[{"text_idx": "#000004", "text": "Metsku\u0308la, 71302, Po\u0303hja-Sakala vald, Viljandimaa"}, {"text_idx": "#000005", "text": "No\u0303rga talu on elustiili ettevo\u0303te, kus to\u0308o\u0308 ja kodu on tihedalt seotud. Meie eesma\u0308rk on pakkuda positiivseid emotsioone - tulge meile ku\u0308lla!"}, {"text_idx": "#000006", "text": "No\u0303rga talu 1,5 ha suurune iluaed pakub inspiratsiooni nii profesionaalsele aiakujundajale kui ka algajale aednikule. Kujundus on selgepiiriline ja tugineb vanadel traditsioonidel. Suurtel kompaktsetel istutusaladel kasvab sadu nimetusi pu\u0308sililli, rikkalik valik on okaspuid. Palju kasutatakse nn. vanu taluaia taimi, mida on aastaid maakodudes kasvatatud.\nMaakodu stiilis aed o\u0303itseb varakevadest hilissu\u0308giseni. Aia uhkuseks on omapa\u0308rane pa\u0308evaliiliate ja aed-leeklillede e. flokside kollektsioon. Samuti suur valik hostasid ja helmikpo\u0308o\u0308riseid ning sadu erinevaid pu\u0308sikuid, mis sobivad just taluaia stiiliga.\nNo\u0303rga talu na\u0308ol on u\u0308htlasi tegemist ka na\u0308idisaiaga, mis toetab talu tootmistegevust ja taimede mu\u0308u\u0308ki. No\u0303rga talust on aastatega kujunenud maakondlik aianduskeskus."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Kevaditi korraldatakse taimede rohevahetust ja augustis traditsioonilisi lillepa\u0308evi ning floksina\u0308itust.\nNo\u0303rga talu on auhinnatud \u201eKauni Eesti kodu\u201d konkursil.\nGruppidele pakutakse erineva temaatikaga aiaringka\u0308ike. Korraldame aiandusalaseid u\u0308ritusi ja aianduslikke o\u0303ppepa\u0308evi."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Aianduslikud o\u0303ppepa\u0308evad ja to\u0308o\u0308toad No\u0303rga talus"}, {"text_idx": "#000009", "text": "Karksi kantsi ehk Lossima\u0308ge peetakse muistsete eestlaste linnuse asemeks. Muistsete eestlaste linnusease. Karksi foogtkonda mainivad ajalooallikad esmakordselt 1248.a. Karksi linnus ha\u0308vis Po\u0303hjaso\u0303jas 1708. aastal. Sa\u0308ilinud mu\u0308u\u0308ride vahel linnuse hoovis toimuvad ta\u0308napa\u0308eval kultuuri- ja spordiu\u0308ritused.\nAjaloolist huvi pakuvad 1778. aastal valminud Karksi Peetri kirik, mis on ainulaadne Eestis ja 17. sajandist pa\u0308rit Karksi mo\u0303isniku kindralleitnant von Lieveni perekonna barokkstiilis kabel, mis asub endise orduru\u0308u\u0308tlite kalmistu kohal. Kabel on vanim u\u0308mbruskonnas sa\u0308ilinud ehitusma\u0308lestis. Karksi mo\u0303isa su\u0308da ja\u0308a\u0308b linnusest mo\u0303ni kilomeeter eemale, sa\u0308ilinud on osa tiikidega kujundatud pargist ja mo\u0303ned ko\u0303rvalhooned. Siinsed ja\u0308rvesilmad pakuvad silmailu, kalastamis- ja ujumisvo\u0303imalusi."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Kolga-Jaani Ristija Johannese kirik ehitati juba 14. saj, torn lisati 1875. Sa\u0308ilinud on 1380. a puukrutsifiks, 18. saj kroonlu\u0308hter, maalid ja vana kalmistu. Altariseina asemel on idaaknal vitraaz\u030c. Omapa\u0308rased on kirikus sa\u0308ilinud Vana Testamendi teemalised maalingud."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Olustvere mo\u0303isa peahoone on ehitatud ja\u0308rgides juugendstiili 19. sajandil. Peahoone vastas asuv valitseja maja seostub stiililt ha\u0308sti peahoonega. Teistest hoonetest on ta\u0308helepanuva\u0308a\u0308rivad punastest tellistest karjao\u0303u koos meierei ja va\u0308ravatega, viinavabrik ning maantee a\u0308a\u0308res asuv ait. Omapa\u0308ra lisab metallist varikatuse ja va\u0308ndaga kaev. Kompleksi u\u0308mbritseb ko\u0303rge kivimu\u0308u\u0308riga piiratud liigirikas inglise stiilis park ja po\u0303lispuude alleed. Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskooli kasutuses olevas mo\u0303isa peahoones asub muuseum, kus eksponeeritud topistekogu."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Olustvere vallas asub Eesti u\u0308ks vanemaid rabasid Parika raba, mille vanuseks arvatakse olevat ligikaudu 9000 aastat. Rabas asuvas Parika ja\u0308rves kasvab mitmeid haruldasi veetaimi."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Soomaa Rahvuspark moodustati 1993.a. puutumata rabade, liigirikaste luhtade, puisniitude ja eripalgeliste metsade kaitseks. Soomaa mitmekesine loodus, omapa\u0308rane rippsilla ja u\u0308hepuulootsiku kultuur ning viis aastaaega on muutnud selle paiga populaarseks. Soomaa Ku\u0308lastuskeskuses Ko\u0303rtsi-To\u0303ramaal saab informatsiooni o\u0303pperadade, piknikupaikade, vaatetornide, matkaonnide jms kohta. Populaarsemad neist on Ruunaraipe Luited, Kopra rada, Riisa raba rada, Mulgi heinamaa, Oksa kompleks, La\u0308ti vaatetorn, Meiekose o\u0303pperada ja laagriplats, Ingatsi rada ja vaatetorn, rippsillad, karu post."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Selleks, et kaitsealast u\u0308levaadet saada ja rabaloodust nautida, on ehitatud 4,5 km pikkune ringikujuline laudtee, mille la\u0308bimiseks kulub ligikaudu 2 tundi. Rajal on hulgaliselt informatsiooni taimestiku, loomastiku ja linnustiku kohta, samuti puhkepingid. Rajal matkates on vo\u0303imalik na\u0308ha kidurate soo-ma\u0308ndidega lageraba, puisraba, a\u0308lveid, laukaid, vana loodusla\u0308hedast metsa, segametsa, kuusikut, kaasikut, ma\u0308nnikut ja tutvuda mitmekesise rabataimestikuga. Suvel-su\u0308gisel on matkarajal vo\u0303imalik osa saada rikkalikust muraka, pohla vo\u0303i jo\u0303hvikasaagist.\nGiidi tellimine o\u0303pperajale tel: +372 513 2944."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Ta\u0308nassilma u\u0308rgoru lo\u0303unakaldale ja\u0308a\u0308v Vana-Vo\u0303idu mo\u0303is vo\u0303is mo\u0303isana olemas olla juba XV saj. lo\u0303pul. Oma ja\u0308relklassitsistlikust stiilist ja sarmist on peahoone palju minetanud, kui tema tiibosad, mis algselt olid mo\u0303eldud u\u0308hekorruselistena, 1939.a. u\u0308mber ehitati. U\u0308ks uhkemaid ehitisi on otse eesva\u0308ljaku a\u0308a\u0308rde ja\u0308a\u0308v ait, mida ilmestab sammastik."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Viljandi lossipark koos ordulinnuse varemetega"}, {"text_idx": "#000019", "text": "Viljandi lossipark koos ordulinnuse varemetega asub Viljandi u\u0308rgoru po\u0303hjapoolses osas. Kivikindlus endise eestlaste kantsi kohale hakkas kerkima 1224. aastal. Oma ta\u0308ieliku kuju ja suuruse sai linnus 16. sajandi alguseks, olles silmapaistvamaid Eesti ja La\u0308ti aladel. Rootsi, Poola ja Venemaa vaheliste so\u0303dade to\u0303ttu on vo\u0303imsast ordulinnusest antud hetkeks vaid mo\u0303ni kivisein pu\u0308sti ja\u0308a\u0308nud. Et linnast Lossima\u0308gedesse pa\u0308a\u0308seda, paigutati 1931. aastal Kaevuma\u0308elt u\u0308le 13 meetri su\u0308gavuse kraavi rippsild, mis varem asus Tarvastus. Kaunis vaade avaneb varemetelt Viljandi ja\u0308rvele."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Palun kontrollige, et ko\u0303ik va\u0308ljad oleks korrektselt ta\u0308idetud."}]