[{"text_idx": "#000000", "text": "Nr 47, sisukordEelmised numbrid Teemad ja autorid"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Energiadebatt vo\u0303i pimedad o\u0303htud peerutule valgel"}, {"text_idx": "#000002", "text": "Rohelise u\u0308lemineku u\u0308hiskondlikud eeldused ja stsenaariumid\nEesti energeetika on endiselt po\u0303levkivi na\u0308gu\nKui palju saab tuule-pa\u0308ikeseelekter asendada po\u0303levkivielektrit?\nTuumaenergia areng ja meie va\u0308ljakutsed\nKuidas na\u0308evad rohepo\u0308o\u0308ret Ida-Virumaa ettevo\u0303tjad\nKas Eesti Energiast jaotusvo\u0303rgu eraldamine ja po\u0303hivo\u0303rguga u\u0308hendamine on teostatavad?"}, {"text_idx": "#000004", "text": "Hoonete energia\u00adto\u0303husaks muutmine a\u0308hvardab raha va\u0308hesuse taha toppama ja\u0308a\u0308da\nUniversaalteenuse juurutamise mo\u0303ju kodutarbijate elektritarbimisele *\nPikaajalise hoolduse to\u0308o\u0308jo\u0303upuudus \u2013 miks see peaks olema suurem prioriteet?\nHiina Rahvavabariigi infomo\u0303jutustegevus ja selle mo\u0303ju Eesti Vabariigi julgeolekule"}, {"text_idx": "#000005", "text": "2023. aasta Riigikogu valimiste erinevaid tahke\nRiigikogu valimiste eel erakondade antud valimislubaduste kvantitatiivne tekstianalu\u0308u\u0308s"}, {"text_idx": "#000006", "text": "Olla vo\u0303i mitte olla \u2013 selles on ku\u0308simus"}, {"text_idx": "#000007", "text": "Mis meid lahutab, mis meid u\u0308hendab"}, {"text_idx": "#000009", "text": "Kui Eesti riik on maja, siis milline?"}, {"text_idx": "#000011", "text": "Kultuur pole ainult vahel *"}, {"text_idx": "#000014", "text": "Meie inimesed, meie riik ja meie kosmos"}, {"text_idx": "#000016", "text": "Mo\u0303tteid parlamentarismist, demokraatiast ja Riigikogu suundumustest"}, {"text_idx": "#000017", "text": "Uus parlamentaarne foorum \u2013 mis, miks, kellele ja kuidas edasi?"}, {"text_idx": "#000018", "text": "Hariduseusk vo\u0303iks saata eestlaste elukaart ka sellel sajandil"}, {"text_idx": "#000019", "text": "Julgeolekuolukord on ta\u0308ielikult muutunud ning peame valmis olema ko\u0303igeks"}, {"text_idx": "#000020", "text": "Rohepo\u0308o\u0308rdega seotud muudatustes on peidus palju vo\u0303imalusi"}, {"text_idx": "#000021", "text": "Kriisis ei saagi ha\u0308sti minna. Kui la\u0308heb ha\u0308sti, siis ei ole kriisi"}, {"text_idx": "#000022", "text": "Strateegia \u201eEesti 2035\u201c suurim va\u0308a\u0308rtus on tema koostamise protsess"}, {"text_idx": "#000023", "text": "Praegune kriis toob meid tagasi maa peale"}, {"text_idx": "#000024", "text": "Keegi ei tohi ko\u0303rvale po\u0303igelda vastutusest"}, {"text_idx": "#000025", "text": "Head riigireformi on alati va\u0308he"}, {"text_idx": "#000026", "text": "Eesti ei vo\u0303i ja\u0308a\u0308da tu\u0308hjaks"}, {"text_idx": "#000027", "text": "Va\u0308hem kaikaid kodaratesse ja rohkem tarka teadust"}, {"text_idx": "#000028", "text": "Eesti ei kavatse kedagi ru\u0308nnata, ku\u0308ll aga heidutada vo\u0303imalikke ru\u0308ndajaid"}, {"text_idx": "#000029", "text": "Eesti parlamentaarse kultuuri viljad on ku\u0308psemas"}, {"text_idx": "#000030", "text": "Kultuur pole ha\u0308biasi, kultuuritus aga ku\u0308ll"}, {"text_idx": "#000031", "text": "Kuidas ja\u0308a\u0308da ellu ja saada rikkamaks"}, {"text_idx": "#000032", "text": "Kes on eestlane? Pilguheit rahvuse identiteedi loosse"}, {"text_idx": "#000033", "text": "Eesti inimvara: kas sa\u0308a\u0308sta, investeerida vo\u0303i laenata?"}, {"text_idx": "#000034", "text": "Julgeolekupoliitika: kas valimisratsu vo\u0303i konsensus?"}, {"text_idx": "#000035", "text": "\u201ePehme jo\u0303ud\u201d Eesti julgeoleku teenistuses"}, {"text_idx": "#000036", "text": "Venemaa regionaalsed vo\u0303imalused ja globaalne ambitsioon"}, {"text_idx": "#000037", "text": "Euroopa Liidu vo\u0303lakriis \u2013 kas majandus- vo\u0303i poliitiline kriis?"}, {"text_idx": "#000038", "text": "Araabia kevad: ootused, lootused ja ohud"}, {"text_idx": "#000039", "text": "To\u0308o\u0308turg vo\u0303ttis majanduslanguse lo\u0308o\u0308gi enda peale"}, {"text_idx": "#000040", "text": "Kas Eesti saab eurole u\u0308leminekuks rohelise tee?"}, {"text_idx": "#000041", "text": "Sotsiaalset kaitset vo\u0303ib vajada igau\u0308ks"}, {"text_idx": "#000042", "text": "U\u0308hinemine on kohapealse arengu seisukohalt strateegiline otsus"}, {"text_idx": "#000043", "text": "Erakondade rahastamine na\u0308ib vo\u0303i on la\u0308bipaistmatu"}, {"text_idx": "#000044", "text": "Presidendi valimine \u2013 erakondade konsensuspoliitika proovikivi"}, {"text_idx": "#000045", "text": "Kuidas mo\u0303o\u0303ta vo\u0303itu kohalikel valimistel?"}, {"text_idx": "#000046", "text": "Riigikogu roll Eesti u\u0308hinemisel Euroopa Liiduga"}, {"text_idx": "#000047", "text": "Riiklikult ta\u0308htsate ku\u0308simuste arutelud Riigikogus 1992-1999"}, {"text_idx": "#000048", "text": "Ettekanne Riigikogus 2000. aasta riigieelarve seaduse eelno\u0303u 1. lugemisel"}, {"text_idx": "#000049", "text": "2000. aasta riigieelarve, mis ja milleks"}, {"text_idx": "#000050", "text": "Seaduse \u201c2000. aasta riigieelarve\u201d eelno\u0303u menetluska\u0308ik Riigikogus"}, {"text_idx": "#000052", "text": "Eurokeelest, eurotekstide to\u0303lkimisest ja to\u0303lkijatest"}, {"text_idx": "#000054", "text": "Eesti va\u0308lispoliitika kolmas faas \u2013 argipa\u0308ev *"}, {"text_idx": "#000055", "text": "Inimo\u0303iguste universaalsusest ehk mida teha \u201cteistega\u201d *"}, {"text_idx": "#000056", "text": "Eestlaste suur vabadusvo\u0303itlus: ja\u0308rjepidevus ja kordumine Eesti ajalooma\u0308lus"}, {"text_idx": "#000057", "text": "Kas Eesti jagab Euroopa va\u0308a\u0308rtusi?"}, {"text_idx": "#000059", "text": "Vo\u0303im \u2013 ko\u0303ige raskem koorem"}, {"text_idx": "#000060", "text": "Vo\u0303imu vaimust ja vaimu vo\u0303imust"}, {"text_idx": "#000061", "text": "Rohelise u\u0308lemineku u\u0308hiskondlikud eeldused ja stsenaariumid"}, {"text_idx": "#000062", "text": "Eesti energeetika on endiselt po\u0303levkivi na\u0308gu"}, {"text_idx": "#000063", "text": "Kui palju saab tuule-pa\u0308ikeseelekter asendada po\u0303levkivielektrit?"}, {"text_idx": "#000064", "text": "Tuumaenergia areng ja meie va\u0308ljakutsed"}, {"text_idx": "#000065", "text": "Kuidas na\u0308evad rohepo\u0308o\u0308ret Ida-Virumaa ettevo\u0303tjad"}, {"text_idx": "#000066", "text": "Kas Eesti Energiast jaotusvo\u0303rgu eraldamine ja po\u0303hivo\u0303rguga u\u0308hendamine on teostatavad?"}, {"text_idx": "#000067", "text": "Ko\u0303rghariduse roll, kvaliteet ja rahastamise alused*"}, {"text_idx": "#000068", "text": "Ko\u0303rghariduso\u0303pingute rahastamine tudengite vaatenurgast: kuidas katta elamiskulud?"}, {"text_idx": "#000069", "text": "Investeering ko\u0303rgharidusse ja selle oodatav tuluma\u0308a\u0308r Eestis"}, {"text_idx": "#000070", "text": "Ko\u0303rghariduso\u0303ppe suundumused ja vo\u0303imalikud stsenaariumid"}, {"text_idx": "#000071", "text": "Ukrainlased ei ole infoso\u0303da veel vo\u0303itnud, aga Vene kindralstaap on selle juba kaotanud"}, {"text_idx": "#000072", "text": "Va\u0308ikeriikide energiajulgeolekust ja -haavatavusest Baltimaade na\u0308itel"}, {"text_idx": "#000073", "text": "USA ja Hiina vo\u0303itlus maailmamajanduse juhtrolli pa\u0308rast"}, {"text_idx": "#000074", "text": "Pa\u0308a\u0308steamet enne so\u0303da ja so\u0303ja ajal"}, {"text_idx": "#000075", "text": "Kuidas vastata nn hullu mehe strateegiale? O\u0303ppetunnid Ukraina so\u0303jast aastal 2022"}, {"text_idx": "#000076", "text": "Tsiviilelanikkonna ohustatus so\u0303jatehnika arengu to\u0303ttu ja varjevo\u0303imalused*"}, {"text_idx": "#000077", "text": "Raamatud ja artiklid paremaks toime\u00adtulekuks infoso\u0303ja rindel\u00ad"}, {"text_idx": "#000078", "text": "Mis see rohepo\u0308o\u0308re oma olemuselt on?"}, {"text_idx": "#000079", "text": "Jututubadeks enam aega ei ole"}, {"text_idx": "#000080", "text": "Kuidas sotsiotehnilisi su\u0308steeme u\u0308mber kujundada?"}, {"text_idx": "#000082", "text": "Po\u0303levkivielektri ja -o\u0303li va\u0308ljavaated, kliimamuutus ja tulevikutehingud*"}, {"text_idx": "#000083", "text": "Maailm polnud suureks tervisekriisiks valmis"}, {"text_idx": "#000084", "text": "Kolm sajandit vo\u0303itlust ja peaaegu saavutatud vo\u0303it"}, {"text_idx": "#000085", "text": "Andmepo\u0303hine tugi koroonakriisi juhtimisele Eestis"}, {"text_idx": "#000086", "text": "Koroonaviiruse karjaimmuunsus Eestis. KoroSero-EST uuringud*"}, {"text_idx": "#000087", "text": "COVID-19 kriisi majandusmo\u0303jud: vo\u0303itjad ja kaotajad"}, {"text_idx": "#000088", "text": "Distantso\u0303pe 2020 \u2013 pilguheit o\u0303pilaste ja o\u0303petajate kogemustele"}, {"text_idx": "#000089", "text": "Kaugto\u0308o\u0308 \u2013 igapa\u0308evane, kuid reguleerimata to\u0308o\u0308vorm"}, {"text_idx": "#000090", "text": "\u201eEesti 2035\u201c ehk strateegiline tervikvaade riigi arengu suunamiseks"}, {"text_idx": "#000091", "text": "Riigi rahanduse va\u0308ljakutsed ja valdkondlikud prioriteedid"}, {"text_idx": "#000092", "text": "Eesti tervisekindlustus\u00adsu\u0308steemi valikud aastani 2035*"}, {"text_idx": "#000093", "text": "Digi- ja innovatsiooni\u00adpo\u0308o\u0308rde roll strateegias \u201eEesti 2035\u201c"}, {"text_idx": "#000094", "text": "Eesti linnade ruumilise arengu va\u0308ljakutsed"}, {"text_idx": "#000095", "text": "Tehnoloogilised uuendused ja isikuandmete kaitse"}, {"text_idx": "#000096", "text": "Eesti elanike liikuvusprofiilid globaalsete trendide taustal"}, {"text_idx": "#000097", "text": "Hiina investeeringud Euroopa digi\u00adplatvormi\u00addesse: millised on alternatiivsed tulevikud?"}, {"text_idx": "#000098", "text": "Milliste stsenaariumide poole oleme teel?"}, {"text_idx": "#000100", "text": "Ko\u0303ik u\u0308he ja u\u0308ks ko\u0303igi eest kaksku\u0308mmend aastat hiljem*"}, {"text_idx": "#000101", "text": "Po\u0303llumajandus ja Euroopa Liidu eelarve"}, {"text_idx": "#000103", "text": "Reaalajamajandus \u2013 paberimajanduse ja tu\u0308hito\u0308o\u0308 ajastu lo\u0303pp"}, {"text_idx": "#000104", "text": "Eesti erakonnad Euroopa poliitilises ruumis"}, {"text_idx": "#000106", "text": "Kust tuleb Euroopa Liidu rohelepe ja milles me kokku lepime*"}, {"text_idx": "#000107", "text": "Euroopa Parlament \u2013 tagasihoidlik, kuid ja\u0308rjekindel visiona\u0308a\u0308r"}, {"text_idx": "#000108", "text": "Teaduskorraldusest Eestis: minevik ja tulevik"}, {"text_idx": "#000109", "text": "Teaduste akadeemia: kulu vo\u0303i konkurentsieelis"}, {"text_idx": "#000110", "text": "Riigireformi vajalikkus ja Riigireformi Sihtasutuse ettepanekud"}, {"text_idx": "#000111", "text": "Riigikogu probleemkomisjoni ootused ja karid"}, {"text_idx": "#000112", "text": "Hea halduse po\u0303hialused kui riigikogulase reform"}, {"text_idx": "#000113", "text": "Vo\u0303rgustunud riik \u2013 ka\u0308imata ja\u0308a\u0308nud tee"}, {"text_idx": "#000114", "text": "Kui range peab olema halduskohus?"}, {"text_idx": "#000115", "text": "Presidendi otsevalimist sa\u0308testavad eelno\u0303ud Riigikogus 1993\u20132016"}, {"text_idx": "#000116", "text": "30 aastat avaliku halduse reforme: kas neis on mingi kindel skeem? *"}, {"text_idx": "#000117", "text": "Eesti 2017 haldusreformi mo\u0303ju asustusele ja regionaalsele majandusarengule"}, {"text_idx": "#000118", "text": "Integreeritud rahvastiku- ja ho\u0303iveprognoos: Eesti valikud aastani 2100 *"}, {"text_idx": "#000119", "text": "Kohanemine rahvastiku vananemisega kui rahvastikupoliitika keskne va\u0308ljakutse *"}, {"text_idx": "#000120", "text": "Vaimult suureks. U\u0308hiskondliku innovatsiooni alused *"}, {"text_idx": "#000121", "text": "Emadus ja emade elumaailm *"}, {"text_idx": "#000122", "text": "Mis suunas areneb tulevikumajandus ja mis oskusi siis vajatakse? *"}, {"text_idx": "#000123", "text": "10 mo\u0303ttearendust Eesti majanduse asjus"}, {"text_idx": "#000124", "text": "Teadus- ja arendustegevuse investeeringute va\u0308henemine ohustab Eesti konkurentsivo\u0303imet"}, {"text_idx": "#000125", "text": "Eesti arengumudeli muutmiseks tuleb muuta stiimuleid"}, {"text_idx": "#000126", "text": "Metsato\u0308o\u0308stus on u\u0308ks Eesti majanduse alustaladest"}, {"text_idx": "#000127", "text": "Aktsiisipoliitika \u2013 vo\u0303rrand mitme muutujaga"}, {"text_idx": "#000128", "text": "Geoo\u0308konoomilised nihked ja muutuv ma\u0308nguruum Eestile *"}, {"text_idx": "#000129", "text": "Miks on maailm liimist lahti?"}, {"text_idx": "#000130", "text": "Millist mo\u0303ju avaldab so\u0303jajo\u0303ududele ta\u0308rkav tehnoloogia 10 aasta perspektiivis? *"}, {"text_idx": "#000131", "text": "Kaose juhtimine: kuidas Venemaa juhib oma poliitilist so\u0303da Euroopas *"}, {"text_idx": "#000132", "text": "Kas Eesti riigikaitse o\u0303iguslik raamistik vajab ajakohastamist?"}, {"text_idx": "#000133", "text": "Kas Eesti teeb riigikaitselises o\u0303igusloomes ko\u0303ik vo\u0303imaliku ja vajaliku oma julgeoleku tagamiseks?"}, {"text_idx": "#000134", "text": "Euroopa Liidu eesistumise ajalugu \u2013 ta\u0308helepanu nihkus halduselt poliitikale *"}, {"text_idx": "#000135", "text": "A\u0308rato\u0303uge tulevikku. ERMi uus algus"}, {"text_idx": "#000136", "text": "Eesti modernse rahvusliku innovatsioonisu\u0308steemi kujunemisest rahvahariduse ja rahvamajade toel *"}, {"text_idx": "#000137", "text": "Kultuuri digiteerumine Eesti Rahvusraamatukogu na\u0308itel"}, {"text_idx": "#000138", "text": "Ettepanekuid kultuuripa\u0308randi ja kultuurmaastiku korralduseks *"}, {"text_idx": "#000139", "text": "Eesti kultuur, selle kujunemine ja saatus u\u0308leilmastuvas maailmas"}, {"text_idx": "#000140", "text": "Sissevaade: innovatsiooni ja ekspordi olukord ning tagamaad"}, {"text_idx": "#000141", "text": "Ja\u0308rgmine majanduse arenguhu\u0308pe on kinni sotsiaalses instrumentaariumis"}, {"text_idx": "#000142", "text": "Telekanalite vaadatavus Eestis enne ja pa\u0308rast 28. septembrit"}, {"text_idx": "#000143", "text": "Riigi toetatud integratsioon: pagulaste integratsiooni poliitika Skandinaavia heaoluriikides Rootsi ja Norra kogemuse na\u0308itel *"}, {"text_idx": "#000144", "text": "Eesti ko\u0303rgkoolide vilistlaste toimetulek to\u0308o\u0308turul *"}, {"text_idx": "#000145", "text": "To\u0308o\u0308ka\u0308te puuduses vaevlev Eesti \u2013 kust otsida ja leida lahendusi?"