurhuntide ellu a\u0308ratamine ku\u0308tab kirgi ja kombib eetikapiire"}, {"text_idx": "#000038", "text": "Geneetikutel o\u0303nnestus ja\u0308rjestada va\u0308ljasurnud tasmaania tiigrite RNA-d"}, {"text_idx": "#000039", "text": "Lillepo\u0303ldude liigirikkusega tasub piiri pidada"}, {"text_idx": "#000042", "text": "Ro\u0308o\u0308vlinnud eelistavad pu\u0308u\u0308giso\u0308o\u0308stul kindlat po\u0308o\u0308rlemissuunda"}, {"text_idx": "#000043", "text": "Tihaseliikide rohkuse salgas ma\u0308a\u0308rab kisklusrisk"}, {"text_idx": "#000044", "text": "Lugeja ku\u0308sib: miks o\u0303unapuud u\u0308le aasta suurt saaki annavad?"}, {"text_idx": "#000045", "text": "Kibeta vo\u0303ib ja\u0308a\u0308da viimaseks Tallinnas su\u0308ndinud ninasarvikuks"}, {"text_idx": "#000046", "text": "Galerii: testi end, kas tunned neid Eesti seeni?"}, {"text_idx": "#000047", "text": "Land: lubadus ko\u0303rghariduse rahastamist suurendada ei lahenda alusprobleemi"}, {"text_idx": "#000049", "text": "Video: seminar Eesti teaduseetika hetkeseisust ja tulevikust"}, {"text_idx": "#000050", "text": "Avastatud aine aitab astronautide luid hoida"}, {"text_idx": "#000053", "text": "Viis vastust kimbutavate herilastega toime tulemiseks"}, {"text_idx": "#000054", "text": "Tartu U\u0308likooli teadlased aitasid avastada mullas ka\u0308iva globaalse so\u0303ja"}, {"text_idx": "#000055", "text": "Kas o\u0308o\u0308liblikat peibutasid to\u0303esti Ronaldo pisarad?"}, {"text_idx": "#000056", "text": "Maailma vastupidavaimate loomade saladused hakkavad paljastuma"}, {"text_idx": "#000057", "text": "Virtuaaltuur: Tallinna loomaaia ja\u0308a\u0308karud said viimaks uue kodu"}, {"text_idx": "#000059", "text": "Kuradil on va\u0308hk, ta jookseb vo\u0303idu ajaga"}, {"text_idx": "#000060", "text": "Inimeste peeniseluule andis viimase hoobi monogaamia"}, {"text_idx": "#000061", "text": "Hiiglaslik viirus tekitas tulise vaidluse"}]