[{"text_idx": "#000001", "text": "MTU\u0308 Eesti MaaturismOtsi lehelt ettevo\u0303tetU\u0308hingu liikmed"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Paketid 2-st kuni 50-le reisijale. Ra\u0308ndad ajas tagasi 100a kui laevad olid puust ja mehed rauast.\nMaailma mo\u0303nusamad moosekandid ja kontserdid.\nParimast saarte toorainest maitsera\u0308nnakuga proviant ja laeva omatoodang.\nEriline purjelaeva ajalooline interjo\u0308o\u0308r ja muidugi ro\u0303o\u0303mus meeskond."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Oleme avatud huvihariduse, turismi- ja kultuuriobjektina.\n2-4 tunnised lustiso\u0303idud. Pa\u0308ikeseloojangu so\u0308idud Arensburgi lahele. Reisid Abruka saarele.\nTiimi- ja motivatsiooniso\u0303idud, mereohutuse koolitused, to\u0308o\u0308toad.\nSuwitajate pa\u0308evaso\u0303idud Abruka saarele koos lo\u0303una ja giidituuriga.\nPulmad romantilises purjelaevas, nime a\u0308rasaatmine, uunikso\u0303idukid."}, {"text_idx": "#000009", "text": "On meil uhked o\u0308htuso\u0308o\u0308gid koos tippkoka ja kapteniga Admirali Salongis kuni 20-le ku\u0308lalisele.O\u0303htuso\u0308o\u0308gid, hubane istumine, teema- ja stiilio\u0303htud, ta\u0308htpa\u0308evad jne. Vajadusel saab laeva majutuma ja\u0308a\u0308da max 20 in.\nKu\u0308lalistele on avatud terrass/tekk ja ko\u0308etavad ning avarad siseruumid, sh baar."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Parimast saarte toorainest maitsera\u0308nnakuga proviant / 50 inimest"}, {"text_idx": "#000013", "text": "Angla tuulikud on Saaremaa kuulsaimad tuulikud. Anglas on ainsana Saaremaal oma ilme sa\u0308ilitanud tuulikuma\u0308gi, so tuultele avatud ko\u0303rgem koht, kuhu ehitati kogu ku\u0308la veskid. 1925. aastal, kui Anglas oli 13 talu, seisis siin koguni 9 tuulikut. Viiest veskist neli on tu\u0308u\u0308pilised Saaremaa pukktuulikud, ehitatud ka\u0308esoleva sajandi alguses. Nende keskel seisab veidi ko\u0303rgem 1927. aastal pu\u0308stitatud hollandi veski. Tuulikuma\u0308e jalamil asub Angla Pa\u0308randkultuurikeskus."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Karja Katariina kirik on Saaremaa va\u0308ikseim keskaegne kirik. 14. sajandil ehitatud kirik on peaaegu muutumatult sa\u0308ilitanud oma esialgse kuju. Kirikus on osaliselt sa\u0308ilinud dekoratiivsed seinamaalingud, kooriruumi vo\u0303lvidel on maagilised laema\u0308rgid, ka\u0308a\u0308rkambri koha on omapa\u0308rane kaminaga ruum, teine kamin leidub koori po\u0308o\u0308ningul. Oletatavasti loodi sellega o\u0308o\u0308bimisvo\u0303imalused palvera\u0308nduritele, kes u\u0308le Skandinaavia ja Ojamaa (Gotlandi) ra\u0308ndasid Maarjamaale."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Koguva ku\u0308la on Eestis ko\u0303ige paremini sa\u0308ilinud ku\u0308laansambel (100 hoonet, ca 20 pu\u0308sielanikku). Kordumatu miljo\u0308o\u0308 loovad kiviaedadega a\u0308a\u0308ristatud ku\u0308lata\u0308navad, rookatustega palktared, po\u0303lispuud ja kooguga kaevud. Koguva hoonestus pa\u0308rineb po\u0303hiliselt aastatest 1880 - 1930. Koguva vanim hoone, Andruse talu ait, asub ku\u0308la keskosas. Ainsa to\u0308o\u0308riistana selle hoone ehitamisel on kasutatud kirvest. Ku\u0308las asub Muhu muuseum, mille keskuseks on Tooma talu - kirjanik Juhan Smuuli kodutalu."