}, {"text_idx": "#000146", "text": "To\u0308o\u0308stus 4.0 ja selle mo\u0303jud Eesti to\u0308o\u0308stusele ja haridusele"}, {"text_idx": "#000147", "text": "O\u0303petajahariduse perspektiivid \u2013 olukord ja va\u0308ljakutsed *"}, {"text_idx": "#000148", "text": "Po\u0303hiseadus peab ajaga kaasas ka\u0308ima"}, {"text_idx": "#000149", "text": "Po\u0303hiseaduse juriidiline ekspertiis: eesma\u0308rgid, to\u0308o\u0308korraldus ja tulemused"}, {"text_idx": "#000150", "text": "Po\u0303hiseaduslikkuse ja\u0308relevalve praktikast vo\u0303rsunud po\u0303hiseaduse kriitiline analu\u0308u\u0308s"}, {"text_idx": "#000151", "text": "U\u0308levaade korruptsioonivastase seaduse kohaldamisest 1999. aastal *"}, {"text_idx": "#000152", "text": "Mida on sotsiaalteadustel Eestile anda?"}, {"text_idx": "#000153", "text": "Kuidas psu\u0308hholoogia abil poliitikaid kujundada?*"}, {"text_idx": "#000154", "text": "Vene rehepapp, Kremli va\u0308lispoliitika populaarsus ja de facto riigid*"}, {"text_idx": "#000155", "text": "Loodusressursside koht Eesti teadmistepo\u0303hises majanduses*"}, {"text_idx": "#000156", "text": "Miks ja millist turismipoliitikat on Eesti riigil vaja?*"}, {"text_idx": "#000157", "text": "Noored ja u\u0308hiskond: osalus, rahulolu ja toimevo\u0303ime*"}, {"text_idx": "#000158", "text": "Kuidas toetada tasemeto\u0308o\u0308dega aineo\u0303ppes u\u0308ldiste oskuste kujunemist?*"}, {"text_idx": "#000159", "text": "Diskussioon kakskeelsest haridusest: teadusuuringud ja Eesti mudel*"}, {"text_idx": "#000161", "text": "Ei saa me la\u0308bi La\u0308tita!"}, {"text_idx": "#000163", "text": "Parlamendi protseduuri\u00adreeglite paikanihkumine Eestis aastatel 1990\u20131992"}, {"text_idx": "#000164", "text": "Suhted Venemaaga ja kommunismipa\u0308randi u\u0308letamise katsed*"}, {"text_idx": "#000165", "text": "La\u0308a\u0308nemere strateegia algatus \u2013 ideed ja tegelikkus*"}, {"text_idx": "#000167", "text": "Riigireformi vo\u0303imalused ja Eesti valikud"}, {"text_idx": "#000168", "text": "Eesti riigikogu kodukorra po\u0303himo\u0303ttelised probleemid"}, {"text_idx": "#000169", "text": "Sotsiaalse ressursi hind ja sidusa u\u0308hiskonna vo\u0303imalused"}, {"text_idx": "#000170", "text": "Parlamendi na\u0308rbumine \u2013 murrangud so\u0303jaeelse Riigikogu va\u0308lispoliitilises pa\u0308devuses *"}, {"text_idx": "#000171", "text": "Kas Riigikogu valimise seadus laseks \u201cPoolat teha\u201d?"}, {"text_idx": "#000172", "text": "Venemaa uusimperiaalsed mustrid suhetes naaberriikidega 2008\u20132016 *"}, {"text_idx": "#000173", "text": "Presidendivalimised \u2013 lootused ja tegelikkus"}, {"text_idx": "#000174", "text": "Eesti julgeolek vaba maailma piiril"}, {"text_idx": "#000175", "text": "Eesti kuvand Venemaa online-meedias 2015. aastal julgeoleku seisukohalt *"}, {"text_idx": "#000176", "text": "Kas kaome ajaloos? U\u0308he postmodernistliku riigi semiootilised so\u0303lmed. Eesti *"}, {"text_idx": "#000177", "text": "Parlament meediau\u0308hiskonnas \u2013 parlamentaarse ja meedia areeni ristumine *"}, {"text_idx": "#000178", "text": "Delegeerimine ja vastutus parlamentaarses demokraatias *"}, {"text_idx": "#000179", "text": "Eesti julgeolek va\u0308liskomisjoni debatis *"}, {"text_idx": "#000180", "text": "Eesti rahvastikupoliitika retoorika, vo\u0303rdlus Euroopaga"}, {"text_idx": "#000181", "text": "Eesti pensionisu\u0308steemi po\u0303lvkondadevahelised efektid *"}, {"text_idx": "#000182", "text": "Lastega peredele mo\u0303eldud toetuste mo\u0303ju vaesusele ja to\u0308o\u0308tamise stiimulitele *"}, {"text_idx": "#000183", "text": "Eetilised va\u0308a\u0308rtushinnangud Tallinna linnavalitsuse eelarveraamatutes aastatel 1934\u20132013"}, {"text_idx": "#000185", "text": "Euroopa raha vo\u0303lu ja valu"}, {"text_idx": "#000186", "text": "Kuidas rakendada tulemuslikku kasinuspoliitikat valijate negatiivse reaktsioonita: Eesti kogemus 2008\u20132011"}, {"text_idx": "#000187", "text": "Kohalikud vo\u0303imuliidud \u2013 kattuvused valitsuskoalitsioonidega"}, {"text_idx": "#000188", "text": "Sooline palgalo\u0303he Eestis vajab lahendust"}, {"text_idx": "#000189", "text": "Eesti \u2013 Euroopa o\u0303igusriik?! *"}, {"text_idx": "#000190", "text": "Euroopa fo\u0308deratsioonist ja selle alternatiivist *"}, {"text_idx": "#000191", "text": "Kas Euroopa integratsiooni areng on vo\u0303imalik fo\u0308deraliseerumisega u\u0308hel ajal?"}, {"text_idx": "#000192", "text": "Ladina-Ameerika (vasakpoolne) vastandumine USA-le \u2013 kauaks veel?"}, {"text_idx": "#000193", "text": "Eesti noortepoliitika tulevik \u2013 koosto\u0308o\u0308 ja kaasamine"}, {"text_idx": "#000195", "text": "Eetikakoodeks Riigikogu liikmetele \u2013 milleks ja kuidas?"}, {"text_idx": "#000196", "text": "Kui kallis on taastuvenergia toetamine Eestis?"}, {"text_idx": "#000197", "text": "Kas keeleoskus aitab leida paremat to\u0308o\u0308d?"}, {"text_idx": "#000198", "text": "Kaksku\u0308mmend aastat valimisi taasiseseisvunud Eestis: ha\u0308a\u0308le deponeerimisest elektroonilise ha\u0308a\u0308letamiseni"}, {"text_idx": "#000199", "text": "Pagulaste lo\u0303imimine Eesti u\u0308hiskonda: probleemid ja lahendused"}, {"text_idx": "#000200", "text": "To\u0308o\u0308lised, kapitalistid ja Riigikogu valimistulemused 2011"}, {"text_idx": "#000202", "text": "Ha\u0308a\u0308le vahetamine 2011. aasta Riigikogu valimisel"}, {"text_idx": "#000203", "text": "Ha\u0308a\u0308letamiskaalutlused 2011. aasta Riigikogu valimisel"}, {"text_idx": "#000204", "text": "OECD analu\u0308u\u0308s Eesti riigivalitsemisest \u2013 suurim probleem on killustumine"}, {"text_idx": "#000205", "text": "Kuidas ja kuhu oleks vo\u0303imalik po\u0303hiseadusega edasi minna"}, {"text_idx": "#000206", "text": "Milleks on vaja avaliku arvamuse ku\u0308sitlusi"}, {"text_idx": "#000207", "text": "Eesti Energia eile, ta\u0308na ja homme"}, {"text_idx": "#000208", "text": "Eesti energeetika o\u0303ilmitseb no\u0303ukogudeaegses rasvas"}, {"text_idx": "#000210", "text": "Proportsionaalsuse probleem Tallinnas kohalikel valimistel"}, {"text_idx": "#000211", "text": "Kohalike valimiste kampaania 2009 \u2013 kas esimene samm teel vasakpoolse Riigikoguni?"}, {"text_idx": "#000212", "text": "Eestist Euroopas ja Euroopast Eestis"}, {"text_idx": "#000214", "text": "Olulised muudatused po\u0303hikooli- ja gu\u0308mnaasiumiseaduses"}, {"text_idx": "#000215", "text": "To\u0308o\u0308lepinguseadus: vo\u0303idab to\u0308o\u0308andja, kaotab to\u0308o\u0308vo\u0303tja"}, {"text_idx": "#000217", "text": "Eesti inimarengu aruanne: kolmeko\u0303ne vo\u0303imalus teadlaste, poliitiliste otsusetegijate ja meedia vahel"}, {"text_idx": "#000218", "text": "Va\u0308gev vundament hoiab torni sirge"}, {"text_idx": "#000219", "text": "Eesti majanduse la\u0308hitulevik rahandusministri pilguga"}, {"text_idx": "#000220", "text": "Riigiasutuste personalikulud peavad olema la\u0308bipaistvad"}, {"text_idx": "#000221", "text": "Riigikogu valimised \u2013 vo\u0303rdluses maailma ja la\u0308hinaabritega"}, {"text_idx": "#000222", "text": "Eesti Arengufond \u2013 teel ja\u0308rgmisesse majandusse"}, {"text_idx": "#000223", "text": "O\u0303ppekava koostamine on kompromisside otsimise kunst"}, {"text_idx": "#000224", "text": "Uue o\u0303ppekavaga venitamine vo\u0303tab o\u0303petajatelt kindlustunde"}, {"text_idx": "#000225", "text": "Strateegiline planeerimine Eestis eile ja ta\u0308na"}, {"text_idx": "#000226", "text": "Valimised kui hinnang vo\u0303imu kvaliteedile"}, {"text_idx": "#000227", "text": "Eesti liigub Schengeni o\u0303igusruumiga liitumise suunas"}, {"text_idx": "#000228", "text": "Schengenita ei ole Eesti pa\u0308riselt Euroopas"}, {"text_idx": "#000229", "text": "Sisejulgeoleku valdkond vajab kiireid lahendusi"}, {"text_idx": "#000230", "text": "Eurole u\u0308leminek Eestis endiselt majanduspoliitika prioriteet"}, {"text_idx": "#000231", "text": "Kas Ida-Euroopa peab oma europlaane revideerima?"}, {"text_idx": "#000232", "text": "Vene-Saksa gaasijuhe: keskkond ja poliitika"}, {"text_idx": "#000233", "text": "Energiato\u0303husus \u2013 kuidas va\u0308hemaga rohkem saavutada"}, {"text_idx": "#000234", "text": "To\u0308o\u0308jo\u0303umaksude va\u0308hendamine tasakaalustab keskkonnatasude ja -maksude to\u0303usu"}, {"text_idx": "#000235", "text": "Balti Assamblee suurte muutuste teel"}, {"text_idx": "#000236", "text": "Balti Assamblee peab muutuma pragmaatilisemaks"}, {"text_idx": "#000238", "text": "Haridusstrateegiline protsess Eestis ja Eesti Haridusfoorum"}, {"text_idx": "#000239", "text": "Mo\u0303tteid hariduselu arengust Eestis aastail 1990\u20132005"}, {"text_idx": "#000241", "text": "Kodanikuu\u0308hiskonnani ei ole vo\u0303imalik jo\u0303uda u\u0308leo\u0308o\u0308"}, {"text_idx": "#000242", "text": "Teadmistepo\u0303hine Eesti 2010: kontekst ja poliitikasoovitused"}, {"text_idx": "#000243", "text": "Teadmistepo\u0303hise Eesti poole \u2013 miks ja kuidas?"}, {"text_idx": "#000245", "text": "Ku\u0308mme sammu Eesti teadus- ja arendustegevuse edendamiseks"}, {"text_idx": "#000246", "text": "Eesti presidendi roll europoliitika kujundamisel"}, {"text_idx": "#000247", "text": "U\u0308hiskondlik lepe kui tunnetatud vajadus"}, {"text_idx": "#000248", "text": "Eesti parlamendi roll Euroopa Liidus*"}, {"text_idx": "#000249", "text": "Suur laienemine ja suur Euroopa mu\u0308u\u0308r*"}, {"text_idx": "#000250", "text": "Eesti po\u0303hiseadus kestab ka uues Euroopas"}, {"text_idx": "#000251", "text": "Koalitsioonileppe paneb proovile selle ta\u0308itmine"}, {"text_idx": "#000252", "text": "Riigikogu ja valitsuse po\u0303hiseaduslik vahekord"}, {"text_idx": "#000253", "text": "Riigikogu kodukorra seaduse muutmise vo\u0303imalused"}, {"text_idx": "#000254", "text": "Kohalike omavalitsuste valimised taasiseseisvumisja\u0308rgsel perioodil"}, {"text_idx": "#000255", "text": "Eesti regionaalne ja kohalik areng globaliseeruvas maailmas"}, {"text_idx": "#000256", "text": "Euroopa Liidu tulevikudebatt ja Eesti"}, {"text_idx": "#000257", "text": "Euroopa tuleviku majanduslik mo\u0303o\u0303de ittalaienemise taustal"}, {"text_idx": "#000258", "text": "Euroopa tulevik: liit vo\u0303i fo\u0308deraalriik?"}, {"text_idx": "#000259", "text": "Kas oskame ja tahame kasutada uue meedia vo\u0303imalusi demokraatia edendamiseks?"}, {"text_idx": "#000260", "text": "Parlamendi side rahvaga meedia kaudu ja la\u0308bi meedia prisma"}, {"text_idx": "#000261", "text": "Praegune teaduspoliitika ei o\u0303igusta ennast"}, {"text_idx": "#000262", "text": "Eesti majanduspoliitika ehk kuidas kasutada piiratud ressursse?"}, {"text_idx": "#000263", "text": "Eesti po\u0303llumajanduspoliitika ja WTO leping ei vasta Eesti rahvuslikele huvidele"}, {"text_idx": "#000264", "text": "Miks Eesti pu\u0308rgib Euroopa Liitu?"}, {"text_idx": "#000265", "text": "Eesti euroskepsis: sisepoliitiliste arengute mo\u0303jurid"}, {"text_idx": "#000266", "text": "Parlamentaarne kultuur u\u0308ldise suhtlemiskultuuri taustal"}, {"text_idx": "#000267", "text": "Meie parlamentaarsest suhtlemiskultuurist, aga teisest vaatevinklist"}, {"text_idx": "#000268", "text": "Lu\u0308hiarvamus Vabariigi Valitsuse haldusreformi kohta"}, {"text_idx": "#000269", "text": "Kas Eesti noored enam ilma uimastiteta elada ei saa?"}, {"text_idx": "#000270", "text": "Vo\u0303itlus narkomaaniaga on keeruline ja komplitseeritud"}, {"text_idx": "#000271", "text": "Uimastite vastu tuleb vo\u0303idelda u\u0308hiselt"}, {"text_idx": "#000273", "text": "Elektrijaamade va\u0308hemusosaluse mu\u0308u\u0308k va\u0308hendab majanduslikke ning sotsiaalseid riske"}, {"text_idx": "#000274", "text": "O\u0303iguse olemusest ja seaduse vo\u0303imalustest"}, {"text_idx": "#000275", "text": "Rahva usaldus parlamendi vastu Euroopa riikides *"}, {"text_idx": "#000276", "text": "U\u0308hinemiste mo\u0303ju kohalike omavalitsusu\u0308ksuste finantsilisele ja\u0308tkusuutlikkusele *"}, {"text_idx": "#000278", "text": "U\u0308ksikkandidaadid valimistel Euroopa Liidu liikmesriikides"}, {"text_idx": "#000279", "text": "Majanduslik ha\u0308a\u0308letamine Euroopa Parlamendi valimistel"}, {"text_idx": "#000280", "text": "Vanematevahelised vaidlused hoolduso\u0303iguse ja suhtluso\u0303iguse kindlaksma\u0308a\u0308ramisel \u2013 kes on vo\u0303itja, kes kaotaja? *"}, {"text_idx": "#000281", "text": "Rahva usaldus Riigikogu vastu 1995\u20132012"}, {"text_idx": "#000282", "text": "Kaksku\u0308mmend aastat Riigikogu: kas to\u0308o\u0308parlamendist ko\u0303neparlamendiks? *"}, {"text_idx": "#000283", "text": "Tervishoiuteenuse osutaja tsiviilo\u0303iguslik ja karistuso\u0303iguslik vastutus"}, {"text_idx": "#000284", "text": "Ko\u0303rge riigilo\u0303iv kui kohtusse po\u0308o\u0308rdumise takistus tsiviilkohtumenetluses*"}, {"text_idx": "#000285", "text": "Millist kohaliku omavalitsuse rahastamise su\u0308steemi no\u0303uab po\u0303hiseadus?"}, {"text_idx": "#000286", "text": "Po\u0303hiseaduse reformid sillutavad Tu\u0308rgi teed Euroopasse"}, {"text_idx": "#000287", "text": "Riigikohtu po\u0303hiseaduslikkuse ja\u0308relevalve 2004.\u20132009. aasta kohtulahendite ta\u0308itmine *"}, {"text_idx": "#000288", "text": "Seadus, kohus, karistus \u2013 mis on valesti?"}, {"text_idx": "#000289", "text": "Maavanema ja\u0308relevalve halduse u\u0308ksikaktide ja nende koostamise seaduspa\u0308rasuse u\u0308le"}, {"text_idx": "#000290", "text": "Kahju hu\u0308vitamise no\u0303ue riigivastutuse seaduse alusel"}, {"text_idx": "#000291", "text": "Lissaboni leping: va\u0308liselt olemasoleva lepingu reform, kuid sisult siiski po\u0303hiseadus?"