[{"text_idx": "#000000", "text": "Milline pensionisu\u0308steem valida, et pension oleks tulevikus suurem?"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Arvutused na\u0308itavad, et praegune su\u0308steem vo\u0303imaldab tulevikus saada suuremat pensioni kui seni va\u0308lja ka\u0308idud alternatiivid. Pensionisu\u0308steemide vahel valides peaksime olema tulevikku vaatavad. Minevikus tehtud vigadest tuleb o\u0303ppida ja pensionisu\u0308steem vajab kindlasti parandusi. Ent selle lo\u0303hkumine ei aitaks kaugemas tulevikus pensionile ja\u0308a\u0308jaid, ega ka neid, kes on teise sambaga liitunud ja peagi pensionile ja\u0308a\u0308mas. Neile inimestele oleks abi pensionisu\u0308steemi reformidest, na\u0308iteks va\u0308ljamaksesu\u0308steemi korrastamisest."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Tagamaks la\u0308bipaistvust, koostasin erinevate pensionisu\u0308steemide vo\u0303rdlemiseks Exceli kalkulaatori, mille saab laadida alla siit. Kalkulaatori abil saab analu\u0308u\u0308sida eelduste mo\u0303ju tulevasele pensionile ja kui soovi on, siis kontrollida arvutuste korrektsust. Alternatiivsete su\u0308steemidena vaatlen teise samba maksete suunamist esimesse sambasse ja teise samba kaotamist."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Ko\u0303ige ilmekamalt iseloomustab praeguse pensionisu\u0308steemi paremust ja\u0308rgmine joonis. 1990. aastal su\u0308ndinu esimene pension 2060. aastal pensionile ja\u0308a\u0308des oleks suurim praeguse pensionisu\u0308steemi korral. Teise samba liitmine esimese sambaga va\u0308hendaks pensione vo\u0303rreldes praeguse su\u0308steemiga ja teise samba lihtsalt kaotamise korral oleksid pensionid muidugi ko\u0303ige pisemad. Vaatlen siin 1990. aastal su\u0308ndinuid ja 2060. aastat selleks, et tulemusi saaks vo\u0303rrelda viimaste kuude jooksul ajakirjanduses ilmunud analu\u0308u\u0308sidega. Teistest eeldustest on juttu kirjatu\u0308ki lo\u0303pus."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Praegusele pensionisu\u0308steemile on pakutud u\u0308heks alternatiiviks teise samba maksete liitmist sotsiaalmaksuga. Sel juhul on esimene sammas kuni 6/16 ehk 37,5% suurem kui praeguse su\u0308steemi korral. 6% brutopalgast suunatakse praegu teise sambasse ja 16% esimesse sambasse. 37,5% pigem u\u0308lehindab vo\u0303imalikku esimese samba suurenemist, sest see kehtib vaid tasakaalus pensionisu\u0308steemi korral. Kui pensionide va\u0308ljamaksed on suuremad kui jooksev maksutulu, on esimese samba suurenemine va\u0308iksem."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Teise samba kaotamise stsenaarium vo\u0303ib olla ka teise samba vabatahtlikuks tegemise stsenaarium nende inimeste jaoks, kes on kulutanud pensionisa\u0308a\u0308stud soojamaareisiks vo\u0303i tarbimislaenu tagasimakseteks. Pensionisu\u0308steemi vabatahtlikuks tegemine ei saa seisneda vaid su\u0308steemi panustamise vabatahtlikuks muutmises, vaid sellega peab kaasnema ka loobumine tulevastest hu\u0308vedest. Arvestades seda, kui va\u0308ikeseks kujuneksid pensionid ilma teise sambata, on va\u0308ga ebato\u0303ena\u0308oline, et tulevased pensiona\u0308rid ei kehtesta valimiste kaudu tulevastele po\u0303lvkondadele ko\u0303rgemaid makse. See ta\u0308hendab, et teise samba vabatahtlikuks muutmise maksavad kinni ja\u0308rgmised po\u0303lvkonnad."