[{"text_idx": "#000001", "text": "La\u0308bira\u0308a\u0308kimistel vo\u0303idakse saavutada kokkulepe kas koosto\u0308o\u0308s u\u0308hist tahet so\u0303nastades vo\u0303i u\u0308he poole tahet peale surudes. Vo\u0303lao\u0303igussuhtes eeldatakse poolte o\u0303iguslikku vo\u0303rdsust, lepingupartnerid peavad samal tasemel huvituma va\u0308ljundist ja saama kasu nende poolt aktsepteeritaval ma\u0308a\u0308ral (su\u0308mmeetria ja efektiivsus)."}, {"text_idx": "#000003", "text": "On levinud arusaam ja va\u0308ide, et religioosne isik on altruistlikum, va\u0308hem maiselt enesekasust la\u0308htuv ja valmis rohkem arvestama partneri huve. Hu\u0308poteesina tuleks eeldada, et tehingupartneriteks valitakse vastutulelikumaid religioosseid isikuid, kelle suhtes on ootus so\u0303lmida kokkulepe."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Empiirilises uuringus aastatel 2014\u20132016 kontrolliti 468 etteantud vastusevariantidega ankeedi po\u0303hjal, kas religioosseid isikuid tajutakse la\u0308bira\u0308a\u0308kimistel vastutulelikemana."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Uurimismudelis vaadeldava tehingu eeldused on: a) tehingu pooled on ratsionaalsed, nad on no\u0303us so\u0303lmima lepingut vaid teatud tingimustel ja na\u0308evad ette kokkuleppe vo\u0303imalikke tagaja\u0308rgi, b) tehingu pooled avaldavad u\u0308ksteisele oma hoiakud religiooni suhtes; c) hoiakud religiooni suhtes mo\u0303jutavad partnerite la\u0308bira\u0308a\u0308kimiste stiili ja lepingu so\u0303lmimise valmidust."}, {"text_idx": "#000011", "text": "La\u0308bira\u0308a\u0308kimiste tulemust hindame me sotsiaalse o\u0303ppimise (kogemuse) po\u0303hjal. Isikul ei pruugi olla teatud tehingute osas kogemust. Ko\u0303ikide alternatiivide mittearvestamist nimetatakse piiratud ratsionaalsuseks ning seostatakse intuitiivse ja emotsionaalse mo\u0303tlemisega (Kahneman 2003: 1449). Religioosne isik on o\u0303ppinud grupilt religioosselt o\u0303iget ka\u0308itumist ja majanduska\u0308itumist ning tema valikud taotlevad koguduse ja jumala heakskiitu."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Seos religioossusega oleks see, et narratiiv annab tulemusele to\u0303lgenduse, mida inimene sotsiaalse o\u0303ppimise tulemusena tunnistab o\u0303igeks ja vastab tema religioossele identiteedile. Kui vo\u0303tta aluseks kaotuse-vo\u0303idu so\u0303ltuvus isiku enda subjektiivsest tajust, siis seletuvad ka sellised mentaalsed seisundid nagu alatine rahulolematus tehingu tulemustega; tehingu poolte ebavo\u0303rdsuse tunnetamine seal, kus seda pole; teisele poolele langeva osa na\u0308gemine tegelikust suuremana."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Valik \u201ereligioosse isiku vo\u0303it \u2013 partneri kaotus\u201c na\u0308itab, et religioosset isikut tajutakse kas: a) paindumatult kinni pidavat soovist lu\u0308litada lepingusse religioosseid tingimusi vo\u0303i b) peab religioosne isik loomulikuks religioosse kuuluvuse alusel va\u0308ljundist suurema osa saamist."