}, {"text_idx": "#000292", "text": "Lissaboni lepingu ja Euroopa po\u0303hiseaduse lepingu vo\u0303rdlus"}, {"text_idx": "#000293", "text": "Viisteist aastat po\u0303hiseaduslikkuse kohtulikku ja\u0308relevalvet Eestis"}, {"text_idx": "#000294", "text": "U\u0308RO \u2013 to\u0303eliselt u\u0308leilmne foorum"}, {"text_idx": "#000295", "text": "Darfur \u2013 humanitaarkatastroof, mille nimel?"}, {"text_idx": "#000296", "text": "Euroopa Kohtust ja eelotsusemenetlusest *"}, {"text_idx": "#000297", "text": "Euroopa Kohtu eelotsus Eesti kohtupraktika mo\u0303jutajana"}, {"text_idx": "#000298", "text": "Euroopa Liidu No\u0303ukogu otsib u\u0308hishuve"}, {"text_idx": "#000300", "text": "Euroopa Komisjon tahab muuta asjaajamise la\u0308bipaistvaks"}, {"text_idx": "#000301", "text": "Euroopa Komisjon pole Euroopa Liidu valitsus"}, {"text_idx": "#000302", "text": "Euroopa Parlamendi hiilgus ja viletsus"}, {"text_idx": "#000303", "text": "Europarlamendis so\u0303ltub palju igau\u0308he enda aktiivsusest"}, {"text_idx": "#000304", "text": "Esindus- ja ta\u0308itevvo\u0303imu rollimudelid kohalikus omavalitsuses"}, {"text_idx": "#000305", "text": "Eesti edu vundament vo\u0303ib vankuma hakata"}, {"text_idx": "#000306", "text": "Riigikontrolli auditipa\u0308devus ja strateegilised valikud"}, {"text_idx": "#000307", "text": "Eesti Pank ja riigi rahapoliitika"}, {"text_idx": "#000308", "text": "Valitsuse stabiilsus Eestis: soovunelm vo\u0303i tegelikkus?"}, {"text_idx": "#000309", "text": "Eesti po\u0303hiseadus ja Euroopa Liidu referendum"}, {"text_idx": "#000310", "text": "Vo\u0303imude tasakaalustatus kui po\u0303hiseadulik va\u0308a\u0308rtus"}, {"text_idx": "#000311", "text": "Kohtukorralduse korraldamatus pa\u0308rsib kohtusu\u0308steemi arengut"}, {"text_idx": "#000313", "text": "Hoonete energia\u00adto\u0303husaks muutmine a\u0308hvardab raha va\u0308hesuse taha toppama ja\u0308a\u0308da"}, {"text_idx": "#000314", "text": "Universaalteenuse juurutamise mo\u0303ju kodutarbijate elektritarbimisele *"}, {"text_idx": "#000315", "text": "Pikaajalise hoolduse to\u0308o\u0308jo\u0303upuudus \u2013 miks see peaks olema suurem prioriteet?"}, {"text_idx": "#000317", "text": "Eesti elanike finants\u00adkirjaoskuse ehk rahatarkuse uuring"}, {"text_idx": "#000318", "text": "Noorte va\u0308a\u0308rtused peegelduvad nende ra\u0308ndeka\u0308itumises*"}, {"text_idx": "#000321", "text": "Kuidas a\u0308ra tunda manipulatsiooni? Kaitseva\u0308elaste ja ajateenijate digimeediapa\u0308devusest"}, {"text_idx": "#000322", "text": "Milline on Eesti biomajandus aastal 2050?"}, {"text_idx": "#000323", "text": "Looduslik elurikkus po\u0303llumajandus\u00admaastikes: kestliku toidutootmise ta\u0308htis komponent"}, {"text_idx": "#000324", "text": "Noortekeskne la\u0308henemine ja selle rakendamise mudel N-TELG*"}, {"text_idx": "#000325", "text": "Pikaajalise hoolduse rahastus. Miks, kuidas ja kellele?"}, {"text_idx": "#000326", "text": "Demokraatia uuendamine: rahvaha\u0308a\u0308letus kohaliku omavalitsuse tasandil"}, {"text_idx": "#000327", "text": "Referendum \u2013 otsedemokraatia parim to\u0308o\u0308riist vo\u0303i polariseerumise instrument?"}, {"text_idx": "#000328", "text": "Kohalikud omavalitsused korrastamas vabau\u0308henduste toetusmeetmeid"}, {"text_idx": "#000329", "text": "Valitsuse rakkeru\u0308hmad kui innovaatiline koosto\u0308o\u0308vorm Eesti avalikus halduses*"}, {"text_idx": "#000330", "text": "Eesti tervishoiu rahastamise ebavo\u0303rdsus *"}, {"text_idx": "#000331", "text": "Euroopa Liidu ettevo\u0303tlus- ja innovatsiooni\u00adtoetused panustavad tootlikkuse kasvu ning ho\u0303ivesse"}, {"text_idx": "#000332", "text": "Viiepallise hindamissu\u0308steemi arengulugu Eesti koolihariduses"}, {"text_idx": "#000333", "text": "Kuidas suhtuvad Eesti elanikud ja kohtunikud la\u0308hisuhteva\u0308givalda"}, {"text_idx": "#000334", "text": "Kuidas va\u0308ltida la\u0308bikukkumist kaitsekoosto\u0308o\u0308s? Euroopa strateegilise autonoomia algatus"}, {"text_idx": "#000335", "text": "Arctic Connect ja digitaalne Siiditee Arktikas*"}, {"text_idx": "#000336", "text": "O\u0303igusteooria seoseid Eesti seadusloome kvaliteediga"}, {"text_idx": "#000337", "text": "Eesti pensionide piisavus ja ja\u0308tkusuutlikkus vo\u0303rdluspildis"}, {"text_idx": "#000338", "text": "Kellele Eestis on vaja vanemaealisi mehi?"}, {"text_idx": "#000339", "text": "Euroopa Liidu andmekaitse u\u0308ldma\u0308a\u0308ruse olemasolu on vastuolus aluslepingutega *"}, {"text_idx": "#000340", "text": "To\u0308o\u0308turg 2035. To\u0308o\u0308turu tulevikusuunad ja -stsenaariumid"}, {"text_idx": "#000341", "text": "To\u0308o\u0308ga seotud sotsiaalse kaitse riskid Eesti to\u0308o\u0308turu muutuste taustal"}, {"text_idx": "#000342", "text": "Rahvastikustatistika probleemkohad ja nende lahendamine registrite abil"}, {"text_idx": "#000344", "text": "Naissoost ajateenijate toimetulekust Kaitseva\u0308es. Kontentanalu\u0308u\u0308s *"}, {"text_idx": "#000345", "text": "Ettevo\u0303tete investeerimismustrid ja roll globaalses va\u0308a\u0308rtusloomes *"}, {"text_idx": "#000346", "text": "Eksport ja innovatsioon ettevo\u0303tetes: Euroopa siirderiikide vo\u0303rdlev uuring"}, {"text_idx": "#000347", "text": "Ettevo\u0303tluse o\u0308kosu\u0308steemi kontseptsiooni rakendamine Eestis *, **"}, {"text_idx": "#000348", "text": "Eesti to\u0308o\u0308ho\u0303ive struktuurimuutus aastatel 1989\u20132017 ja selle piirkondlikud erisused"}, {"text_idx": "#000349", "text": "Eesti konkurentsivo\u0303ime senine areng ja hetkeolukord piirkonniti"}, {"text_idx": "#000350", "text": "Ku\u0308mme aastat riigiasutuste tugiteenuste tsentraliseerimist \u2013 na\u0308ide tulemuslikust reformist"}, {"text_idx": "#000352", "text": "Uussissera\u0308ndajate kohanemine Eestis integratsiooni monitooringu andmete po\u0303hjal"}, {"text_idx": "#000353", "text": "Islamiradikalismi teoreetilised la\u0308htealused ja selle tajumine Eesti vastutavates ametkondades *"}, {"text_idx": "#000355", "text": "Avatus valimisvo\u0303itlusele Eesti 2015. aasta parlamendivalimistel * *"}, {"text_idx": "#000356", "text": "Kuidas saavutada kohalike avalike teenuste u\u0308htlane kvaliteet \u2013 vaade omavalitsuste kinnisvarale"}, {"text_idx": "#000357", "text": "Sotsioloogiline ka\u0308situs ja erakonnakonkurentsi kujundavad tuumkonfliktid Eestis ja mujal Euroopas *"}, {"text_idx": "#000358", "text": "Eesti tervisepoliitika visioon vajab uusi sihte"}, {"text_idx": "#000359", "text": "Protestiliikumised Rootsis ning nende mo\u0303ju poliitikale"}, {"text_idx": "#000360", "text": "Liikumised ja protest taasiseseisvas Eestis"}, {"text_idx": "#000361", "text": "Riigino\u0303uete sisseno\u0303udmise kriitika: majandusteoreetiline la\u0308henemine"}, {"text_idx": "#000362", "text": "Akadeemilise to\u0308o\u0308taja rollika\u0308sitlus riigi, organisatsiooni ja indiviidi vaatenurgast *"}, {"text_idx": "#000363", "text": "Praktikate pu\u0308sivus: arheoloogi pilk aastatuhandete tagusele surmakultuurile Eesti alal"}, {"text_idx": "#000364", "text": "Teadmistepo\u0303hise poliitika ja o\u0303igusloome kaksteist institutsionaalset eeldust *"}, {"text_idx": "#000365", "text": "Kas sanktsioonid on olnud Venemaa-Ukraina konflikti mo\u0303jutamisel tulemuslikud?"}, {"text_idx": "#000366", "text": "Eesti rakendab Euroopa Liidu lapsehoiu soovitusi \u2212 kas ajast ees vo\u0303i ajal jalus?"}, {"text_idx": "#000367", "text": "Quo vadis, Eesti to\u0308o\u0308tervishoiu ja to\u0308o\u0308ohutuse poliitika?"}, {"text_idx": "#000368", "text": "Laienevate linnade piirimuudatustest haldusreformi kontekstis *"}, {"text_idx": "#000369", "text": "Mitmekesisuse mo\u0303ju Eesti ettevo\u0303tete tulemuslikkusele *"}, {"text_idx": "#000370", "text": "Regionaalsete ko\u0303rgkoolide roll kohalikus arengus *"}, {"text_idx": "#000374", "text": "O\u0303ppekava mudelid ja o\u0303piva\u0308ljundite arendus inimese, kodaniku ja spetsialisti kujundamisel Eestis *"}, {"text_idx": "#000375", "text": "Eesti pensionisu\u0308steemi reformide mo\u0303ju pensionide po\u0303lvkonnasisesele jaotusele *"}, {"text_idx": "#000376", "text": "Eesti majanduse ees seisvad u\u0308lesanded ja nende lahendamise vo\u0303imalused"}, {"text_idx": "#000377", "text": "Asjatundlikust o\u0303ppijast o\u0303ppivaks asjatundjaks: ootused, eeldused, vahendid *"}, {"text_idx": "#000378", "text": "Immigratsioon kui tulevase majanduskasvu toetaja? Eestimaa inimeste hoiakud immigratsiooni suhtes"}, {"text_idx": "#000379", "text": "Eesti avalik sektor valmistub ELi eesistumiseks: ametnike vo\u0303imelu\u0308nkade selgitamine ja hindamine"}, {"text_idx": "#000380", "text": "Pereva\u0308givald no\u0303uab jo\u0303ulisemat juriidilist sekkumist"}, {"text_idx": "#000381", "text": "Eesti ettevo\u0303tluse muutumine nutikamaks GEM-i ja GEDI ettevo\u0303tlusuuringute ja\u0308reldustest la\u0308htudes"}, {"text_idx": "#000382", "text": "E-valimiste levik Eesti valijate hulgas"}, {"text_idx": "#000383", "text": "Eestimaal elavad ja elanud rahvad"}, {"text_idx": "#000384", "text": "Lo\u0303imumine Eestis: viis erikoelist mustrit"}, {"text_idx": "#000386", "text": "Vene kanal to\u0303estamata teooriate tule all"}, {"text_idx": "#000387", "text": "Venekeelse kooli u\u0308leminekust eestikeelsele o\u0303ppele *"}, {"text_idx": "#000389", "text": "Nutikas spetsialiseerumine: kas Eesti teadus-, arendus- ja innovatsioonipoliitika kuldvo\u0303tmeke aastail 2014\u20132020 *"}, {"text_idx": "#000390", "text": "Loomemajandus maailmas ja Eestis: dilemmad ja vo\u0303imalused *"}, {"text_idx": "#000391", "text": "Liberaalne vo\u0303i kapitalistlik turumajandus \u2013 selles on ku\u0308simus"}, {"text_idx": "#000392", "text": "Tulemuseelarvestamise mo\u0303jud ja ohud *"}, {"text_idx": "#000393", "text": "Seksuaalne orientatsioon heteronormatiivses inimo\u0303iguste su\u0308steemis"}, {"text_idx": "#000394", "text": "Eesti rahvusvaheline positsioon ettevo\u0303tlussektori teadus- ja arendustegevuse alusel *"}, {"text_idx": "#000395", "text": "To\u0308o\u0308andjate ootused ja kutseharidus \u2013 mida ettevo\u0303tjad ootavad?"}, {"text_idx": "#000396", "text": "U\u0308ldised probleemid o\u0303ppematerjalide loomisel ja kasutamisel"}, {"text_idx": "#000397", "text": "Siseturvalisus, ideaalse inimvarajuhi otsingud ja ta\u0308ienduso\u0303ppe vajadus *"}, {"text_idx": "#000398", "text": "Kui avalik sektor ka\u0308itub nagu erasektor: Tallinna koolivaliku kihistav mo\u0303ju"}, {"text_idx": "#000399", "text": "Eesti rahvusvaheline positsioon teadus- ja arenduspoliitika rakendamisel *"}, {"text_idx": "#000400", "text": "Va\u0308ikeriigi so\u0303jaline institutsioon \u2013 Eesti valikud 1991\u20131994"}, {"text_idx": "#000401", "text": "Su\u0308mboolne vo\u0303im Eesti etnopoliitikas *"}, {"text_idx": "#000402", "text": "Konkurents versus regulatsioon \u2013 apteekide asutamispiirangu na\u0308itel"}, {"text_idx": "#000403", "text": "Eesti rahvaarvu ja Eestist lahkunute arvu hinnangud *"}, {"text_idx": "#000404", "text": "Erakonna po\u0303hiseaduslikust ma\u0308a\u0308ratlusest ja erakondade institutsionaalsest kriisist"}, {"text_idx": "#000405", "text": "Riigiasutused sotsiaalmeedias: mida kasutajad ootavad"}, {"text_idx": "#000406", "text": "Otsedemokraatia diskursused Riigikogus: rahvaalgatuse seadustamise menetlus aastatel 2003\u20132008 *"}, {"text_idx": "#000407", "text": "Riigihanked ja innovatsioon Eestis: milleks kulutada 11 miljonit pa\u0308evas? *"}, {"text_idx": "#000408", "text": "Kas iseseisvusaja haridusmuutused on kujunenud sotsiaalseks innovatsiooniks?"}, {"text_idx": "#000409", "text": "U\u0308htsema riigivalitsemise suunas: kliendipo\u0303hise loogika rakendamise vo\u0303imalused avalik-o\u0303iguslike rahaliste no\u0303uete sisseno\u0303udmisel"}, {"text_idx": "#000410", "text": "Kohalik poliitikatasand hoolduskoormusega naiste to\u0308o\u0308turuka\u0308itumise mo\u0303jutajana *"}, {"text_idx": "#000411", "text": "Ko\u0303rgharidusele juurdepa\u0308a\u0308s avaliku arvamuse peeglis"}, {"text_idx": "#000412", "text": "Eesti va\u0308ikese ja keskmise suurusega ettevo\u0303tete arengusuundumused"}, {"text_idx": "#000413", "text": "O\u0303petajate koolitamise ja edutamise poliitikad OECD maades"}, {"text_idx": "#000414", "text": "Eesti-Soome hargmaise ruumi vo\u0303imalused ja ohud"}, {"text_idx": "#000416", "text": "Eesti rahvusvaheline positsioon innovatsioonipoliitika eri valdkondades*"}, {"text_idx": "#000417", "text": "Eesti energeetikasektori to\u0308o\u0308jo\u0303uvajadus ja selle katmise vo\u0303imalused aastail 2011\u20132020*"}, {"text_idx": "#000418", "text": "Karistusja\u0308rgne kinnipidamine po\u0303hiseaduse vastane, mis saab edasi?"}, {"text_idx": "#000419", "text": "Rahvusvaheline koosto\u0308o\u0308 vo\u0303ltsitud ravimite leviku takistamisel"}, {"text_idx": "#000420", "text": "Eesti avalik-o\u0303igusliku ringha\u0308a\u0308lingu finantseerimine ja vaadatavus*"}, {"text_idx": "#000421", "text": "O\u0303pilaste diferentseerimine ja haridussu\u0308steemi edukus"}, {"text_idx": "#000422", "text": "Parema o\u0303igusloome po\u0303himo\u0303tete rakendamine Eesti sisejulgeolekupoliitikas *"}, {"text_idx": "#000423", "text": "Soolise palgalo\u0303he va\u0308hendamine on aegano\u0303udev protsess"}, {"text_idx": "#000424", "text": "Nimekirjad, ha\u0308a\u0308led ja sugu 2007. ja 2011. aasta Riigikogu valimistel"}, {"text_idx": "#000425", "text": "Eesti tee majanduskriisi ja selle o\u0303ppetunnid: to\u0308o\u0308jo\u0303ukulu aspekt"}, {"text_idx": "#000426", "text": "Majandus liigub paratamatult kord u\u0308les, kord alla *"}, {"text_idx": "#000427", "text": "Eesti andmekaitse Euroopa Kohtu praktika peeglis"}, {"text_idx": "#000429", "text": "Eesti kohalike omavalitsuste rahandusliku so\u0303ltumatuse tagamine *"}, {"text_idx": "#000430", "text": "Eesti 1930. aastate lo\u0303pu omavalitsusreform ta\u0308napa\u0308eva omavalitsusva\u0308a\u0308rtuste valguses"}, {"text_idx": "#000431", "text": "Kohalike omavalitsuste vabatahtlikud u\u0308hinemised: protsess ja tulemused"}, {"text_idx": "#000432", "text": "Kvaliteedijuhtimine ja selle rakendamine avalikus juhtimises"}, {"text_idx": "#000433", "text": "Rohelise majanduse va\u0308ljakutsed elukestva o\u0303ppe su\u0308steemile"}, {"text_idx": "#000434", "text": "Erakondade liikmeskondade areng Eestis 1995\u20132009"}, {"text_idx": "#000435", "text": "Eesti noorte hinnangutest to\u0308o\u0308turule sisenemise vo\u0303imaluste kohta"}, {"text_idx": "#000436", "text": "Haridus ja rahvuslik identiteet u\u0308hiskonna sidususe kujundajana"}, {"text_idx": "#000437", "text": "Avatud innovatsioon ning selle ta\u0308hendus Eesti ettevo\u0303tlusele ja innovatsioonipoliitikale *"}, {"text_idx": "#000438", "text": "O\u0303igus haridusele \u2013 kas tasu eest vo\u0303i tasuta?"