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Inimesed sa\u0308a\u0308stavad vabatahtlikult va\u0308he. Mo\u0303ne aasta tagune majapidamiste finantska\u0308itumise ja tarbimise uuringkinnitas, et kuigi keskmiselt on majapidamistel finantsvara u\u0308le 10 tuhande euro majapidamise kohta, on sa\u0308a\u0308stud peamiselt jo\u0303ukamatel leibkondadel. Poolte leibkondade finantsvara ja\u0308i alla 2100 euro. Inimesed ei kogu endale vabatahtlikult suuri sa\u0308a\u0308ste. Sissetulekut kaotamisel ja\u0308tkuks enamikul raha vaid mo\u0303neks kuuks."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Rahvusvahelist kogemust arvestades pole arvutustulemuses midagi ootamatut. Meie mo\u0303istes esimest ja teist sammast kombineerivat pensionisu\u0308steemi on soovitanud teadlased ku\u0308mnendeid rahvastiku vananemisega toimetulemiseks. Tegelikult oleks ootamatu see, kui Eesti andmeid la\u0308bi arvutades saaks erineva tulemuse kui maailma analu\u0308u\u0308si paremik seni on saanud. U\u0308htlasi on siin esitletud tulemus sarnane Magnus Piiritsa ERRisilmunud arvamusloole."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Rahandusministeerium prognoosib, et 2060. aastal on Eesti keskmine brutopalk u\u0308le 7500 euro. See ta\u0308hendab , et praeguse su\u0308steemi ja\u0308tkumisel moodustaks elu jooksul keskmist palka teeninu pension esimestel aastatel pa\u0308rast pensionile ja\u0308a\u0308mist keskmisest brutopalgast sarnase osakaalu nagu praegu. Aja jooksul see suhe aga va\u0308heneks (vaata alumist joonist)."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Olen eeldanud, et kogumispensioni va\u0308ljamaksed toimuvad vo\u0303rdse suurusega osades ja seeto\u0303ttu va\u0308heneb pensioniea jooksul teise samba osakaal pensionis. Suurema osa pensionieast oleks pension praeguse sammastega pensionisu\u0308steemi korral ko\u0303rgem kui sammasteta su\u0308steemi korral. Must joon, mis kirjeldab u\u0308lal oleval graafikul sammastega su\u0308steemi, on suurema osa ajast u\u0308levalpool kui teised jooned."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Praegune su\u0308steem on vo\u0303imalike seas parim, aga ka seda annab parandada. Seni on Eesti pensionifondide tootlus olnud madalam kui teistes arenenud riikides, aga arvutustes olen eeldanud, et pensionifondide tootlust piiravad probleemid tehakse korda. Kuna pensionifondide tootlus kujuneb rahvusvahelisel finantsturul, ei ole meil piirangut saavutada sarnast tootlust, nagu saavutavad OECD parimate praktikate rakendajad, juhul kui ka\u0308itume nagu nemad. Sellega juba tegeldakse. Pensionifondide tootluse parandamisel vo\u0303iks olla abi ka u\u0308ldisest finantskirjaoskuse parandamisest, sest see aitaks kaasa pensionifondi teadlikule valikule."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Fondide tulususe parandamise ko\u0303rval tuleb tegeleda va\u0308ljamaksete su\u0308steemiga. See on oluline ka nende jaoks, kes on kohe-kohe pensionile ja\u0308a\u0308mas."}, {"text_idx": "#000012", "text": "U\u0308ks vo\u0303imalus on siduda teise samba va\u0308ljamakse esimese samba edasilu\u0308kkamisega. See ta\u0308hendaks, et pensionile ja\u0308a\u0308ja saaks esimestel aastatel raha teisest sambast ja hiljem oleks esimene sammas edasi lu\u0308katud aastate vo\u0303rra suurem. See vo\u0303imaldaks va\u0308ltida kalli kindlustuslepingu so\u0303lmimist ja tekitaks lihtsa meetodi pensioni indekseerimiseks. Kui pensionide edasilu\u0308kkamise arvutustes vo\u0303etakse kasutusele nn aktuaarse neutraalsuse po\u0303himo\u0303te, ehk esimese samba pension arvutatakse o\u0303iglaselt u\u0308mber vo\u0303ttes arvesse pensionisaamise edasilu\u0308kkamist, ei tekitaks kirjeldatud va\u0308ljamaksete su\u0308steem ka maksumaksjale ta\u0308iendavat kulu. Ko\u0303ik vo\u0303idaksid."