[{"text_idx": "#000000", "text": "EELK perikoopide abimaterjal 4/13: kolmas pu\u0308hapa\u0308ev pa\u0308rast nelipu\u0308ha Lk 9:57\u201362"}, {"text_idx": "#000002", "text": "9:57 Mo\u0303nes ka\u0308sikirjas pikemalt: \u201eJa su\u0308ndis [egeneto], kui nad olid teel minemas...\u201c (Codex Alexandrinus, Codex Washingtonianus, Codex Athous Laurae, Bu\u0308tsantsi enamustekst, mo\u0303ningad ladina ja su\u0308u\u0308ria versioonid)."}, {"text_idx": "#000003", "text": "9:58 Codex Vaticanus\u2019es puudub so\u0303na \u201eJeesus\u201c."}, {"text_idx": "#000004", "text": "9:59b Mo\u0303nes vanas ja autoriteetses tekstis (Codex Alexandrinus, Codex Ephraemi Rescriptus jt) esineb see salmisoa ja\u0308rgnevalt: \u201eIssand [kyrie], luba mul enne minna matma oma isa!\u201c Kyrie va\u0308ljaja\u0308tmine (Codex Vaticanus ja Codex Bezae ja varajasest su\u0308u\u0308ria to\u0303lkest Syrus Sinaiticus) tekitab ku\u0308simuse: milline motiiv oleks ajendanud kopeerijaid seda kustutama? So\u0303na vo\u0303is olla lisandunud ku\u0308ll ka salmist 61 vo\u0303i paralleelist Mt 8:21, kuid kuna kyrie puudumine vo\u0303ib olla tingitud ka siiski transkriptsioonilisest eksitusest, on Nestle-Alandi va\u0308ljaandes ja\u0308etud see po\u0303hiteksti nurksulgudesse. Eesti keeles on esindatud mo\u0303lemad variandid, erinevalt vastavalt Piibliseltsi 1997. aasta ja 1989. aasta Uue Testamendi va\u0308ljaandes."}, {"text_idx": "#000005", "text": "9:62 Salmi algusest on erinevaid versioone: \u201eAga Jeesus u\u0308tles\u201c ja \u201eAga Jeesus u\u0308tles temale\u201c (eipen de [pros auton] ho Ie\u0304sous). Fraas pros auton puudub na\u0308iteks papu\u0308u\u0308rusest P45, Codex Vaticanus\u2019est. Eesti keeles on esindatud mo\u0303lemad variandid vastavalt 1997. ja 1989. aasta Uue Testamendi va\u0308ljaandes."}, {"text_idx": "#000007", "text": "1) Inimese Pojal pole kohta kuhu pead panna (s-d 57\u201358);2) lase surnuil matta oma surnuid (s-d 59\u201360);3) kes on pannud ka\u0308e adra ku\u0308lge ja siis vaatab tagasi, ei ko\u0303lba Jumala riigile (s-d 61\u201362)."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Perikoop ja\u0308a\u0308b Luuka jutustuses Jeesuse Jeruusalemma teekonna algusesse ja siin ro\u0303hutatakse Jeesuse ja\u0308rgimise radikaalseid no\u0303udeid. Alustatud on Jeruusalemma teekonna konteksti tugevdamisega (Lk 9:51\u201356). Seeja\u0308rel tuleb meie perikoop, mis on korraldatud kolmeosalisena. See koosneb vormiliselt kolmest logion\u2019ist. Esimeses ja kolmandas lausungis teevad Jeesuse poole po\u0308o\u0308rdujad ettepaneku teda ja\u0308rgida; keskses osas kutsub Jeesus ja\u0308rgima. Ainult keskses u\u0308tluses on selle u\u0308lesande konkreetne so\u0303nastus, millest kutsutakse osa saama need, kellele kutse esitatakse (\u201ekuuluta Jumala riiki\u201c). Avalausungis to\u0303statab Jeesus teema: millised raskused seisavad selle ees, kes ja\u0308rgneb: \u201eRebastel on urud ja taeva lindudel pesad, aga Inimese Pojal ei ole, kuhu ta oma pea vo\u0303iks panna\u201c. Kahe u\u0308leja\u0308a\u0308nud u\u0308tluse puhul esitab vastuva\u0308iteid just see, kes ra\u0308a\u0308gib Jeesusega: \u201eLuba mul enne minna matma oma isa! /.../ luba mul enne ja\u0308tta hu\u0308vasti nendega, kes mul kodus on!\u201c Perikoobile ja\u0308rgneb seitsmeku\u0308mne ju\u0308ngri la\u0308kitamine (Lk 10:1\u201312) ja Galilea linnade so\u0303itlemine, kuna need ei soovi Jeesust vastu vo\u0303tta (Lk 10:13\u201316)."