}, {"text_idx": "#000439", "text": "La\u0308a\u0308nemere riikide koosto\u0308o\u0308 kui Eesti uus va\u0308lispoliitiline suund"}, {"text_idx": "#000440", "text": "Eesti Panga ma\u0308a\u0308rusandluso\u0303iguse koosko\u0303la po\u0303hiseadusega"}, {"text_idx": "#000441", "text": "Kohaliku omavalitsuse u\u0308ksuse suuruse seos majandusliku efektiivsusega"}, {"text_idx": "#000442", "text": "Eesti tervisesu\u0308steemi rahalise ja\u0308tkusuutlikkuse tagamisest"}, {"text_idx": "#000443", "text": "Laste ja lastega perede vaesuse va\u0308hendamine rahaliste peretoetuste abil"}, {"text_idx": "#000444", "text": "Maksumoraal maksuka\u0308itumise kujundajana ja selle peamised isikupo\u0303hised mo\u0303jutegurid *"}, {"text_idx": "#000445", "text": "Eesti Vabariigi po\u0303hiseaduse aluspo\u0303himo\u0303tted: olemusest ja leidmise vo\u0303imalustest"}, {"text_idx": "#000446", "text": "Uus vo\u0303imude tasakaal Prantsusmaal pa\u0308rast po\u0303hiseaduse muutmist"}, {"text_idx": "#000447", "text": "Eesti vo\u0303imalused ja valikud immigratsioonipoliitika kujundamisel"}, {"text_idx": "#000448", "text": "Arengukavade analu\u0308u\u0308s kaasamise ja kodanikualgatuse vaatevinklist"}, {"text_idx": "#000449", "text": "Omavalitsussu\u0308steem kui demokraatliku riigikorra alus"}, {"text_idx": "#000450", "text": "Kaasamine Riigikogus: komisjonide tavad ja liitude arvamused"}, {"text_idx": "#000451", "text": "Siseaudit Eestis ja mujal Euroopas"}, {"text_idx": "#000452", "text": "Euroopa Liidu liikmesriikide mo\u0303jukus, huvid ja koalitsioonivalmidus Eesti ametnike hinnangul"}, {"text_idx": "#000453", "text": "Ko\u0303rghariduspoliitika arengukavade ja teadusuuringute sidumise vajadusest"}, {"text_idx": "#000454", "text": "Eesti majandusarengu regionaalse tasakaalustatuse hindamine *"}, {"text_idx": "#000455", "text": "To\u0308o\u0308tleva to\u0308o\u0308stuse struktuur on aegunud"}, {"text_idx": "#000456", "text": "To\u0308o\u0308turu ka\u0308itumine paindlike ho\u0303ivevormide kasvades: Jaapani na\u0308ide"}, {"text_idx": "#000457", "text": "Lo\u0303he o\u0303igusloome normide ja faktide vahel mo\u0303jude hindamise ja huviru\u0308hmade kaasamise teabe esitamisel"}, {"text_idx": "#000458", "text": "Eesti o\u0303igusaktide mo\u0303jude analu\u0308u\u0308si su\u0308steemi arendamise vo\u0303imalused"}, {"text_idx": "#000459", "text": "Kaas peale! Valimiskampaania kulude u\u0308lempiiri kehtestamisest"}, {"text_idx": "#000460", "text": "Eesti o\u0303igusruumi puutepunktidest Euroopa Inimo\u0303iguste Kohtuga"}, {"text_idx": "#000461", "text": "Vanemahu\u0308vitise mo\u0303ju to\u0308o\u0308turu- ja su\u0308ndimuska\u0308itumisele"}, {"text_idx": "#000462", "text": "Eesti poliitiline kultuur: poliitikastiilid ja poliitikaprotsess"}, {"text_idx": "#000463", "text": "Revolutsioon, mida ei toimunud, ehk e-o\u0303ppe arengu senised tulemid"}, {"text_idx": "#000464", "text": "Eesti saared 21. sajandi hakul \u2013 mahaja\u0308a\u0308mus vo\u0303i toimetulek"}, {"text_idx": "#000465", "text": "Otsedemokraatia rakendamise vo\u0303imalustest Eesti riigikorralduses"}, {"text_idx": "#000466", "text": "Noorte kaasamine erakondade tegevusse 2005. aasta kohalike valimiste na\u0308itel"}, {"text_idx": "#000467", "text": "Perekonnaseaduse eelno\u0303u ja u\u0308hiskonna areng. Kas suurem koosko\u0303la vo\u0303i kasvav konfliktsus?"}, {"text_idx": "#000469", "text": "Konstitutsioonikohtute ta\u0308napa\u0308evastest to\u0308o\u0308meetoditest mandrieuroopaliku o\u0303iguskultuuri ja common law kui mo\u0303tlemisviiside la\u0308henemise tingimustes *"}, {"text_idx": "#000470", "text": "Eesti majanduse olukord ja arenguva\u0308ljavaated"}, {"text_idx": "#000471", "text": "Globaliseerumine, delokaliseerumine ja katsed protsessi valitseda"}, {"text_idx": "#000472", "text": "Keskkonnahoidlike riigihangete prioriteedid ja regulatiivse juhtimise valikud"}, {"text_idx": "#000473", "text": "Eesti to\u0308o\u0308suhete regulatsioon vajab uuendamist"}, {"text_idx": "#000474", "text": "Mitmetasandilise valitsemise vo\u0303imalused Eesti kohaliku omavalitsuse o\u0303iguslikul korraldamisel"}, {"text_idx": "#000475", "text": "Kohaliku omavalitsuse auditi, ja\u0308relevalve ja kontrolli probleeme Eestis"}, {"text_idx": "#000476", "text": "Valitsusasutuste ja nende sidusru\u0308hmade koosto\u0308o\u0308st seadusloomes"}, {"text_idx": "#000477", "text": "Mo\u0303o\u0303detavuse probleem va\u0308lispoliitika teooria otsustusmudelites"}, {"text_idx": "#000479", "text": "Saadikute eelno\u0303ud Riigikogus: pseudo- vo\u0303i pa\u0308risseadusandlus?"}, {"text_idx": "#000480", "text": "Parlamendi liikme ja ministri mandaat ning nende vo\u0303imalik u\u0308hitamine"}, {"text_idx": "#000481", "text": "Keskkonnavastutusest keskkonnavastutuse seaduse valguses *"}, {"text_idx": "#000482", "text": "Natura aladel domineerib muude kaalutluste ees looduskaitse"}, {"text_idx": "#000483", "text": "Po\u0303levkivi kasutamise arengukava koostamine oli laiaulatusliku kaasamise o\u0303ppetund"}, {"text_idx": "#000484", "text": "Eesti Panga funktsioonid ja vara pa\u0308rast eurole u\u0308leminekut *"}, {"text_idx": "#000485", "text": "Tulumaks Eesti kohaliku omavalitsuse tuluallikana: praktilisi probleeme"}, {"text_idx": "#000486", "text": "Riiklikud eripensionid \u2013 oht sotsiaalsele o\u0303iglusele vo\u0303i ametnike motivaator"}, {"text_idx": "#000487", "text": "Peredele suunatud rahaliste toetuste mo\u0303ju vaesuse leevendamisele Eestis"}, {"text_idx": "#000488", "text": "Riigikaitse poliitiline debatt ja avalik arvamus Eestis"}, {"text_idx": "#000489", "text": "Teerullitaktika kasutamisest riigieelarve arutamisel aastail 1998\u20132005"}, {"text_idx": "#000490", "text": "Halduskoormuse hindamine \u2013 samm kvaliteetse o\u0303igusloome poole"}, {"text_idx": "#000491", "text": "Mida teha ja\u0308rjepideva rahvastikuarengu nimel *"}, {"text_idx": "#000492", "text": "To\u0308o\u0308tajate migratsioon \u2013 va\u0308ljakutse to\u0308o\u0308keskkonna ja tervishoiu u\u0308ldisele korraldusele"}, {"text_idx": "#000493", "text": "Saadiku koht parlamendis: vabadus ja so\u0303ltuvus"}, {"text_idx": "#000494", "text": "Kuidas tehti Eestis seadusi taasiseseisvumise algusaastail"}, {"text_idx": "#000495", "text": "Ministri no\u0303unik kui poliitilise missiooniga ametnik"}, {"text_idx": "#000496", "text": "Teadmistepo\u0303hise ja sa\u0308a\u0308stliku avaliku poliitika institutsionaalsed eeldused Eestis"}, {"text_idx": "#000499", "text": "Eesti erakondade va\u0308lispoliitilise ideoloogia ma\u0308a\u0308ratlemine"}, {"text_idx": "#000500", "text": "Riigikogu liikmed ja sotsiaalteadlased na\u0308evad Eestit erinevalt"}, {"text_idx": "#000502", "text": "Vo\u0303imust Eesti noorte silme la\u0308bi"}, {"text_idx": "#000503", "text": "Infojuhtimine on kriisireguleerimise lahutamatu osa"}, {"text_idx": "#000504", "text": "Stabiilse ja kompetentse tippteenistuse vo\u0303imalikkusest Eestis"}, {"text_idx": "#000505", "text": "Probleemid riigi kinnisvarapoliitika ja\u0308tkusuutlikkuse tagamisel *"}, {"text_idx": "#000506", "text": "To\u0308o\u0308tajate kaasamine ettevo\u0303ttes esindajate kaudu"}, {"text_idx": "#000507", "text": "To\u0308o\u0308keskkonna ja nn leebe o\u0303iguse probleemid uutes liikmesriikides"}, {"text_idx": "#000509", "text": "Objektiivse o\u0303iguse korrastamisest Eestis: kodifitseerimisest o\u0303iguse u\u0308mberkujundamiseni"}, {"text_idx": "#000510", "text": "Valijavolatiilsuse mo\u0303o\u0303tmisest: Riigikogu valijad 1999\u20132004"}, {"text_idx": "#000511", "text": "Riiklik innovatsioonipoliitika vajab po\u0303himo\u0303ttelisi muudatusi"}, {"text_idx": "#000512", "text": "Kollektiivsed koondamised: rahvusvaheline praktika ja Eesti kogemus"}, {"text_idx": "#000513", "text": "Eesti u\u0308ldhariduse finantsreformi vajalikkus ja probleemid *"}, {"text_idx": "#000514", "text": "Kuidas vo\u0303rrelda noorte eurooplaste sotsiaalpoliitilist aktiivsust?"}, {"text_idx": "#000515", "text": "Mis on o\u0308koloogiline maksureform ja miks on seda vaja?"}, {"text_idx": "#000516", "text": "2004. aastal u\u0308hinenud riikide parlamentide kaasatus Euroopa Liidu otsustusprotsessi"}, {"text_idx": "#000518", "text": "Riigikogu meediakajastuste analu\u0308u\u0308s (mai \u2013 oktoober 2005)"}, {"text_idx": "#000519", "text": "Elektrooniline post avaliku sektori asutuste dokumentatsioonis"}, {"text_idx": "#000520", "text": "Balti riikide parlamentide koosto\u0308o\u0308 ja selle vo\u0303imalikud tulevikusuunad"}, {"text_idx": "#000521", "text": "Eripalgeline ja arenev Eesti kool"}, {"text_idx": "#000522", "text": "Millise o\u0303ppekavaga ja\u0308tkab Eesti kool?"}, {"text_idx": "#000523", "text": "Koolivo\u0303rgu korrastamine \u2013 hariduse vo\u0303rdse ka\u0308ttesaadavuse eeldus"}, {"text_idx": "#000524", "text": "Kodanike ja kodanikeu\u0308henduste kaasamine poliitika kujundamisse Eestis"}, {"text_idx": "#000525", "text": "Eesti kodakondsuspoliitika ja Kodanike Euroopa"}, {"text_idx": "#000526", "text": "Eesti po\u0303llumajanduse konkurentsivo\u0303ime: olukord ja tulevikuva\u0308ljavaated"}, {"text_idx": "#000527", "text": "O\u0308koloogiline maksureform ja ja\u0308tkusuutlik areng"}, {"text_idx": "#000528", "text": "Tervishoiuto\u0308o\u0308tajate vajaduse ja arvu prognoos laienenud Euroopa kontekstis"}, {"text_idx": "#000529", "text": "Ma\u0308a\u0308ruste koostamise erisused avaliku poliitika tu\u0308u\u0308pide ja\u0308rgi"}, {"text_idx": "#000530", "text": "Eesti sotsiaalse o\u0303iguse areng ja koosto\u0308o\u0308 Soomega"}, {"text_idx": "#000531", "text": "Ministrite voolavus ja valitsuste kestvus"}, {"text_idx": "#000532", "text": "Kandidaatide selekteerimine Eesti parlamendierakondades 1999-2003"}, {"text_idx": "#000533", "text": "Lingvistilised venelased uue identiteedi otsingul"}, {"text_idx": "#000534", "text": "Avalik arvamus ja X Riigikogu meediauuringutes"}, {"text_idx": "#000535", "text": "Ta\u0308itevvo\u0303imu roll Euroopa Liidu otsustusprotsessis"}, {"text_idx": "#000537", "text": "Kohalikud omavalitsused ja riiklikud investeeringud"}, {"text_idx": "#000539", "text": "Tippametnike politiseerumine \u2013 kas ohu ma\u0308rk vo\u0303i loomulik areng?"}, {"text_idx": "#000540", "text": "Euroopa Liiduga liitumise vastane liikumine Eestis"}, {"text_idx": "#000541", "text": "Milleks on Eestis vaja e-ha\u0308a\u0308letamist?"}, {"text_idx": "#000542", "text": "O\u0303igusaktide mo\u0303jude analu\u0308u\u0308si areng Euroopas"}, {"text_idx": "#000543", "text": "Ehitise ja ehitamise no\u0303uete o\u0303iguslik regulatsioon"}, {"text_idx": "#000544", "text": "Sotsiaaldialoogi mudel on tugevalt riigi poole kaldu"}, {"text_idx": "#000545", "text": "Sotsioloogilised uuringud kui peegeldus parlamendile, turule ja kodanikuu\u0308hiskonnale"}, {"text_idx": "#000546", "text": "Riiklik ja\u0308relevalve vajab suuremat ta\u0308helepanu"}, {"text_idx": "#000547", "text": "Eesti elanike valimiska\u0308itumise motiivid ja mehhanismid"}, {"text_idx": "#000548", "text": "Eesti naised vo\u0303imu juures 1992-2003"}, {"text_idx": "#000549", "text": "Seaduste ettevalmistamist kajastavate materjalide kasutamine kohtumenetluses"}, {"text_idx": "#000550", "text": "To\u0308o\u0308jo\u0303u vaba liikumine \u2013 probleem vo\u0303i vo\u0303imalus Eestile?"}, {"text_idx": "#000551", "text": "Eesti poliitikud rahvast ja vo\u0303imust"}, {"text_idx": "#000552", "text": "Riigikogu istungite ja ha\u0308a\u0308letamise avalikkuse ning Riigikogu otsustusvo\u0303ime ja ha\u0308a\u0308lteenamuse no\u0303uded"}, {"text_idx": "#000553", "text": "Parlamendiliikmete palga ja hu\u0308vitiste su\u0308steem"}, {"text_idx": "#000554", "text": "Sotsiaalne kapital, poliitiliste institutsioonide mo\u0303jutamisvo\u0303imaluste tunnetamine ja usaldus vo\u0303imuinstitutsioonide vastu"}, {"text_idx": "#000555", "text": "Rakendusuuringute ja analu\u0308u\u0308side tellimine valitsusasutustes 1999-2001: teel teadmistepo\u0303hisema poliitika, o\u0303igusloome ja avaliku halduse poole"}, {"text_idx": "#000556", "text": "Riigi tellitavates uuringutes puudub su\u0308steemsus ja selgus"}, {"text_idx": "#000557", "text": "Eesti ku\u0308la, ku\u0308lavanem, vallavalitsus ja riik"}, {"text_idx": "#000558", "text": "Eesti avalik arvamus Euroopa Liiduga liitumisest: heaolu on domineeriv tegur"}, {"text_idx": "#000559", "text": "Taastuvad energiaallikad ja Euroopa Liit"}, {"text_idx": "#000560", "text": "Riikliku ja\u0308relevalve probleem riigihangete seaduses"}, {"text_idx": "#000561", "text": "To\u0308o\u0308koha- ja tegevuspiirangute po\u0303hiseaduslikud ja poliitilised piirid"}, {"text_idx": "#000562", "text": "Usaldus riigi institutsioonide vastu Eestis"}, {"text_idx": "#000563", "text": "Riigikogu to\u0308o\u0308 kajastus Eesti meedias"}, {"text_idx": "#000564", "text": "Eesti rahvastikupoliitika avalikud va\u0308a\u0308rtused 1997-2001"}, {"text_idx": "#000565", "text": "Majandusareng, innovatsioon ja tehnoloogilis-majanduslik paradigma: va\u0308ljakutse Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele *"}, {"text_idx": "#000566", "text": "Valitsuse poliitika erino\u0303uetega tegevusalade tegevuslubade va\u0308ljastamisel *"}, {"text_idx": "#000567", "text": "Millistele no\u0303uetele peaks vastama Eesti haridussu\u0308steem?"