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Kuressaare piiskopilinnus on ilmselt ko\u0303ige paremini sa\u0308ilinud keskaegne linnus kogu Baltikumis (rajatud 13. sajandi II poolel). Tahutud dolomiitplokkidest ehitise keskel on ruudukujuline hoov, mida u\u0308mbritseb teisel ja kolmandal korrusel kinnine ristika\u0308ik.\nLinnuses on Saaremaa Muuseumi ekspositsioon, mis tutvustab Saaremaa ja Kuressaare ajalugu ning siinset loodust. 2006 aastast on linnust u\u0308mbritseva kaitsevalli sees avatud 4 ka\u0308sito\u0308o\u0308koda \u2013 sepikoda, klaasikoda, keraamikakoda ja kiviraiekoda. Ko\u0303igis on vo\u0303imalik na\u0308ha oma ala meistreid to\u0308o\u0308tamas ja soovi korral saab ka ise ka\u0308tt proovida na\u0308iteks naela tagumisel.\n17.-19.saj. pa\u0308rit Kuressaare vanalinn on restaureeritud ning ta\u0308is vaatamisva\u0308a\u0308rsusi."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Mihkli talumuuseum paikneb Saaremaa la\u0308a\u0308nerannikul ajaloolises hoonetekompleksis, mille talu viimane omanik andis koos enamiku sa\u0308ilinud etnograafilise tarbevaraga tasuta u\u0308le toonasele Saaremaa Koduloomuuseumile. Pea eranditult on need esemed valmistanud selle talu elanikud kahe sajandi jooksul, kuue po\u030blvkonna ka\u0308teto\u0308o\u0308na.\nTalu taha on rajatud piknikumaja ja saunaga puhkeplats, mida ku\u0308lastajad saavad rentida. Siin korraldatakse suveperioodil ka kontserte ja muid avalikke u\u0308ritusi. Kuna Mihkli talu algne tuuleveski on ha\u0308vinud, paigutati siia ka vanadel eeskujudel ehitatud uus tuulik."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Panga pank on ko\u0303rgeim Saaremaa ja Muhu po\u0303hjaranniku pankadest. Panga maksimaalne ko\u0303rgus on 21,3 m ning ulatus umbes 2,5 km. Panga ko\u0303ige ko\u0303rgemas kohas asub muistne ohvrikoht, kus vanasti toodi ohvreid merele."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Ruhnu saar (pindala 11,4 km2, ca 60 elanikku) on Eesti kaugeim saar. Kolka neemeni La\u0308ti rannikul on siit 37 km, Kuressaarde 70 km. Esmakordselt on Ruhnut mainitud 1341.a. Kuramaa piiskopi vabaduskirjas, milles kinnitati, et saart asustavad rootslased vo\u0303ivad elada vabade talupoegadena. 1644. a. ehitatud Ruhnu puukirik on u\u0308ks vanimaid puitehitisi Eestis. Ruhnus asub eesti u\u0308ks su\u0308gavamaid puurauke - 787,4 m, millest va\u0308ljuv vesi on ravivee omadustega ja va\u0308ga soolane. Saarel on mitmeid haruldasi ja kaitse all olevaid taime- ning loomaliike."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Viiduma\u0308e Looduskaitseala on rajatud 1957. aastal ja tema praegune pindala on 1846 ha.haruldaste taimeliikide ja koosluste kaitseks. Siin on kuulsa saaremaa robirohu - kogu maailmas vaid Saaremaal esineva endeemse taimeliigi kasvupaigad, haruldustest leidub veel alpi ristikut, tuhkpihlakat jt. Kaitseala keskusest algava 2 km o\u0303pperaja saab la\u0308bida juhendaja saatel."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Rahvusvahelise ta\u0308htsusega linnukaitsealade ko\u0303rgeima kategooria hulka kuuluv Vilsandi Rahvuspark () on va\u0308lja kasvanud 1910. a. loodud Ida-Euroopa u\u0308hest esimesest looduskaitsealast Vaika saartel. Vilsandil ja laidudel peatub, toitub ja pesitseb ku\u0308mneid tuhandeid merelinde."}]