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Terve Luuka evangeeliumi kontekstis esinevad arvukad viited Jeesuse teekonnale Jeruusalemma poole. Teekond algab Lk 9:51, mida peetakse evangeeliumi jutustuse poolitajaks; siis 9:57 \u201enad olid teel minemas\u201c; 10:38 ja 13:22 ka\u0308ivad nad \u201eteed\u201c, \u201eteed Jeruusalemma poole\u201c; 13:33 na\u0308itab teekonna suunda, Jeruusalemma; 17:11 tuletatakse meelde, kuhu Jeesus oli minemas; 18:31 o\u0303petab Jeesus ju\u0308ngritele teekonna ta\u0308hendust; 19:11 on jo\u0303utud Jeruusalemma la\u0308hedale; 19:28jj jo\u0303utakse Jeruusalemma la\u0308hedale ja sisenetakse linna. Perikoobi laiema kontekstina tuleks na\u0308ha evangeeliumi lo\u0303ppu 24:47 ja ka Apostlite tegude raamatu algust 1:8, mis markeerivad evangeeliumi teekonda alates Jeruusalemmast kuni maa a\u0308a\u0308rteni."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Selle perikoobi jaoks kasutab Luukas materjali Matteusega u\u0308hisest allikast (Q-allikas) ja seda va\u0308hemalt kahe esimese lausungi versioonide jaoks (Lk 9:57\u201360). Matteusel esineb ainult kaks esimest kutsumislugu (Mt 8:8\u201322), kuid Luukal on siin kolm iseseisvat logion\u2019i, mis on kokku pandud ju\u0308ngriks olemise radikaalse olemuse motiivi u\u0308mber. Kolmas lausung vo\u0303ib pa\u0308rineda kas Q-allikast vo\u0303i Luuka eriallikast. Ko\u0303ik kolm Luuka esitatud Jeesuse u\u0308tlust tunduvad tugevasti eeldavat perikoobi narratiivi konteksti. Eelko\u0303ige on salm 60 mo\u0303ttekas, kui vastab millelegi u\u0308sna konkreetsele. Salm 58 oleks vo\u0303inud ku\u0308ll levida ka iseseisva u\u0308tlusena, kajastades Jeesuse eneseteadvuse aspekti; samuti oleks salm 62 vo\u0303inud levida iseseisva u\u0308ldise va\u0308ljakutsena, et tunnustada pu\u0308hendumuse ja\u0308rjepidevust, millele Jumala riigi kuulutamine Jeesuse kuulajaid u\u0308les kutsub. Kuid ko\u0303ik kolm u\u0308tlust on mo\u0303istetavad ka u\u0308htse allusioonina prohveti kutsumise loole. Nimelt tundub salmides 59 ja 61 olevat sihilik viide Eliisa so\u0303nadele, mis ko\u0303lavad vastusena Eelija kutsele: \u201eLase mind ometi oma isale ja emale suud anda, siis ma ka\u0308in su ja\u0308rel!\u201c (1Kn 19:20). Lisaks sellele, et Q-allikas esitatakse va\u0308ljakutse nii-o\u0308elda tavalistele perekondlikele viisakustele, to\u0303stetakse siin dramaatiliselt esile kutset ja\u0308rgida Jeesust kui midagi palju enamat kui pelgalt kutset prohvetiametisse, mis on selgemalt so\u0303nastatud pa\u0308rast seitsmeku\u0308mne ju\u0308ngri tagasitulekut: \u201e[P]alju prohveteid ja kuningaid on tahtnud na\u0308ha, mida teie na\u0308ete, ega ole na\u0308inud, ja kuulda, mida teie kuulete, ega ole kuulnud\u201c (Lk 10:23\u201324). Mitte ainult ju\u0308ngriks saamise taotlusel, vaid ilmselt ka vastuses on vihje Eliisa palvele, kuna Eliisa ku\u0308nnab samal ajal, kui Eelija teda kutsuma tuleb. Seega, kolmekordne ju\u0308ngriks saamise taotlus ja Jeesuse vastus sellele tunduvad olevat u\u0308htse tervikuna Luuka kavandatud, toetudes (vo\u0303ib-olla juba suulises traditsioonis levinud) su\u0308noptilisele traditsioonile."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Sellele, mil ma\u0308a\u0308ral on meie perikoop asetatav Jeesuse maise teenistuse aega, on la\u0308henetud mitmeti. So\u0303ltub sellest, kas ka\u0308sitleda tiitlit \u201eInimese Poeg\u201c ajaloolise Jeesuse u\u0308tlusena vo\u0303i mitte. Tuleb tunnistada, et ulatuslikus teaduslikus arutelus fraasi ho hyios tou anthro\u0304pou u\u0308le ei ole leitud kindlat u\u0308ksmeelt fraasi tausta, arengu ega evangeeliumis kasutamise ta\u0308henduse ku\u0308simuses. Kaua on olnud populaarne Saksa piibliteadusest pa\u0308rinev