}, {"text_idx": "#000568", "text": "Seadusloome o\u0303igusliku ja regulatiivse mo\u0303ju hindamine"}, {"text_idx": "#000569", "text": "Seadusloome kvaliteedi ja mo\u0303jude hindamise probleeme *"}, {"text_idx": "#000570", "text": "Euroopa Liit Eesti seaduste mo\u0303jutajana"}, {"text_idx": "#000572", "text": "Euroopa Liidu ja Eesti sotsiaalpoliitika diskursus"}, {"text_idx": "#000573", "text": "Riiklike teenuste kodanikukesksus ja uus tehnoloogia"}, {"text_idx": "#000574", "text": "O\u0303igussotsioloogia tulevik Eestis \u2013 kas on lootust?"}, {"text_idx": "#000575", "text": "Tunnetus, meedia ja poliitiline kommunikatsioon"}, {"text_idx": "#000576", "text": "Eesti valimistest XX sajandi u\u0308heksaku\u0308mnendatel"}, {"text_idx": "#000577", "text": "Valimisseadus vajab lihtsustamist Soome suunas"}, {"text_idx": "#000578", "text": "Tulevane valija: sotsioloogiline pilguheit teismeliste kodanikukompetentsusele"}, {"text_idx": "#000580", "text": "Eesti u\u0308hinemine Euroopa Liiduga kui konvergentsiprotsess"}, {"text_idx": "#000581", "text": "Kogumispension \u2013 kas kohustuslik vaesumine?"}, {"text_idx": "#000582", "text": "Eelarve kui avaliku sektori avatuse tagatis ehk kellele on vaja eelarvet?"}, {"text_idx": "#000585", "text": "Millised on Eesti eeldused olla ja\u0308tkusuutlik va\u0308ikeriik?"}, {"text_idx": "#000587", "text": "Eesti valdade haldusterritoriaalse reformi po\u0303himo\u0303ttelised ku\u0308simused"}, {"text_idx": "#000588", "text": "Eurodebatist Eesti meedias: probleemid ja osalejad"}, {"text_idx": "#000589", "text": "Poliitiline toetus ja vo\u0303imu legitiimsus"}, {"text_idx": "#000591", "text": "Pensionireformist la\u0308bi avaliku arvamuse prisma: valikuid piirab nii info kui raha puudus"}, {"text_idx": "#000592", "text": "Mo\u0303ningaid aspekte salakaubanduse ja organiseeritud kuritegevuse ohjeldamisel Eestis"}, {"text_idx": "#000593", "text": "Va\u0308ikeste maakoolide perspektiividest ja hariduspoliitikast"}, {"text_idx": "#000594", "text": "Missugune peaks olema Eesti erao\u0303iguse su\u0308steem"}, {"text_idx": "#000595", "text": "Sotsiaalne informatsioon seadusloome edendamise teenistuses: olukord ja ettepanekud"}, {"text_idx": "#000596", "text": "O\u0303igusloome normitehnika olemus, vajalikkus, probleemid"}, {"text_idx": "#000597", "text": "Seaduseelno\u0303ude seletuskirjade informatiivsus sotsiaal-majanduslike mo\u0303jude, eurointegratsiooni ja osalusdemokraatia valdkonnas"}, {"text_idx": "#000598", "text": "Riik ja rahvas: elanikkonna poliitiline kompetentsus"}, {"text_idx": "#000599", "text": "Kas Riigikogu tegevus vastab rahva ootustele?"}, {"text_idx": "#000600", "text": "Mittetulundusu\u0308hingute maksustamine meil ja mujal maailmas"}, {"text_idx": "#000601", "text": "Tootja subsiidiumi ekvivalent ja tarbijasubsiidiumi ekvivalent OECD maades ja Eestis"}, {"text_idx": "#000602", "text": "U\u0308levaade esimese ja teise astme kohtustatistikast"}, {"text_idx": "#000603", "text": "Kosmos Eesti teel Euroopa Kosmoseagentuuri liikmeks"}, {"text_idx": "#000604", "text": "Hea o\u0303petaja peaks olema valmis o\u0303ppima ka o\u0303pilastelt"}, {"text_idx": "#000605", "text": "Kohaliku omapa\u0308ra kasutamisest Vana Vo\u0303romaa ettevo\u0303tluses"}, {"text_idx": "#000606", "text": "Vabau\u0308henduste sisedemokraatia: liikmete ja sihtru\u0308hmade kaasamine poliitikakujundamisse"}, {"text_idx": "#000607", "text": "Kaasava eelarve abil linna parema mo\u0303istmiseni"}, {"text_idx": "#000609", "text": "Eesti Interneti Kogukond: tehtust ja plaanitavast"}, {"text_idx": "#000610", "text": "Kodanikualgatust toetavad va\u0308a\u0308rtused ja ka\u0308itumismustrid: eesti- ja venekeelsete elanike vo\u0303rdlus"}, {"text_idx": "#000611", "text": "Sotsiaalne ettevo\u0303tlus: o\u0303nnelikud inimesed, elujo\u0303ulisem majandus"}, {"text_idx": "#000612", "text": "Eesti kodanikuu\u0308hiskonna statistilise portree ja kaasamistaristu idee"}, {"text_idx": "#000613", "text": "Heategevuse majanduslik va\u0308a\u0308rtus, mo\u0303ju ja va\u0308a\u0308rtustamine"}, {"text_idx": "#000614", "text": "Avaliku vo\u0303imu ja kodanikuu\u0308henduste koosto\u0308o\u0308 edendamise vo\u0303tmeku\u0308simusi"}, {"text_idx": "#000615", "text": "Kodanikuu\u0308hiskonna rollid ja nende rahastamine"}, {"text_idx": "#000616", "text": "Eesti riigi ja kodanikuu\u0308hiskonna partnerlusest"}, {"text_idx": "#000617", "text": "Avatud ruumi meetod Riigikogu roheliste fraktsiooni to\u0308o\u0308vahendina"}, {"text_idx": "#000618", "text": "Eesti Loomakaitse Selts on no\u0303rgema poolel"}, {"text_idx": "#000619", "text": "Millist rahastamist vajab kodanikuu\u0308hiskonna arendamine"}, {"text_idx": "#000620", "text": "Avaliku vo\u0303imu ja kodanikualgatuse partnerlus: koosto\u0308o\u0308d mo\u0303jutavad tegurid"}, {"text_idx": "#000621", "text": "Koosto\u0308o\u0308s peitub jo\u0303ud: Eesti naisorganisatsioonid tegutsevad ja arenevad"}, {"text_idx": "#000622", "text": "Demokraatia mudelid ja kodanikuo\u0303petus u\u0308ldhariduses: puuduva lu\u0308li otsinguil"}, {"text_idx": "#000623", "text": "Edu vo\u0303tmeks o\u0303pihimulised, ettevo\u0303tlikud ja koosto\u0308o\u0308altid kodanikud"}, {"text_idx": "#000624", "text": "Demokraatlikud otsustusmudelid \u2013 rohi vo\u0303o\u0303randumise vastu"}, {"text_idx": "#000625", "text": "Eesti kodanikuu\u0308hiskonna arengu kontseptsiooni arengulugu"}, {"text_idx": "#000626", "text": "Seadusloomefoorum Themis kodanike ja kodanikeu\u0308henduste teenistuses"}, {"text_idx": "#000628", "text": "Kodanikeu\u0308hiskond, kolmas sektor ja sotsiaalne kapital"}, {"text_idx": "#000629", "text": "Koosto\u0308o\u0308kokkulepped Suurbritannias ja mida meil on neist o\u0303ppida"}, {"text_idx": "#000630", "text": "Majanduslikust u\u0308histegevusest Eestis: omandio\u0303iguseta kodanikega ei ehita kodanikeu\u0308hiskonda"}, {"text_idx": "#000631", "text": "Kolmas sektor meil ja Inglismaal"}, {"text_idx": "#000632", "text": "Kodanikualgatuste ja riigi kommunikatsioon: teel osalusdemokraatia poole"}, {"text_idx": "#000633", "text": "Kolmas sektor: kelle ja mille jaoks"}, {"text_idx": "#000634", "text": "Eesti erakondade ja kolmanda sektori katusorganisatsioonide koosto\u0308o\u0308memorandum"}, {"text_idx": "#000636", "text": "Kas o\u0303igussu\u0308steem on takistuseks tsiviilu\u0308hiskonna arengule Eestis?"}, {"text_idx": "#000637", "text": "Kui kodanik soovib osaleda seadusloomes"}, {"text_idx": "#000638", "text": "Eesti esindamisest maailma parlamentide u\u0308hisfoorumil"}, {"text_idx": "#000639", "text": "Riigikogu ja NATO Parlamentaarne Assamblee"}, {"text_idx": "#000641", "text": "Piraatlus on ta\u0308napa\u0308eval globaalne na\u0308htus"}, {"text_idx": "#000643", "text": "Motivatsioonide roll parlamendi korruptsioonivastastes programmides"}, {"text_idx": "#000644", "text": "Parlamentide info- ja analu\u0308u\u0308siteenistuste koosto\u0308o\u0308vo\u0303rgud"}, {"text_idx": "#000645", "text": "Teadmus ja vo\u0303im: uuringute ja demokraatliku seadusloome olemuslik side *"}, {"text_idx": "#000646", "text": "Eesti-Vene suhted: ku\u0308mne aasta skeem"}, {"text_idx": "#000647", "text": "Ukraina Ida ja La\u0308a\u0308ne vahel"}, {"text_idx": "#000649", "text": "Kaitsejo\u0303udude uus struktuur seab selged sihid"}, {"text_idx": "#000650", "text": "Mis on GLOBE ja mis on tema taust"}, {"text_idx": "#000652", "text": "Eesti delegatsioon Euroopa No\u0303ukogu parlamentaarses assamblees"}, {"text_idx": "#000653", "text": "Endiste parlamendiliikmete assotsiatsioonid Euroopas ja Jaapanis"}, {"text_idx": "#000654", "text": "Parlamendiliikmete to\u0308o\u0308tasu ja hu\u0308vitised rahvusvahelises vo\u0303rdluses"}, {"text_idx": "#000655", "text": "Tihedama teaberuumi poole: hariv teatmik Eesti poliitikutest"}, {"text_idx": "#000656", "text": "Demokraatia areng Eestis: avalikustamisest iseseisvuse taastamiseni (1986\u20131991)"}, {"text_idx": "#000657", "text": "Kaante vahel on u\u0308levaade po\u0308o\u0308rdeliste aastate parlamendi tegevusest"}, {"text_idx": "#000658", "text": "Viimasest U\u0308lemno\u0303ukogust eelarvamuste ja emotsioonideta"}, {"text_idx": "#000659", "text": "Ku\u0308mme aastat okupatsioonirez\u030ciimide poolt represseeritud isiku seadust"}, {"text_idx": "#000661", "text": "Eesti Vabariik koduteel: riigio\u0303iguslik areng 1990\u20131992"}, {"text_idx": "#000662", "text": "Eesti parlamendi pa\u0308devus ja tegevus va\u0308lissuhtlemise korraldamisel iseseisvumisest kuni po\u0303hiseadusliku korra taastamiseni"}, {"text_idx": "#000663", "text": "Kommunistlik to\u0308o\u0308listeru\u0308hm I Riigikogus (1920-1923)"}, {"text_idx": "#000664", "text": "Eesti Vabariigi U\u0308lemno\u0303ukogu va\u0308lispoliitiline tegevus 1990\u20131992"}, {"text_idx": "#000665", "text": "Tiibeti suur minevik ja habras olevik"}, {"text_idx": "#000666", "text": "\u201dPa\u0308rnoja parandus\u201d krooni stabiilsust ohustamas"}, {"text_idx": "#000667", "text": "Parlamendi o\u0303igusloome \u2013 Eesti riigi vaba arengu eeldus *"}, {"text_idx": "#000668", "text": "Kolm poliitreisi aastast 1993 *"}, {"text_idx": "#000669", "text": "Erakondade liidrite tippkohtumised 1990. aastate keskel"}, {"text_idx": "#000670", "text": "Eesti po\u0303hiseadused ja nende ja\u0308relevalve"}, {"text_idx": "#000671", "text": "Parteideta parlament \u2013 VI Riigikogu 1938-1940"}, {"text_idx": "#000672", "text": "Kas parlamendi vo\u0303im vo\u0303i presidendi vo\u0303im"}, {"text_idx": "#000674", "text": "2023. aasta Riigikogu valimiste erinevaid tahke"}, {"text_idx": "#000675", "text": "Riigikogu valimiste eel erakondade antud valimislubaduste kvantitatiivne tekstianalu\u0308u\u0308s"}, {"text_idx": "#000676", "text": "Tallinna Tehnikau\u0308likool EuroTeQiga tippude poole"}, {"text_idx": "#000677", "text": "Milleks doktorantuur, kui vaja on vaid \u201etavalisi to\u0308o\u0308tajaid\u201c?"}, {"text_idx": "#000679", "text": "Riigikogu hoone \u2013 esimene vo\u0303rdsete seas"}, {"text_idx": "#000680", "text": "Ko\u0303igile avaliku halduse hariduse omandanutele ei jagu erialast to\u0308o\u0308d"}, {"text_idx": "#000681", "text": "Andmepo\u0303hisus, ennetus ja inimeste teadlikkus tuleviku tervishoius"}, {"text_idx": "#000683", "text": "Eesti metsaomanike uuringu 2019 tulemustest"}, {"text_idx": "#000684", "text": "Euroopa Liidu infokeskus Eesti Rahvusraamatukogus"}, {"text_idx": "#000686", "text": "Rahva ja eluruumide registripo\u0303hise loenduse ettevalmistusto\u0308o\u0308st Eestis"}, {"text_idx": "#000687", "text": "Riigikogu valimised \u2013 mo\u0303ned u\u0308ldistused"}, {"text_idx": "#000689", "text": "Kust sa tead, et kliima soojeneb?"}, {"text_idx": "#000690", "text": "Teadlaskarja\u0308a\u0308ri mudel kui riigi konkurentsivo\u0303ime tugi *"}, {"text_idx": "#000691", "text": "Uus majandus ja to\u0308o\u0308turg: va\u0308ljakutsed to\u0308o\u0308jo\u0303ule"}, {"text_idx": "#000692", "text": "U\u0308likoolide mo\u0303ju va\u0308ikeriigi u\u0308hiskonna ja majanduse arengule *"}, {"text_idx": "#000693", "text": "Eesti tippteadus ja selle probleemid"}, {"text_idx": "#000694", "text": "Arvamus tuleviku kohta mo\u0303jutab praeguseid otsuseid"}, {"text_idx": "#000695", "text": "Mida me teame kohalike omavalitsuste andmekogudest?"}, {"text_idx": "#000698", "text": "Kohalik ko\u0303rgkool kui parim regionaalpoliitika to\u0308o\u0308riist *"}, {"text_idx": "#000699", "text": "Eesti maapo\u0303u vajab su\u0308steemset la\u0308henemist \u2013 akadeemiline vaade praktiliste ja\u0308reldustega"}, {"text_idx": "#000700", "text": "Eesti o\u0303igusloome ku\u0308sitavusest aegumise ja alusetu rikastumise na\u0308itel"}, {"text_idx": "#000701", "text": "Euroopa Sotsiaaluuring annab vastused riigi juhtimiseks vajalikele ku\u0308simustele *"}, {"text_idx": "#000702", "text": "Kriminaalmenetluse reformist Eestis 2000\u20132003: seadusloome ja\u0308relaudit"}, {"text_idx": "#000704", "text": "Eesti kui va\u0308ikese u\u0308leminekuu\u0308hiskonna perepoliitika \u2013 ei uus Po\u0303hjala ega vana Euroopa"}, {"text_idx": "#000705", "text": "Riigiasutuste tellitud uuringud kui inforessurss to\u0303enduspo\u0303histe poliitikate loomiseks"}, {"text_idx": "#000706", "text": "Poliitiliste karikatuuride na\u0308ituse ja auhindade lugu"}, {"text_idx": "#000707", "text": "Eesti poliitiline karikatuur: heatahtlikust huumorist salvava satiirini"}, {"text_idx": "#000708", "text": "Pilguheit parlamendiraamatukogu 25 aasta tegevusele"}, {"text_idx": "#000709", "text": "Arhiivinoppeid ja meenutusi Riigikogu Kantselei ajaloost"}, {"text_idx": "#000710", "text": "Eesti veebiarhiiv rahvusliku kultuuripa\u0308randi sa\u0308ilitajana"}, {"text_idx": "#000711", "text": "Ebavo\u0303rdsuse uurija David B. Grusky"}, {"text_idx": "#000713", "text": "Europeana \u2013 kas kaotsi minev identiteet vo\u0303i vo\u0303imalus Eestit na\u0308idata?"