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Valiku selgitused ei seosta ja\u0308releandmist sotsiaalse positsiooni no\u0303rkusega vo\u0303i rumalusega. Ja\u0308releandmise po\u0303hjustab indiviidi enda eetiline kalkuleerimine vo\u0303i jumala kavandatu. Eeldatakse:"}, {"text_idx": "#000023", "text": "Kas ja\u0308releandmine on kommertstehing jumalaga \u2013 religioosne isik pakub omapoolset ja\u0308releandmist maises tehingus, saades jumalalt vastutasuna jumalikku armu? Selline la\u0308henemine vastaks arusaamisele: mida rohkem jumala poole palvetad, seda rohkem jumal vastutasuks annab. Nimetaksime sellist la\u0308henemist religioosseks utilitarismiks. Teine arusaam oleks, et isik seesmiselt peabki loobumist o\u0303igeks ka\u0308itumiseks ja ta teistmoodi toimida ei saa \u2013 so\u0303ltumata jumala vo\u0303imalikust reaktsioonist. Kuigi partneri jaoks religioosse isiku ja\u0308releandmine va\u0308lise ka\u0308itumisena paistab mo\u0303lemal juhul sarnasena, vo\u0303ib erinev arusaamine ja\u0308releandmise olemusest mo\u0303jutada religioosse isiku rahulolu tehingust. Esimesel juhul vo\u0303ib pu\u0308sida kahtlus, kas jumal hindab ja\u0308releandmist \u201epiisavalt o\u0303iglaselt\u201c, teisel juhul ja\u0308releandmine on ainuo\u0303ige ka\u0308itumine ja toob kaasa sisemise rahulolu."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Usklike arvamus \u2013 jumal loob religioosse isiku jaoks proovilepanemiseks kaotussituatsiooni. O\u0303iglane jumal kompenseerib kaotuse tulevikus inimesele. U\u0308ks budistlik vastus \u2013 kannatused igapa\u0308evaelus on tingitud eelmise elu karmast, religioosne isik peab uuestisu\u0308nniks ebaedu kannatama."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Valikul \u201ereligioosse isiku kaotus \u2013 partneri kaotus\u201c arvati: a) religioossus piirab ka\u0308itumisvariante, lepingu so\u0303lmimine ja ta\u0308itmine komplitseerub, b) vastuolud sekulaarsete ja teisest usundist pa\u0308rit isikutega viivad religioossete (va\u0308a\u0308rtus)konfliktideni majandustehingus."}, {"text_idx": "#000033", "text": "Religioossust kui vaimupimedust ka\u0308sitlevaid isikuid iseloomustab: a) vanemaealiste vastajate hulgas omaaegse ateistliku o\u0303petuse mo\u0303ju; b) noorema po\u0303lvkonna hulgas religioossete normide ebatavalisus vo\u0303rreldes vo\u0303lao\u0303igusega \u2013 piirangute po\u0303hjendus (narratiivi seletused tunduvad lihtsalt naljakad, piirangute vastuolu bioloogia, keemia, fu\u0308u\u0308sikaga); religioosse isiku mo\u0303tteavaldused u\u0308ldse tegelikkuse kohta (jumala abi ja mo\u0303ju, su\u0308ndmuste to\u0303lgendamine)."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Religioosse isiku paindumatus viib kokkuleppe nurjumisele: a) va\u0308listub vo\u0303lao\u0303igusliku lepingu tunnus dispositiivsus; b) religioossete normide muutmine pole tehinguosaliste vo\u0303imuses, see on religioosse grupi pa\u0308devus; c) vastuolu tehingus vajaliku mo\u0303lema poole vaba tahte ja u\u0308hise arusaamaga va\u0308ljundist \u2013 tavaliselt pole religioosne isik vo\u0303imeline midagi vastu pakkuma ja\u0308releandmise eest ja sekulaarsel isikul puudub ja\u0308releandmiseks motivatsioon."}, {"text_idx": "#000043", "text": "Kolmandal kohal on arvamus, et religioosne isik peab alati vo\u0303itma. Selles alaliigis omakorda domineerib seisukoht, et religioossed normid ei vo\u0303imalda religioossel isikul teha ja\u0308releandmisi. Sellise seisukoha moodustumisel on suur osa meedial moslemite elu kajastamisel La\u0308a\u0308nes."}, {"text_idx": "#000056", "text": "Avaldatud materjalide o\u0303igused kuuluvad toimetusele ja autoritele. Ajakirja ja toimetuse kohta vt siit; kontakt: toimetus[a\u0308t]kjt.ee"}]