seisukoht (Rudolf Bultmann), et Jeesuse aja judaismis oodati u\u0308leloomuliku apokalu\u0308ptilise Inimese Poja taevast tulemist ja just sellest taustast la\u0308htudes peame selgitama fraasi kasutamist evangeeliumis. See vaade on paraku hiljutistes uurimustes pidevalt u\u0308mber lu\u0308katud ja ingliskeelses teadusmaailmas peaaegu kadunud. Tundub, et uurijad on pigem seda meelt, et salm 58 (\u201eRebastel on urud ja taeva lindudel pesad, aga Inimese Pojal ei ole, kuhu ta oma pea vo\u0303iks panna\u201c) sobib pigem ajaloolisele Jeesusele endale kui koguduse produktsiooniks. U\u0308ksmeelel ollakse u\u0308leskutse \u201eLase surnuil matta oma surnuid ...\u201c (s 60) suhtes. Selles na\u0308hakse ko\u0303igi muistsete perekonnatavade rikkumist. Sa\u0308a\u0308rast vastust on raske seletada va\u0308ljaspool ajaloolise Jeesuse so\u0303nade pakilisust (Jumala riik on la\u0308hedal). Uurijad on omistanud selle logion\u2019i ajaloolisele Jeesusele peaaegu u\u0308heha\u0308a\u0308lselt. Perikoobi kolmanda osa autentsuse suhtes ei ole nii suurt konsensust, kuna see esineb ainult Luukal ja sisaldab otsest vihjet Eliisa kutsumisloole. Luuka enda vabaloomingut on peetud siiski ebato\u0303ena\u0308olisemaks kui seda, et ta vo\u0303ttis selle u\u0308le kas Q-allikast vo\u0303i oma eriallikast (John Nolland)."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Nagu teistegi evangeeliumite puhul, nii on ka Luuka evangeeliumis kirjeldatud Jeesust nii, nagu teda ma\u0308letati, arvestades uut muutunud olukorda kaasajas. Esimese sajandi lo\u0303pus olid Luuka adressaadid teadlikud Jeruusalemma ha\u0308vitamisest ja linna elanike hajutamisest. Vahemeremaade kristlased olid moodustamas uusi kristlikke kogukondi ja va\u0308ikeseid gruppe (Bruce Malina ja\u0308rgi Jeesuse-ja\u0308rgsed grupid), kus grupidu\u0308naamika seisukohast toimusid igal pool sarnased protsessid: grupi moodustumine, aktiviseerumine, normeerumine, kasvamine ja jagunemine. Meie perikoop illustreerib grupi formeerumise ja aktiviseerumise tasandit, mida illustreerib see, et arutletakse uude ru\u0308hma kuulumise ta\u0308henduse ja oma u\u0308lesande teostamise vo\u0303imaluste u\u0308le. Radikaalne lahtiu\u0308tlemine senisest tegevusest ja sihipa\u0308rane liikumine Jeruusalemma poole vo\u0303is muutunud olukorras Rooma impeeriumis omandada u\u0308lekantud ta\u0308hendusi."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Luuka perikoobi otsene su\u0308noptiline paralleel on Matteuse evangeeliumis (Mt 8:18\u201322) ja traditsioonilooline paralleel 1. Kuningate raamatu Eliisa kutsumisloos (1Kn 19:19\u201321). Kaudseid paralleele vo\u0303ib na\u0308ha veel teisteski kutsumislugudes nii Vanas kui Uues Testamendis."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Kolmas pu\u0308hapa\u0308ev pa\u0308rast nelipu\u0308ha kannab teemat \u201eKutse Jumala riiki\u201c ja po\u0308o\u0308rab kolmanda lugemisaasta evangeeliumi abil ta\u0308helepanu Jumala kutse ja\u0308rgimise radikaalsusele. Jeesuse so\u0303nad neile, kes soovivad talle ja\u0308rgneda, ko\u0303lavad ehmatavalt, isegi u\u0308lbeltki, ent Jeesus ko\u0303neleb vajadusest teha lo\u0303pparve senisega ning keskenduda kogu energiaga Jumala riigi kuulutamisele. Ra\u0308ndo\u0303petajana tegutsev Jeesus ei ole u\u0308hes kohal kuigi pikalt paigal, misto\u0303ttu otsus tema kasuks tuleb langetada siin ja praegu \u2013 hiljem tagasi tulles ei pruugi Jeesus enam siin olla. Kuna Jumala riik on la\u0308hedal, kaotab ko\u0303ik muu oma ta\u0308henduse, nende hulgas senini u\u0308limalt oluliseks peetud tavad ning ka\u0308itumisnormid, na\u0308iteks surnute matmine, mida teatud olukordades hinnati u\u0308limaks isegi jumalateenistuslike no\u0303uete ta\u0308itmisest."