}, {"text_idx": "#000715", "text": "Demokraatia ja liberalismi uurija Georg S\u00f8rensen"}, {"text_idx": "#000717", "text": "Tagasivaade XI Riigikogu to\u0308o\u0308dele ja tegemistele"}, {"text_idx": "#000719", "text": "Majandusliku Koosto\u0308o\u0308 ja Arengu Organisatsioon"}, {"text_idx": "#000720", "text": "Autorio\u0303igus raamatukogus: mida on kasulik teada"}, {"text_idx": "#000722", "text": "Lugemisaasta auks ja raamatu kiituseks"}, {"text_idx": "#000723", "text": "Vladimir S\u030cljapentohh \u2013 vene sotsioloogia rajajaid"}, {"text_idx": "#000724", "text": "Muutuvad trendid infootsingus \u2013 staatilisest veebist semantilise veebini"}, {"text_idx": "#000726", "text": "Eesti Rahvusraamatukogu teadus- ja arendustegevusest"}, {"text_idx": "#000727", "text": "Mitmeku\u0308lgne USA majandusteadlane Alan B. Krueger"}, {"text_idx": "#000728", "text": "Riigikogu liikmete kirjutised u\u0308leriigilistes ja kohalikes ajalehtedes"}, {"text_idx": "#000730", "text": "Pilguheit Riigikogu ajalooks saanud X koosseisule"}, {"text_idx": "#000732", "text": "Eesti Teadusinfosu\u0308steem \u2013 teadlase abivahend ja avalikkuse teavitaja"}, {"text_idx": "#000733", "text": "Michael Burawoy ja avalik sotsioloogia"}, {"text_idx": "#000734", "text": "Mugav juurdepa\u0308a\u0308s Euroopa kultuuri- ja teadusinfole"}, {"text_idx": "#000735", "text": "Stephen Coleman \u2013 maailma esimene e-demokraatia professor"}, {"text_idx": "#000737", "text": "Euroopa Parlamendi raamatukogu uuenenud infokeskkonnas"}, {"text_idx": "#000738", "text": "Teadusinformatsioon kui teadmistepo\u0303hise u\u0308hiskonna nurgakivi"}, {"text_idx": "#000739", "text": "Sada ja u\u0308ks Eesti poliitilist karikatuuri"}, {"text_idx": "#000741", "text": "Seitse aastat Euroopa Liidu o\u0303igusaktide to\u0303lkimist"}, {"text_idx": "#000742", "text": "Viis aastat Euroopa Liidu infokeskust"}, {"text_idx": "#000743", "text": "Rahvusvaheliste organisatsioonide alane informatsioon Eesti raamatukogudes"}, {"text_idx": "#000745", "text": "Valik Tartu U\u0308likooli o\u0303igusteaduskonna bakalaureuseto\u0308o\u0308dest 1997-2000"}, {"text_idx": "#000746", "text": "Eesti ajakirjanduse andmebaasid Eesti Rahvusraamatukogus"}, {"text_idx": "#000747", "text": "ESTA vahendab infot muutuvast u\u0308hiskonnast"}, {"text_idx": "#000748", "text": "Riigikogu VII\u2013XIII koosseisu viis statistika kogumikku ja pilk muutustele"}, {"text_idx": "#000750", "text": "Kaksku\u0308mmend kolm aastat valimisi kaante vahel *"}, {"text_idx": "#000751", "text": "Ajakirja Riigikogu Toimetised sihiseaded ja ka\u0308imavedu"}, {"text_idx": "#000752", "text": "Traditsioon on su\u0308ndinud, et ja\u0308a\u0308da"}, {"text_idx": "#000762", "text": "Madis ErnitsKerly EspenbergRiigikogu korruptsioonivastane erikomisjon"}, {"text_idx": "#000829", "text": "Tallinna Tehnikau\u0308likooli majandusanalu\u0308u\u0308si ja rahanduse instituudi professor\nTallinna Tehnikau\u0308likooli a\u0308rikorralduse instituudi professor\nTallinna Tehnikau\u0308likooli majandusanalu\u0308u\u0308si ja rahanduse instituudi doktorant-nooremteadur"}, {"text_idx": "#000830", "text": "Tallinna Tehnikau\u0308likooli majandusanalu\u0308u\u0308si ja rahanduse instituudi professor"}, {"text_idx": "#000831", "text": "Tallinna Tehnikau\u0308likooli a\u0308rikorralduse instituudi professor"}, {"text_idx": "#000832", "text": "Tallinna Tehnikau\u0308likooli majandusanalu\u0308u\u0308si ja rahanduse instituudi doktorant-nooremteadur"}, {"text_idx": "#000833", "text": "Ainulaadne, va\u0308a\u0308rtusahelal po\u0303hinev ettevo\u0303tete arengumudel peegeldab ettevo\u0303tte arenguetappidele vastavaid investeerimisvajadusi ning majandustegevuse haaret rahvusvahelises konkurentsis."}, {"text_idx": "#000834", "text": "Viimase paariku\u0308mne aasta jooksul on u\u0308ha ulatuslikum globaliseerumine toetanud inimeste, kapitali, kaupade ja teenuste riigipiiriu\u0308lest liikumist ning avaldanud tihenenud konkurentsi kaudu olulist mo\u0303ju riikide ettevo\u0303tlussektorile. Peale selle on tehnoloogilised arengud tinginud toodete elutsu\u0308kli lu\u0308henemise ja tootearenduse kiirenemise (Bettis, Hitt 1995), mis on samuti viinud konkurentsi tugevnemiseni. Ja\u0308tkusuutlikkuse sa\u0308ilitamiseks peavad ettevo\u0303tted kohanema alatasa muutuvate turutingimustega, mis eeldab tootmisprotsesside to\u0303hustamist ning kaupade ja teenuste va\u0308a\u0308rtuse kasvatamist ainulaadsuse ja bra\u0308ndingu kaudu. Kuna ettevo\u0303tlussektoris luuakse valdav osa riigi kui terviku sissetulekust, on ettevo\u0303tete lisandva\u0308a\u0308rtuse ja tootlikkuse kasvutegurite mo\u0303istmine ta\u0308htis uurimisku\u0308simus, millele saab la\u0308heneda nii kitsamalt ehk ettevo\u0303tte tasandilt kui ka laiemalt ehk majanduskeskkonna arengu vaatest."}, {"text_idx": "#000835", "text": "Ettevo\u0303tte arengut kirjeldavad mo\u0303ttemudelid peavad arvestama muutunud tingimuste ja ettevo\u0303tte arengut mo\u0303jutavate faktoritega. Levinuimad senised va\u0308a\u0308rtusahela ka\u0308sitlused (vt Porter 1985 ja Shih 1992), mis kirjeldavad va\u0308a\u0308rtuse loomist ettevo\u0303ttes, to\u0303devad u\u0308ksmeelselt, et lisandva\u0308a\u0308rtus on suurim tegevuse puhul, mis panustab toodangu ainulaadsusesse vo\u0303i on kliendile la\u0308hemal. Klassikalises mo\u0303ttes tootmine on va\u0308ikseima lisandva\u0308a\u0308rtusega tegevus. Tulenevalt konkurentsitihedast ettevo\u0303tluskeskkonnast, on ettevo\u0303tted valiku ees, kus konkurentsieelise sa\u0308ilitamiseks peab valima, kas tegutseda odava allhankijana ja konkureerida hinnaga (nn kululiidri strateegia) vo\u0303i olla oma tegevuses eesrindlik ning panustada innovatsiooni. Hinnaga konkureerides on kriitilise ta\u0308htsusega tootmisefektiivsus, kuid tootlikkuse kasv tootmist to\u0303hustades on piiratud sisendite hinnaga. Va\u0308a\u0308rtusahelas kasvamine eeldab uute teadmiste ja tehnoloogiate rakendamist, mis vo\u0303imaldab luua uut va\u0308a\u0308rtust kordumatu toodangu ja bra\u0308ndi toel. Madalamates arenguetappides to\u0303ukub kasv kapitalimahukatest po\u0303hivarainvesteeringutest, ent innovatsioon vajab investeeringute mitmekesisust: investeeringuid immateriaalsesse varasse, to\u0308o\u0308tajate koolitamisse, teadmiste kasvu ja institutsioonide arengusse."}, {"text_idx": "#000836", "text": "Antud artikkel keskendub tootlikkuse kujunemisele ettevo\u0303tte tasandil, illustreerides ettevo\u0303tete arengurada uuendusliku, va\u0308a\u0308rtusahelal po\u0303hineva arengumudeli kaudu. Ka\u0308sitluse originaalsus seisneb va\u0308a\u0308rtusahela kontseptsiooni ja ettevo\u0303tte lisandva\u0308a\u0308rtusmahukuse ka\u0308sitluse u\u0308hendamises. Seeto\u0303ttu on konkreetset va\u0308a\u0308rtusloome arengumudelit vo\u0303imalik kasutada nii ettevo\u0303teteu\u0308leselt, ettevo\u0303tteid eri ru\u0308hmadesse liigitades kui ka u\u0308ksikettevo\u0303tte vaatepunktist, selgitades ettevo\u0303tte liikumist u\u0308hest arenguetapist teise. U\u0308htlasi on mudeli tuletamisel la\u0308htutud ettevo\u0303tte tootlikkuse kasvu seisukohast olulisematest ja varasema empiirika poolt kinnitust leidnud teguritest, nagu investeeringud ja tegevushaarde ulatus, mis vo\u0303imaldavad ettevo\u0303ttel liikuda ko\u0303rgema va\u0308a\u0308rtusloome taseme poole."}, {"text_idx": "#000837", "text": "Artikli esimeses pooles vaadeldakse investeerimismustrite seost tootlikkusega ning puudutatakse ekspordi rolli tootlikkuse kasvu ajendamisel, tuginedes nii teaduskirjandusele kui ka sekundaarandmete analu\u0308u\u0308sile. Artikli teises pooles antakse u\u0308levaade ettevo\u0303tte va\u0308a\u0308rtusloome arengumudeli koostamise kontseptuaalsetest la\u0308htekohtadest ja esitatakse autorite tuletatud uudne, va\u0308a\u0308rtusahelal po\u0303hinev arenguprotsessi mudel."}, {"text_idx": "#000838", "text": "U\u0308ks loodava ettevo\u0303tete va\u0308a\u0308rtusloome arengumudeli eesma\u0308rke on na\u0308idata, millised investeerimismustrid on iseloomulikud ettevo\u0303ttele arenguraja erinevatel etappidel ning milliseid investeeringuid on ettevo\u0303ttel tarvis teha, et oma va\u0308a\u0308rtusloomet suurendada ja va\u0308a\u0308rtusahelas u\u0308lespoole liikuda. Tahtmata liiga kitsalt piiritleda, mida ta\u0308histab va\u0308a\u0308rtusloome, tuleb allpool esitatud sekundaarandmete analu\u0308u\u0308si tarvis seda siiski teha. Artiklis kasutatakse andmete kirjeldavas analu\u0308u\u0308sis va\u0308a\u0308rtusloome indikaatorina to\u0308o\u0308jo\u0303u tootlikkust."}, {"text_idx": "#000839", "text": "Tootlikkus ta\u0308histab tootmise efektiivsust ehk seda, kui palju toodangut on vo\u0303imalik saada kindlast hulgast tootmissisenditest. Levinuim u\u0308he tootmissisendi kaudu arvutatav tootlikkuse na\u0308itaja on to\u0308o\u0308jo\u0303u tootlikkus. Riikide tasandil va\u0308ljendatakse to\u0308o\u0308jo\u0303u tootlikkust sisemajanduse koguprodukti (SKP) ja to\u0308o\u0308tatud tundide (vo\u0303i to\u0308o\u0308tajate arvu) suhtarvuna. Tegevusala tasandil arvutatakse to\u0308o\u0308jo\u0303u tootlikkust samamoodi ehk tegevusalal loodud lisandva\u0308a\u0308rtus jagatakse to\u0308o\u0308tatud tundide (vo\u0303i to\u0308o\u0308tajate) arvuga. Selline la\u0308henemine ei vo\u0303ta arvesse to\u0308o\u0308jo\u0303u kvaliteeti ega muid tootmissisendeid, kuid on ta\u0308nu arvutuska\u0308igu lihtsusele ning vajalike andmete ho\u0303lpsale ka\u0308ttesaadavusele laialt kasutusel."}, {"text_idx": "#000840", "text": "Tootlikkuse suurendamisel ma\u0308a\u0308ravad olulist rolli nii ettevo\u0303ttest endast to\u0303ukuvad tegurid \u2012 juhtimispraktikad, investeeringud po\u0303hivarasse, sh teadus- ja arendustegevusse, samuti to\u0308o\u0308tajate koolitamine ja innovatsioon ning ekspordist o\u0303ppimine (learning-by-exporting) \u2012 kui ka ettevo\u0303tteva\u0308lised tegurid, nagu lisandva\u0308a\u0308rtuse kasvu soodustavate tootmissisendite (haritud to\u0308o\u0308jo\u0303ud, paindlikud finantseerimisvo\u0303imalused) ka\u0308ttesaadavus ning va\u0308a\u0308rtusloomet toetav majanduskeskkond (o\u0303iguskindlus, konkurents, teaduse rahastamine). Ettevo\u0303tete tegevuse olemus, haare ning investeerimisvajadused so\u0303ltuvad selle rollist va\u0308a\u0308rtusahelas. Mida ko\u0303rgemale va\u0308a\u0308rtusahelas ettevo\u0303te jo\u0303uab, seda no\u0303udlikumad on eeldused edasiseks tootlikkuse ja va\u0308a\u0308rtusloome kasvuks."}, {"text_idx": "#000841", "text": "Funke ja Strulik (2000) on makrotasandit ka\u0308sitledes esile toonud, et olenevalt majanduse arengutasemest, toetavad majanduskasvu erinevad to\u0303uketegurid. Majandusarengu algfaasis ajendab kasvu materiaalse po\u0303hivara (masinad ja seadmed, tehnoloogia) akumulatsioon, sellele ja\u0308rgnevas on kasvuvedur inimkapitalis peituv teadmiste ja oskuste pagas ning ko\u0303rgemates arengufaasides to\u0303ukub kasv teadus- ja arendustegevusel po\u0303hinevast innovatsioonist."}, {"text_idx": "#000842", "text": "Seejuures on teadus- ja arendustegevusest ning innovatsioonist ka\u0308ivituva arengumootori mo\u0303ju ko\u0303ige ja\u0308tkusuutlikum, u\u0308letades tootmistegurite akumulatsioonist ja nende ajakohastamisest (asendusinvesteeringud) saadava kasvupotentsiaali. Kuna teadus- ja arendustegevus no\u0303uab omakorda pidevat teadmiste akumulatsiooni, siis on ja\u0308tkusuutliku arengu tagatiseks haridus ja ta\u0308ienduso\u0303pe."}, {"text_idx": "#000843", "text": "Ettevo\u0303tete kontekstis toimib samasugune arenguloogika: paiknedes va\u0308a\u0308rtusahela ko\u0303rgematel astmetel, vajavad ettevo\u0303tted kasvuks u\u0308ha rohkem inimkapitali ning teadus- ja arendustegevusse ka\u0308tketud potentsiaali. Kuna va\u0308a\u0308rtusahela ko\u0303rgematel astmetel kasvab ettevo\u0303tete vajadus investeerida pikaajalisse ja va\u0308hemlikviidsesse immateriaalsesse po\u0303hivarasse (teadus- ja arendustegevus, disain, tarkvara, kaubama\u0308rgid, bra\u0308ndimine ja spetsiifiline inimkapital), siis suurenevad ootused turumahule, majandus- ja finantskeskkonna stabiilsusele, rahastamisvo\u0303imaluste mitmekesisusele, intellektuaalomandi kaitstusele ning o\u0303iguskindlusele laiemalt. Selleks, et suurendada investeeringute ja eeska\u0308tt immateriaalsete investeeringute tulusust, on kasvustrateegiaga ettevo\u0303tted huvitatud turu laiendamisest, et eksportida ja arendada va\u0308lja rahvusvaheliselt tuntud bra\u0308nd."}, {"text_idx": "#000844", "text": "Ekspordi ja tootlikkuse vahelist tugevat positiivset seost on ro\u0303hutatud arvukas empiirilises kirjanduses (nt Aw et al. 2007; Aw et al. 2008; Ma\u0308nnasoo et al. 2018), kus on u\u0308ksmeelselt leitud, et tootlikumad ettevo\u0303tted on need, mis ekspordivad ja omavad rahvusvahelist vo\u0303i globaalset tegevushaaret. Eksportivate ettevo\u0303tete seas on omakorda tootlikumad need ettevo\u0303tted, mis ekspordivad ko\u0303rge lisandva\u0308a\u0308rtusega tooteid ja teenuseid. Samas on ekspordi ja tootlikkuse vahelist po\u0303hjuslikkust keeruline hinnata selektsioonivea to\u0303ttu (Aw et al. 2008), mis seisneb ekspordi ja tootlikkuse vastastikmo\u0303jus. U\u0308helt poolt toetab ko\u0303rgem eksporditase tootlikkuse kasvu, ent teisalt vajab ekspordiga alustamine esialgseid mahukaid investeeringuid va\u0308listurgudele sisenemiseks, mis omakorda eeldab piisava kapitalivaru ja tootmisvo\u0303imekuse olemasolu. Seega on ko\u0303rgema ekspordivo\u0303imekusega ettevo\u0303tted u\u0308ldjuhul ka ko\u0303rgema tootlikkusega ja neil on piisav suutlikkus uutele turgudele sisenemiseks (Basile 2001; Fabling, Sanderson 2013)."}, {"text_idx": "#000845", "text": "Teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni mo\u0303ju on ko\u0303ige pu\u0308sivam ning u\u0308letab tootmistegurite akumulatsioonist saadava kasvuvo\u0303ime."}, {"text_idx": "#000846", "text": "Kuigi va\u0308a\u0308rtusahelapo\u0303hisus on isea\u0308ranis levinud ettevo\u0303tete tootlikkuse hindamisel, on seda vaatenurka rakendatud ka riikide tasandil. Kuna riigi positsioon va\u0308a\u0308rtusahelas so\u0303ltub suuresti selle ettevo\u0303tlussektori eripa\u0308rast, vo\u0303imaldab va\u0308a\u0308rtusahelale tuginev la\u0308henemine riikide klassifitseerimisel mo\u0303ista riigisiseseid tootlikkust suurendavate tegurite eripa\u0308ra kogu ettevo\u0303tlussektoris. Allja\u0308rgnevalt keskendutakse tootlikkuse mo\u0303jutegurite hindamisele riigiti, et leida riigi- ja regioonipo\u0303hiseid u\u0308hisnimetajaid tootlikkuse kujunemisel."}, {"text_idx": "#000847", "text": "Joonisel 1 on kujutatud Euroopa Liidu riikide ja Norra investeeringuid materiaalsesse ja immateriaalsesse po\u0303hivarasse ning tootlikkust to\u0308o\u0308taja kohta to\u0308o\u0308stussektoris. To\u0308o\u0308stussektor on oma loomult po\u0303hivarainvesteeringute mahukas haru, kus toodete efektiivne tootmine eeldab po\u0303hivarade teatavat taset ja kvaliteeti. Siiski peegeldub jooniselt, et ko\u0303rge tootlikkusega riigid omavad mitmekesisemaid investeeringuid ega suuna kapitali ainult materiaalsesse po\u0303hivarasse (nt masinad ja seadmed, ehitised), vaid toetavad lisandva\u0308a\u0308rtuse kasvu ka immateriaalse po\u0303hivara investeeringutega (nt arvutitarkvara, teadus- ja arendustegevus). Joonisel kujutatud Po\u0303hjamaadest (Soome, Norra, Taani) on ko\u0303rgeima tootlikkusega Norra ja Taani, kus erinevalt Soomest ja Rootsist on vo\u0303rreldes teiste regioonidega ko\u0303rgem po\u0303hivarainvesteeringute osakaal. La\u0308a\u0308ne-Euroopa arenenud riigid investeerivad suurel ma\u0308a\u0308ral immateriaalsesse varasse. Kesk- ja Ida-Euroopa riike, sealhulgas Eestit, iseloomustab suur kapitalimahutus materiaalsesse po\u0303hivarasse, ent immateriaalse po\u0303hivara investeeringud, mis toetavad innovatsiooni kasvu, ja\u0308a\u0308vad oluliselt alla ko\u0303rge tootlikkusega riikidele."