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Olen arvutustes vaadelnud 1990. aastal su\u0308ndinut, kes asub raha teenima 20-aastaselt ja la\u0308heb pensionile 70-aastasena. Selline pensioniea to\u0303us on laias laastus koosko\u0303las eeldusega, et tulevikus on pensioniiga seotud oodatava eluea to\u0303usuga."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Arvutustest on eeldatud, et palk on kogu aeg keskmine palk \u2013 see on muidugi va\u0308ga suur lihtsustus, aga na\u0308itlikustamiseks sobib ku\u0308ll. Su\u0308steemide vo\u0303rdlemiseks on mo\u0303istlik vaadelda enam-va\u0308hem keskmist palka teenivat ja seela\u0308bi keskmist pensioni saavat inimest. Kuna selline inimene esindab su\u0308steemi keskmist, saame anda hinnangu su\u0308steemide omavahelise suhte kohta. Vaadeldes va\u0308ga madala vo\u0303i vastupidi va\u0308ga ko\u0303rge palgaga inimesi, kallutaks meid asjaolu, et su\u0308steemid jagavad sissetulekuid erinevalt u\u0308mber."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Mida nooremat inimest vaadata, seda kasulikum on kogumispension vo\u0303rreldes I sambaga. Minu jaoks on esimesel sambal veidi rohkem mo\u0303tet, kui 1990. aastal su\u0308ndinu jaoks, sest olen vanem, aga minu laste jaoks saab esimene sammas olema vo\u0303rreldes palgatasemega na\u0308rusem kui 1990. aastal su\u0308ndinu jaoks."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Teise samba fondi keskmiseks tootluseks olen eeldanud 4,1%. See on OECD riikide pensionifondide tootluste viimase ku\u0308mne aasta aritmeetiline keskmine. OECD riikide viimase viie ja 15 aasta pensionifondide tootlused on 5% ringis. Eesti pensionifondide tootlused on ja\u0308a\u0308nud minevikus OECD keskmisele alla. Investeerimine on alati seotud riskiga ja tulemus vo\u0303ib kujuneda nii paremaks kui halvemaks kui eeldus. Sarnaselt u\u0308mbritseb ma\u0308a\u0308ramatus ka pikaajalist majandusprognoosi."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Pensionile ja\u0308a\u0308va inimese oodatavaks elueaks olen eeldanud ligikaudu 19 aastat. Eurostati rahvastikuprognoosi alusel on 2060. aastal 70-aastastel meestel keskmiselt elada veel 17,1 aastat ja naistel 20,6. Keskmiseks on 18,85 aastat."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Teise samba va\u0308ljamaksete puhul olen eeldanud, et pension makstakse va\u0308lja vo\u0303rdsetes osades ja kogumispension teenib va\u0308ljamakseperioodi jooksul 2% intressi aastas. Viimane peaks olema tuleviku riskivaba intressima\u0308a\u0308r. Arvutustes kasutatakse ka 3%, aga olen konservatiivne."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Makromajanduse eeldused po\u0303hinevad Rahandusministeeriumi pikal majandusprognoosil aastani 2070. Sealt edasi olen prognoosi pikendanud konstantse kasvuma\u0308a\u0308ra eeldusega."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Mo\u0303istlikke eeldusi tehes vo\u0303imaldab praegune pensionisu\u0308steem saada tulevikus suuremat pensioni kui seni va\u0308lja pakutud alternatiivid. Pensionisu\u0308steemi taandamine vaid tootlusele on ko\u0303igele vaatamata va\u0308ga suur lihtsustus. Lisaks tootlusele on ka teisi kriteeriume, mille alusel praegune su\u0308steem alternatiividest parem on. Kui otsustaksime, et ei taha ta\u0308na oma pensioniaastateks sa\u0308a\u0308ste koguda, seame olulise piirangu ja\u0308rgmiste po\u0303lvkondade valikuvabadusele."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Meeleoludest Ameerikas U\u0308lemkohtu abordio\u0303iguse lahendi taustal"}]