}, {"text_idx": "#000016", "text": "\u201eLase surnuil matta oma surnuid\u201c (Lk 9:60)."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Berakot 3,1: Kelle juures on surnu, on vaba s\u030c\u01ddma\u2018 lugemisest, kaheksateistku\u0308mne palvest ja palverihmadest. Surnuraami kandjad ning surnuvalves olijad on vabad s\u030c\u01ddma\u2018 lugemisest ja palvest."}, {"text_idx": "#000020", "text": "Berakot 14b: Traditsiooniva\u0308line o\u0303petus u\u0308tleb: Kes surnule hauda kaevab, on hauas vaba s\u030c\u01ddma\u2018 lugemisest ja palvest ja palverihmadest ja ko\u0303ikidest ka\u0308skudest, mida Tooras nimetatakse."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Megilla 3b: Mis puutub Toora uurimisse ja omasteta surnusse, siis on omasteta surnul eelis, kuna o\u0303petuses on o\u0308eldud: Toora o\u0303ppimine ei katke, et surnut va\u0308lja ning pruuti sisse viia. Mis puutub aga jumalateenistuslikku toimingusse ja omasteta surnusse, siis on omasteta surnul eelis."}, {"text_idx": "#000022", "text": "\u201eInimese Pojal ei ole, kuhu ta oma pea vo\u0303iks panna\u201c (Lk 9:58)."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Jeesuse maise elutee algus ja lo\u0303pp mo\u0308o\u0308dusid vo\u0303o\u0303rastes ruumides. Ta su\u0308ndis Petlemmas kellegi lahke petlemlase loomalaudas ning ta maeti Arimaatia Joosepi poolt \u201elaenatud\u201c hauakambrisse. Mt 25:35 nimetab Jeesus kodutute vastuvo\u0303tmist u\u0308hena sellistest tegudest, mida hinnatakse ko\u0303rgelt suurel kohtupa\u0308eval."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Timothy Schmalz lo\u0303i 2013. aastal skulptuuri \u201eKodutu Jeesus\u201c, mida on nimetatud Mt 25 suure kohtupa\u0308eva ta\u0308hendamisso\u0303na \u201evisuaalseks to\u0303lkeks\u201c skulptuuris. Autori so\u0303nul pidi skulptuur olema provokatiivne, esitama vaatajatele va\u0308ljakutse. Ta\u0308naseks on skulptuurist loodud u\u0308le saja koopia, mis paiknevad terves maailmas. Va\u0308hemalt u\u0308hel juhul on kujule kutsutud politsei, kuna skulptuuri peeti to\u0303eliseks kodutuks."}, {"text_idx": "#000026", "text": "\u201eU\u0308kski, kes on pannud ka\u0308e adra ku\u0308lge ja siis vaatab tagasi, ei ko\u0303lba Jumala riigile!\u201c (Lk 9:62)"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Lk 9:57 kellegi tundmatu va\u0308ljendatud soov \u201eMa tahan sulle ja\u0308rgneda, kuhu sa iganes la\u0308heksid\u201c, on andnud inspiratsiooni Julie Hausmanni loodud koraalitekstile \u201eSo nimm denn meine Ha\u0308nde\u201c, (\u201eOh vo\u0303ta mind, mu Jumal\u201c KLPR 344). Koraali lauldakse sageli matustel, kuid va\u0308hemalt Paldiski Nikolai koguduse arhiivis on sa\u0308ilinud ma\u0308rkus, et koraali on kasutatud ka laulatustel."}, {"text_idx": "#000032", "text": "[1] Hs 18:11 on kirjutatud \u201eKas mul to\u0303esti peaks olema hea meel o\u0303ela surmast\u201c, kuid Talmud loeb \u201eo\u0303ela\u201c asemel \u201esurnu\u201c."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Oleme kutsutud Jumalat oma andidega teenima (Mt 24:14\u201329)Kirikujuhi valimine no\u0303ukogude moodi 1949. aastalOntoloogiline teismLatgalite rahvapa\u0308rimus ning Kristuse su\u0308ndimise pu\u0308ha selles, 2. osaIlmus udmurdikeelne Piibel7. \u2013 8. septembril ta\u0308histatakse konverentsiga naiste ordinatsiooni 50. aastapa\u0308eva EELK-sAmet ja haridus (nr 146/ 26.9.2014)Usundio\u0303petuse olu\u0308mpiaad toimus ku\u0308mnendat korda"}]