}, {"text_idx": "#000848", "text": "JOONIS 1. Investeeringud materiaalsesse ja immateriaalsesse po\u0303hivarasse to\u0308o\u0308taja kohta ning tootlikkus to\u0308o\u0308taja kohta Euroopa Liidu riikide (va\u0308lja arvatud Rootsi, Prantsusmaa) ja Norra to\u0308o\u0308stussektoris"}, {"text_idx": "#000849", "text": "Allikas: autorite arvutused Eurostati 2012.\u20132016. aasta andmetel"}, {"text_idx": "#000850", "text": "Inimkapitali mo\u0303ju tootlikkusele on vo\u0303rreldes kapitaliinvesteeringutega mo\u0303nevo\u0303rra alahinnatud. Kuigi investeeringud po\u0303hivarasse loovad kulutuste varana kajastamise kaudu tajutavat va\u0308a\u0308rtust nii statistikas kui ka raamatupidamislikes aruannetes, on oluline ro\u0303hutada, et fu\u0308u\u0308silisel kapitalil puudub inimkomponendi olemasoluta vo\u0303ime lisandva\u0308a\u0308rtust luua. Lucas (1990) on ta\u0308helepanu juhtinud sellele, et suurem inimkapitali varu panustab olulisel ma\u0308a\u0308ral innovatsiooni ja meelitab ligi ka fu\u0308u\u0308silist kapitali. Galor koos kaasautoritega (2009) on na\u0308idanud, et fu\u0308u\u0308silise ja inimkapitali akumuleerumine ajas on asu\u0308mmeetriline ning inimkapital ja\u0308tkab ajas kasvamist teadmiste u\u0308lekandumisena u\u0308hiskonnas, ent fu\u0308u\u0308silise kapitali va\u0308a\u0308rtuse loomine so\u0303ltub suuresti omandist."}, {"text_idx": "#000851", "text": "Joonis 2 visualiseerib tootlikkuse ja inimkapitali vahelist seost Euroopa regioonide to\u0308o\u0308stus- ja teenuste sektoris. Jooniselt na\u0308htub, et inimkapitali koolitamine ja tootlikkus on tugevas korrelatsioonis nii to\u0308o\u0308stus- kui ka teenuste sektoris. Po\u0303hjamaades ja tootlikumates Euroopa Liidu riikides on inimkapitaliinvesteeringute osakaal to\u0308o\u0308jo\u0303ukuludest suurem. Kesk- ja Ida-Euroopa riikides on vo\u0303rreldes Eestiga ko\u0303rgem inimkapitaliinvesteeringute tase, ent u\u0308ldine Kesk- ja Ida-Euroopa riikide tootlikkuse tase on negatiivselt mo\u0303jutatud va\u0308hemtootlike sektorite suurest osakaalust, kus inimkapitali koolitamine on tootlikumate sektoritega vo\u0303rreldes va\u0308iksem."}, {"text_idx": "#000852", "text": "JOONIS 2. Tootlikkus to\u0308o\u0308taja kohta ja investeeringud inimkapitali koolitamisse (protsent to\u0308o\u0308jo\u0303ukuludest) Euroopa Liidu (v.a Horvaatia) ja Norra regioonide to\u0308o\u0308stus- ja teenindussektoris"}, {"text_idx": "#000853", "text": "Allikas: autorite arvutused Eurostati 2008. ja 2012. aasta andmetel"}, {"text_idx": "#000854", "text": "Tootlikumad regioonid on ka aktiivsemad eksportijad, mis on joonisel 3 na\u0308idatud Euroopa regioonide ja riikide kaupa. Eksport toetab suurema mu\u0308u\u0308gitulu saavutamist, sest laiendatud turgudel kahanevad mastaabisa\u0308a\u0308stu to\u0303ttu tootmiskulud ja tootlikkus kasvab. Ekspordi puhul ei ole ettevo\u0303tted so\u0303ltuvad ainult kodumaise turu no\u0303udlusest ja ostuvo\u0303imest ning saavad hajutada investeeringuid laiendatud turu tingimustes (Grossman, Helpman 1991). Seejuures laienemine va\u0308listurgudele toetab ettevo\u0303tete vahel teadmiste u\u0308lekandumist ja nii hangitud teadmisi on ettevo\u0303tetel vo\u0303imalik kasutada tootlikkuse suurendamiseks innovatsiooni vo\u0303i efektiivsuse kasvu kaudu."}, {"text_idx": "#000855", "text": "Euroopa riikidest on ekspordiva\u0308a\u0308rtuselt to\u0308o\u0308taja kohta esirinnas arenenud La\u0308a\u0308ne-Euroopa riigid ja Po\u0303hjamaad. Kesk- ja Ida-Euroopa riikides on ekspordiva\u0308a\u0308rtus to\u0308o\u0308taja kohta madalam. Vo\u0303rreldes u\u0308leja\u0308a\u0308nud Kesk- ja Ida-Euroopa riikidega, on Eesti ekspordi koguva\u0308a\u0308rtus to\u0308o\u0308taja kohta suur, kuid ja\u0308a\u0308b siiski alla Po\u0303hjamaadele ning arenenud La\u0308a\u0308ne-Euroopa riikidele. Teenuste sektori va\u0308iksem ekspordimaht on peale no\u0303udluse faktori tingitud ka tarbija la\u0308heduse olulisusest, sest tarbijad eelistavad teenuseid, mis on saadaval samas geograafilises piirkonnas (Miroudot et al. 2013)."}, {"text_idx": "#000856", "text": "JOONIS 3. Investeeringud po\u0303hivarasse, eksport ja tootlikkus. I joonisel on kujutatud po\u0303hivarainvesteeringute, ekspordi ja tootlikkuse vaheline seos Euroopa regioonide ja sektorite kaupa. II joonis na\u0308itab keskmist tootlikkust to\u0308o\u0308taja kohta riigiti. III joonis keskmist eksporti to\u0308o\u0308taja kohta riigiti"}, {"text_idx": "#000857", "text": "Joonis 4 koondab endas nii investeeringute, koolituskulude, to\u0308o\u0308jo\u0303u tootlikkuse kui ka ekspordi na\u0308itajad ning paigutab riigid eelnimetatud tunnuste alusel kahemo\u0303o\u0303tmelisele peakomponentidel po\u0303hinevale graafikule, kus kaks esimest peakomponenti katavad 77,4 protsenti kogu andmevariatsioonist. To\u0308o\u0308jo\u0303u tootlikkus on tugevaimas positiivses korrelatsioonis immateriaalse po\u0303hivara investeeringute ja koolituskuludega, samas kui tootlikkuse ja materiaalse po\u0303hivara investeeringute vahel on korrelatsioon negatiivne. Joonis juhib ta\u0308helepanu, et Kesk- ja Ida-Euroopa riigid panustavad valdavalt materiaalse po\u0303hivara investeeringutesse ning nende majandus on ekspordist va\u0308ga so\u0303ltuv, kuid ekspordi konkurentsieelis po\u0303hineb suuresti madala lisandva\u0308a\u0308rtusega kauba hinnaeelisel. Samas oleks lisandva\u0308a\u0308rtuse ja tootlikkuse kasvuks kriitilise ta\u0308htsusega innovatsioon, mille tarvilikuks eelduseks on inimkapitali ja intellektuaalsete varade ta\u0308htsuse kasv investeerimismustrite kujunemisel."}, {"text_idx": "#000858", "text": "JOONIS 4. Euroopa riikide paiknemine tootlikkuse ja eri liiki investeeringute ja\u0308rgi aastatel 2012\u20132015 kahe peakomponendi alusel. Na\u0308itajad on arvutatud to\u0308o\u0308taja kohta"}, {"text_idx": "#000859", "text": "Allikas: autorite arvutused Eurostati andmetel"}, {"text_idx": "#000860", "text": "Va\u0308a\u0308rtusahel on ka\u0308sitlus toote lisandva\u0308a\u0308rtuse kasvust mitmesuguse tegevuse na\u0308ol, mis va\u0308a\u0308rindab algset sisendit va\u0308ljundi kujunemisel. Va\u0308a\u0308rtusahela kontseptsioon vo\u0303imaldab tu\u0308pologiseerida tooteid ja teenuseid lisatava va\u0308a\u0308rtuse ja\u0308rgi va\u0308a\u0308rtusahela lu\u0308lideks. Ko\u0303ige laiemalt levinud va\u0308a\u0308rtusahela ka\u0308sitluse on pakkunud Michael Porter (1985). Porteri ja\u0308rgi jaguneb va\u0308a\u0308rtust lisav po\u0303hitegevus viieks: sisenev logistika, tootmine, va\u0308ljuv logistika, mu\u0308u\u0308k ja turundus ning teenindus. Abistav tegevus \u2013 hanked, tehniline tootearendus, personalijuhtimine ja ettevo\u0303tte infrastruktuuri haldamine \u2013 toetab lisandva\u0308a\u0308rtuse kasvu po\u0303hitegevuses. Porterile tuginedes kasvab lisandva\u0308a\u0308rtus lineaarselt tegevuse kliendile la\u0308hemale jo\u0303udmisega, muutes va\u0308ikseima lisandva\u0308a\u0308rtusega tegevuseks siseneva logistika ja tootmise. Samamoodi on protsesside lisandva\u0308a\u0308rtust kirjeldanud Stan Shih (1992), kes pakkus va\u0308lja lisandva\u0308a\u0308rtuse \u201enaeratuse ko\u0303vera\u201d (smile curve), mis algselt kirjeldas infotehnoloogia ettevo\u0303ttes lisandva\u0308a\u0308rtusloomet. Va\u0308a\u0308rtusloomelt madalaimaks hindas Shih tootmistegevust, millele va\u0308a\u0308rtusko\u0303vera kasvu suunas ja\u0308rgnesid tootearendus ja muu intellektuaalne, toodet vo\u0303i teenust va\u0308a\u0308rindav vo\u0303i kliendile la\u0308hemal paiknev tegevus."}, {"text_idx": "#000861", "text": "Kuigi nimetatud va\u0308a\u0308rtusahelad on loodud selleks, et kirjeldada protsesside mo\u0303ju toote lisandva\u0308a\u0308rtuse kujunemisele, on eelnevalt mainitud va\u0308a\u0308rtusahelaid kasutatud ka to\u0308o\u0308stusharu- ja riigiu\u0308leselt. Esimesed tasanditevahelised seosed tulenevad va\u0308a\u0308rtusahela analu\u0308u\u0308sist endast. Na\u0308iteks algab ettevo\u0303tte va\u0308a\u0308rtusahela analu\u0308u\u0308s tema asukoha paiknemise tuletamisest to\u0308o\u0308stusharu va\u0308a\u0308rtusahelas, st esimena peab olema teada to\u0308o\u0308stusharu va\u0308a\u0308rtusahel (Porter 1985). Hinnatava tasandi kasvul madalast ko\u0303rgeks esineb va\u0308a\u0308rtusahelate rakendamisel kitsendusi valdkondade erineva hindamise to\u0303ttu. Va\u0308a\u0308rtusahela u\u0308hes lu\u0308lis paiknev sektor vo\u0303i riik vo\u0303ib paikneda olenevalt tootest vo\u0303i teenusest ka va\u0308a\u0308rtusahela teistes lu\u0308lides. Seega on va\u0308a\u0308rtusahel rakendatav, kui peetakse silmas hinnatava valdkonna kitsendusi. Riikide paigutamisel va\u0308a\u0308rtusahelas on oluline ma\u0308a\u0308ratleda, millise tegevusega riik globaalses kontekstis mingis va\u0308a\u0308rtusahela lu\u0308lis paikneb. Riik vo\u0303ib asuda teatud tootmisprotsessiga, mis moodustab suure mahu riigieelarve tulust, va\u0308a\u0308rtusahela mo\u0303nel madalamal positsioonil, kuid mo\u0303ne muu tegevusega, mis ku\u0308ll ei moodusta ma\u0308rkimisva\u0308a\u0308rset osa riigi tuludest, hoopis va\u0308a\u0308rtusahela ko\u0303rgemal tasemel. Na\u0308iteks on tootearendus globaalselt sageli USAs, tootmine valdavalt Hiinas, va\u0308ljuv logistika paljudes riikides ja mu\u0308u\u0308k veel enamates riikides."}, {"text_idx": "#000862", "text": "Ettevo\u0303tte va\u0308a\u0308rtusahelat tuleb eristada ettevo\u0303tte elutsu\u0308klist. Kui ettevo\u0303tte elutsu\u0308kkel kirjeldab ettevo\u0303tte arengut su\u0308nnist surmani (loomisest kuni lo\u0303petamiseni, k.a pankrot), to\u0303mmates paralleeli ettevo\u0303tte ja elusorganismi vahele (De Geus 2002), siis va\u0308a\u0308rtusahel vaatleb ettevo\u0303tte va\u0308a\u0308rtuse loomise protsessi (Porter 1985). Ettevo\u0303tte elutsu\u0308kli kirjeldamiseks on va\u0308lja pakutud mitmeid variante. Enamasti koosnevad need mudelid 3\u201310 sammust (Lester et al. 2003), millest u\u0308ks lihtsamaid on Kazanjiani (1988) pakutu: kasv \u2192 ku\u0308psus \u2192 langus, millel on selged analoogid iga elusolendi arenguga, k.a inimesega: su\u0308nd/noorus \u2192 keskiga \u2192 vanadus. Detailsemad tu\u0308poloogiad sageli vaid ta\u0308psustavad nende sammude sisu, lu\u0308u\u0308es need lahku vo\u0303i valides mo\u0303ne muu kriteeriumi jaotuse aluseks (vt Greineri 1972 jaotust prevaleeriva juhtimisprobleemi alusel). Pikema ahela on va\u0308lja pakkunud Hanks (1990): algus \u2192 suurenemine \u2192 konsolideerimine \u2192 eristumine/diversifitseerimine \u2192 langus. Eri staadiumitel on eri probleemid (Kazanjian 1988), na\u0308iteks on sotsiaalne evolutsiooniteooria vaadelnud loomisfaasi elluja\u0308a\u0308misprobleeme, nagu va\u0308iksus, uudsus, loomistingimused ning generalist- ja spetsialist-tu\u0308u\u0308pi ettevo\u0303tete arv turul (Singh, Lumsden 1990). Langusfaasi on va\u0308hem uuritud (Rungi 2015) ja seda iseloomustavad no\u0303rkus tootmises ja tootearenduses."}, {"text_idx": "#000863", "text": "Rungi ja Kolk (2011) vaatasid nelja suure rahvusvahelise info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) ettevo\u0303tte (Google, Microsoft, Ericsson, Nokia) arengut nende senise elutsu\u0308kli (esilekerkimine, hoovo\u0303tt, kasv) na\u0308itel ja ta\u0308heldasid, et ettevo\u0303tete tootearendus siirdub ajaga sisemiselt innovatsioonilt va\u0308lise innovatsiooni ja toodete vo\u0303i teenuste mitmekesistamise poole, samas kui tootmine liigub algsest to\u0303hustamisest tootmise rahvusvahelistumisele ja turgude mitmekesistamisele."}, {"text_idx": "#000864", "text": "Ettevo\u0303tteid on vo\u0303imalik tu\u0308pologiseerida, kasutades kriteeriume, mis jagunevad tu\u0308pologiseerimise dimensioonideks. Levinuimad on u\u0308he- kuni kahedimensioonilised tu\u0308poloogiad, rohkem kui kolme dimensiooniga tu\u0308poloogiad esineb harva. Kasutatakse kontekstile ko\u0303ige olulisemaid muutujaid, mis vo\u0303ivad valdkonniti erineda, na\u0308iteks vo\u0303ivad dimensioonideks olla nii traditsioonilised kontrollmuutujad, nagu vanus vo\u0303i suurus, kui ka investeeringute (nt maht), innovatsiooni (nt sihtru\u0308hm, keerukus) vo\u0303i ekspordiga seonduvad muutujad."}, {"text_idx": "#000865", "text": "Ettevo\u0303tete va\u0308a\u0308rtusloome arengumudeli tuletamisel kasutatakse selliseid dimensioone, mis mo\u0303jutavad lisandva\u0308a\u0308rtuse kujunemist toote valmimise etappides. Porteri (1985) ja Shih\u2019i (1992) va\u0308a\u0308rtusahel keskendus ainult lisandva\u0308a\u0308rtuse dimensioonile. Samas vo\u0303tavad paljud moodsamad a\u0308rimudeli tu\u0308poloogiad (nt a\u0308rimudeli lo\u0303uend, 10 innovatsioonitu\u0308u\u0308pi) arvesse ka muid dimensioone peale lisandva\u0308a\u0308rtuse. Dimensioonidest on levinuimad na\u0308iteks tulukomponent, partneri komponent, vo\u0303tmetegevuste komponent, kanali komponent (Osterwalder, Pigneur 2010; Keeley et al. 2013)."}, {"text_idx": "#000866", "text": "Baden-Fuller ja tema kaasautorid (2017) toovad va\u0308lja neli peamist varem kirjeldatud a\u0308rimudeli tu\u0308u\u0308pi, mis keskenduvad tootele, lahendusele, vastavusele ja mitmeku\u0308lgsusele, kus tarbijatele luuakse va\u0308a\u0308rtust eri viisidel, tulenevalt a\u0308rimudeli tu\u0308u\u0308bist. Tootel baseeruva a\u0308rimudeli puhul saavad tarbijad tootest va\u0308a\u0308rtuse kohe peale toote soetamist. Lahenduse tu\u0308u\u0308pi a\u0308rimudeli puhul on tarbija kasu piiritletud kindla paigaga, kus tarbija soetab toote vo\u0303i teenuse pakkuja abiga. Vastavuse a\u0308rimudeli puhul on a\u0308rimudeli va\u0308a\u0308rtusloome seotud sarnaste toodete u\u0308heaegse pakkumisega, kus tarbija saadav va\u0308a\u0308rtus seisneb selles, et ta ei pea sarnaseid vajaminevaid tooteid mujalt otsima. Mitmeku\u0308lgse a\u0308rimudeli puhul tekib lisava\u0308a\u0308rtus toote vo\u0303i teenuse mitmeku\u0308lgsuse kaudu, kus tarbija saab u\u0308hte toodet vo\u0303i teenust tarbides kasu mitmel viisil."}, {"text_idx": "#000867", "text": "Weill (2005) on koos kaasautoritega oma teadusto\u0308o\u0308s kasutanud mu\u0308u\u0308dava osaluse ja osaleva vara dimensioone, kus ettevo\u0303tete a\u0308rimudelid on jaotunud bo\u0308rsiettevo\u0303tete seas vastavalt tehingu tu\u0308u\u0308pidele (fu\u0308u\u0308siline vara, intellektuaalne omand). Seejuures on va\u0308a\u0308rtusloome faktor ma\u0308a\u0308ratletud a\u0308rimudelisse kuuluvate ettevo\u0303tete kasumlikkuse ja turuva\u0308a\u0308rtuse na\u0308ol. Taran ja ta kaasautorid (2015) on seevastu kasutanud a\u0308rimudelite tu\u0308pologiseerimiseks innovatsiooni eri na\u0308idikuid (muudatuse radikaalsus, keerukus, ulatus), mis on va\u0308a\u0308rtusahela lu\u0308lidesse paigutunud tulenevalt innovatsiooni o\u0303nnestumise ma\u0308a\u0308rast."}, {"text_idx": "#000868", "text": "Selles to\u0308o\u0308s esitatud va\u0308a\u0308rtusloome arengumudeli tuletamisel kasutati mitut allikat. U\u0308helt poolt vaadeldi ettevo\u0303tete elutsu\u0308klites toimuvat parimates ettevo\u0303tetes, kust nad alustavad ja kus lo\u0303petavad (Rungi, Kolk 2011), teiselt poolt vo\u0303eti aluseks arenevatele maadele omane va\u0308a\u0308rtusahela faas ja \u201enaerusuu\u201d ja\u0308rgi soovitatav arenemistee (Shih 1992): esmalt tootmisest tootearenduse ja seeja\u0308rel tulusamate ehk lo\u0303ppkliendile la\u0308hemal asuva tegevuse poole."}, {"text_idx": "#000869", "text": "Autorite loodud mudel, mida illustreerib joonis 5, visandab ettevo\u0303tte arengu- ja kasvumustri lokaalsest allhankijast o\u0308kosu\u0308steemi keskmeks. Kontseptsioon va\u0308ljendab u\u0308ldistatud arengurada, mitte tingimata iga u\u0308ksiku ettevo\u0303tte arengulugu. Hoolimata sellest, et paljud ettevo\u0303tted ei jo\u0303ua va\u0308a\u0308rtusahela tippu (globaalseks bra\u0308ndiettevo\u0303tteks vo\u0303i o\u0308kosu\u0308steemi keskmeks), allub nende arengutee valdavalt antud mo\u0303ttemudelis toodud mustrile."}, {"text_idx": "#000870", "text": "Kontseptsioon va\u0308ljendab ettevo\u0303tte arengurada kahe dimensiooni kaudu, millest u\u0308ks kirjeldab va\u0308a\u0308rtusloome lokaalset versus globaalset haaret ning teine seda, millist tu\u0308u\u0308pi investeeringutest (materiaalsesse po\u0303hivarasse, inimkapitali vo\u0303i teadus- ja arendustegevusse) ettevo\u0303tte areng va\u0308a\u0308rtusahela eri etappidel to\u0303ukub."}, {"text_idx": "#000871", "text": "Hoolimata sellest, et paljud ettevo\u0303tted ei jo\u0303ua va\u0308a\u0308rtusahela tippu, allub nende arengutee valdavalt antud mo\u0303ttemudelis toodud mustrile."}, {"text_idx": "#000872", "text": "JOONIS 5. Ettevo\u0303tete va\u0308a\u0308rtusloome arengumudel, autorite algupa\u0308rane kontseptsioon"}, {"text_idx": "#000873", "text": "Arengumudeli alumine aste iseloomustab va\u0308ikese lisandva\u0308a\u0308rtusega, lokaalse tegevushaardega ettevo\u0303tteid, allhankijaid, kellel puudub eriomane turueelis, nad on rahvusvaheliselt va\u0308hetuntud ning seotud lo\u0303pptarbijaga pikkade tarne-hanke-ahelate kaudu. Shih\u2019i (1992) naeratuse (smile) kontseptsiooni mo\u0303ttes asuvad allhankijad ko\u0303ige va\u0308iksemas lisandva\u0308a\u0308rtusloome vahemikus, mis ta\u0308histab lokaalse olemusega tootmistegevust. Allhanke-ettevo\u0303tete a\u0308rimudel po\u0303hineb enamasti madalatel hindadel, mida toetab kulusa\u0308a\u0308stlik ressurss \u2013 odav toore, to\u0308o\u0308jo\u0303ud, maa. Eesti na\u0308itena sobib vastavat astet iseloomustama pankrotistunud Narva Kreenholm, mille saatus ilmestab u\u0308htlasi sisendhinnatundlike allhankijate kasinat ja\u0308tkusuutlikkust globaalses konkurentsis. Mudeli ko\u0303rgemad astmed on ku\u0308ll lisandva\u0308a\u0308rtuse poolest ihaldusva\u0308a\u0308rsemad, kuid eeldavad suuremaid ja pikemaajalisi investeeringuid ning loovamaid ja no\u0303udlikumaid arengustrateegiaid. Va\u0308a\u0308rtusahela ko\u0303rgemale lu\u0308lile jo\u0303udmine eeldab seda, et vajalikud tingimused on ta\u0308idetud, misto\u0303ttu on va\u0308a\u0308rtusloome arengumudelil paralleele mitmesuguste motivatsioonipu\u0308ramiididega (nt Maslow)."}, {"text_idx": "#000874", "text": "Hinnaeelisel majandava allhankija kujunemine \u201etunnustatud tarnijaks\u201d eeldab investeeringuid toote vo\u0303i teenuse kvaliteeti (nt ISO standardite omandamise teel), usalduse ja tunnustuse va\u0308ljateenimist edasimu\u0308u\u0308jate ja tellijate silmis, spetsiifiliste oskuste ja teadmiste va\u0308ljaarendamist ning oma nis\u030ci va\u0308ljato\u0308o\u0308tamist suurema lisandva\u0308a\u0308rtuse saavutamiseks. Tunnustatud tarnijate arengustrateegiat toetab investeerimine uute tehnoloogiate kasutuselevo\u0303ttu, kvaliteediarendusse ning ettevo\u0303tte mainekujundusse. Eestis on vo\u0303imalik tuua na\u0308itena endine Elcoteq, u\u0308ks Eesti suuremaid ja tunnustatumaid eksportijaid, mis keskendus spetsiifilisele allto\u0308o\u0308vo\u0303tule mitmelt rahvusvaheliselt tugeva bra\u0308ndiga ettevo\u0303ttelt (Ericsson jt)."}, {"text_idx": "#000875", "text": "Va\u0308a\u0308rtusahela ko\u0303rgematel astmetel on suurem osakaal u\u0308helt poolt tootearendusel (vo\u0303i teenuste disainil) ning teiselt poolt lo\u0303ppkliendile suunatud tegevusel, nagu bra\u0308ndimine ja reklaam. Nimetatud tegevuste kaalukus eristab \u201einnovaatoreid\u201d allhankijatest ning tunnustatud tarnijatest, kelle tegevuse po\u0303hifookus piirdub tootmise efektiivistamisega \u2013 investeeringud masinatesse ja seadmetesse ning muusse materiaalsesse po\u0303hivarasse \u2013, suurendades mastaabisa\u0308a\u0308stu ja/vo\u0303i ajakohastades tootmisprotsessi. Vastukaaluna on innovaatorite jaoks investeeringud inimkapitali ja to\u0308o\u0308tajate koolitusse kriitilise ta\u0308htsusega, vo\u0303imestamaks ettevo\u0303tet looma kliendile uut va\u0308a\u0308rtust. Eesti ettevo\u0303tetest on innovaatori tunnused mitmel suurel IT-ettevo\u0303ttel, kelle seas va\u0308a\u0308rivad eraldi ma\u0308rkimist Nortal ja Helmes. Innovaatori profiili nii tootearenduses kui ka bra\u0308ndimises kannab va\u0308lja samuti joogitootja A. Le Coq."}, {"text_idx": "#000876", "text": "Veelgi ko\u0303rgematel va\u0308a\u0308rtusahela lu\u0308lidel saab ma\u0308a\u0308ravaks vo\u0303ime luua intellektuaalomandit, teha teadus- ja arendusto\u0308o\u0308d, tuua rahvusvahelisele turule uusi tooteid ja teenuseid ning neid prototu\u0308u\u0308pida, patentida ja/vo\u0303i kaubama\u0308rgistada. Nimetatud tegevused no\u0303uavad peale tipptasemel inimkapitali ning teadusvo\u0303imekuse ka majanduskeskkonna o\u0303iguskindlust, sealhulgas nu\u0308u\u0308distasemel intellektuaalomandi kaitset. Turulooja tasemele on Eesti ettevo\u0303tetest jo\u0303udnud va\u0308hesed; nimetada vo\u0303ib rahvusvaheliste rahau\u0308lekannete turul la\u0308bimurdelist Transferwise\u2019i ning pakkeautomaatide tootmist uuele standardile viivat Cleveroni."}, {"text_idx": "#000877", "text": "Kui turuloojal o\u0303nnestub lansseerida globaalses mastaabis ainulaadne toode vo\u0303i teenus ning saavutada seela\u0308bi po\u0303hipakkuja staatus ja a\u0308a\u0308rmiselt tugev konkurentsieelis, on tegemist rahvusvaheliselt tunnustatud globaalse bra\u0308ndiga. La\u0308henemisi po\u0303hipakkuja staatuseni jo\u0303udmiseks on mitmeid, alates esmapakkuja eeliste a\u0308rakasutamisest (first-mover advantage, Kim, Mauborgne 1994) vo\u0303i kiire teise pakkujana eelka\u0308ijate vigadeta turu ho\u0303lmamine (fast second, Markides, Geroski 2004). Globaalse bra\u0308ndini on praeguseks jo\u0303udnud Eestis vaid u\u0308ks tegija \u2013 Skype \u2013 interneti ko\u0303neteenuse rajaja ning valdkonnas teenuse su\u0308nonu\u0308u\u0308miks kujunenud bra\u0308nd."}, {"text_idx": "#000878", "text": "Mida ko\u0303rgemale ettevo\u0303te va\u0308a\u0308rtusahelas pu\u0308rgib, seda ta\u0308htsamaks muutuvad rahvusvaheline haare ning partnervo\u0303rgustikud, milleta globaalseks bra\u0308ndiks vo\u0303i o\u0308kosu\u0308steemi keskmesse jo\u0303udmine on vo\u0303imatu."}, {"text_idx": "#000879", "text": "Rahvusvaheliseks la\u0308bimurdeks vajalik vo\u0303rgustik peab eri hinnangutel ho\u0303lmama ligikaudu miljon inimest, mida on va\u0308ikeriigi ettevo\u0303ttel u\u0308ksi vo\u0303imatu saavutada ja hallata, misto\u0303ttu on mo\u0303istlik enda u\u0308mber koondada platvormi kaudu kolmandaid, ettevo\u0303tte a\u0308ritegevust vo\u0303imendavaid osapooli. Globaalse o\u0308kosu\u0308steemini pole veel jo\u0303udnud u\u0308kski Eesti ettevo\u0303te. Rahvusvaheliselt tuntuimad o\u0308kosu\u0308steemide rajajad on Apple ja Google. Naaberriigi Soome ettevo\u0303tte Nokia pu\u0308u\u0308e oma o\u0308kosu\u0308steem luua nurjus ning seeto\u0303ttu on konkurendid ettevo\u0303tte turupositsioonid u\u0308le vo\u0303tnud."}, {"text_idx": "#000880", "text": "IKT vallas on Eesti ettevo\u0303tted esindatud ko\u0303igis va\u0308a\u0308rtusloome etappides, va\u0308lja arvatud ko\u0303rgeimas ehk o\u0308kosu\u0308steemi keskme etapis. Valdkond ise na\u0308eb end kalli allto\u0308o\u0308vo\u0303tjana (Pau 2016), mis va\u0308hendab u\u0308ksikute teistes etappides olevate ettevo\u0303tete mo\u0303ju valdkonnale tervikuna. Siiski annab ettevo\u0303tete esindatus mitmes etapis hea arenguva\u0308ljavaate ka teistele. Puiduto\u0308o\u0308stuses paiknevad Eesti ettevo\u0303tted madalamas neljas etapis \u2013 allhankijast turuloojani, analoogselt IKT-le na\u0308hti ennast kalli allto\u0308o\u0308vo\u0303tjana (Eesti Mo\u0308o\u0308blitootjate Liit 2011), kellele bra\u0308ndi loomine (turulooja ja globaalne bra\u0308nd) on kallis, kuid ja\u0308rgmise sammuna na\u0308hakse suurema ro\u0303hu panemist tootearendusele, mis on mudeli ja\u0308rgi innovaatori etappi sisenemise tingimus. Metallito\u0308o\u0308stuse ettevo\u0303tted tegutsevad valdavalt kahes madalaimas astmes (allhankija ja tunnustatud tarnija) (Oja 2016). Na\u0308iteks Hiina masinato\u0308o\u0308stus liigub aga tootmise fookusest (allhankija ja tunnustatud tarnija) tootearenduse poole (innovaator). Eesti kaitseto\u0308o\u0308stus on erandlik, keskendutakse valdavalt droonide va\u0308ljato\u0308o\u0308tamisele ning tootmisega ise ei tegeleta, st kaitseto\u0308o\u0308stus siseneb arengumudelisse mitte selle madalaimas astmes vaid keskel. Vo\u0303rgu ja tema kaasautorite (Vo\u0303rk et al. 2018) analu\u0308u\u0308s Eesti va\u0308a\u0308rtusahelate andmestiku po\u0303hjal na\u0308itab ettevo\u0303tte kaugust nii va\u0308a\u0308rtusahela algusest \u2013 ressurssidest \u2013 kui ka va\u0308a\u0308rtusahela lo\u0303pust \u2013 klientidest. Selle analu\u0308u\u0308si ja\u0308rgi on IKT sektori suhteline positsioon va\u0308a\u0308rtusahela keskel, metsandus (puiduto\u0308o\u0308stuse alamsektor) on keskmest ressursside poole, to\u0308o\u0308stus (masinato\u0308o\u0308stusega seotud) on lo\u0303pptarbijast kaugemal kui teised vo\u0303rdlussektorid."}, {"text_idx": "#000881", "text": "Tulenevalt Eesti ettevo\u0303tete paiknemisest valdavalt arengumudeli alumistel astmetel, on mudeli na\u0308itlikustamiseks vaja vaadelda va\u0308lismaiseid to\u0308o\u0308stusharusid ja/vo\u0303i u\u0308ksikettevo\u0303tteid. Analu\u0308u\u0308sides USA IKT valdkonna ettevo\u0303tteid, mis on jo\u0303udnud arengutee ko\u0303rgeima tasemeni (nt Apple, Google, Salesforce), on tuvastatav nende areng innovaatorist o\u0308kosu\u0308steemi keskmeni va\u0308a\u0308rtusloome arengumudelis kirjeldatud rada pidi. Puiduto\u0308o\u0308stuse alla kuuluva mo\u0308o\u0308blitootja IKEA na\u0308ide kirjeldab ettevo\u0303tte arengut madalamatest etappidest globaalse bra\u0308ndini. Soome suured metsaettevo\u0303tted on samuti jo\u0303udnud globaalse bra\u0308ndini. Metallito\u0308o\u0308stuses leiab osalist kinnitust eespool toodud Hiina masinato\u0308o\u0308stuse na\u0308ide, samas on globaalse o\u0308kosu\u0308steemi keskme staatuse la\u0308hedale jo\u0303udnud nii Saksamaa autotootjad kui ka Euroopa ja USA lennukitootjad Airbus ja Boeing, kus Saksa autotootjad kirjeldavad paremini ahelat kogupikkuses ja Airbus lennukitootjana kui ahelasse poole pealt siseneja. Kaitseto\u0308o\u0308stuses on paljud Venemaa relvatootjad ja\u0308a\u0308nud tunnustatud tarnija tasemele. Kasutades masinatootja Boeing na\u0308idet kaitseto\u0308o\u0308stuses, ei ole so\u0303jalennukite tehnoloogia salastatuse to\u0303ttu valdkondlikust omapa\u0308rast tingituna ilmselt vo\u0303imalik saada ko\u0303rgeimaks o\u0308kosu\u0308steemi keskmeks. Toodud u\u0308ksikna\u0308ited kinnitavad va\u0308a\u0308rtusloome arengumudeli kehtivust valdkonniti, kuid edasine su\u0308steemne to\u0308o\u0308 mudeli valideerimiseks nii kvalitatiivsete kui ka kvantitatiivsete meetodite abil on samuti vajalik."}, {"text_idx": "#000882", "text": "Ettevo\u0303tte arengudu\u0308naamika on keerukas protsess, mille iseloomustamiseks on pakutud mitmeid ka\u0308sitlusi. Senistes ka\u0308sitlustes on peamiselt keskendutud toote elutsu\u0308klile, vaadeldes toote arengut mu\u0308u\u0308gist vo\u0303i ka\u0308ibest la\u0308htuvalt ja jagades protsessi lihtsustatult kolmeks: kasvuks, ku\u0308psuseks ja languseks. Teisalt eksisteerivad ettevo\u0303tte va\u0308a\u0308rtusloome ka\u0308sitlused, mis kirjeldavad ettevo\u0303tte funktsionaalsete u\u0308ksuste tegevust va\u0308a\u0308rtuse loomisel, mitte ettevo\u0303tte tervikarengut ega perspektiivi. Ettevo\u0303tte arenguprotsessi mo\u0303istmine annab aluse Eesti ettevo\u0303tluse ka\u0308eka\u0308igu mo\u0303jutamiseks ning on seeto\u0303ttu oluline ja\u0308tkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks. Peamised tegurid nimetatud arengus on investeeringud materiaalsesse ja immateriaalsesse varasse."}, {"text_idx": "#000883", "text": "Ettevo\u0303tte arenguprotsessi mo\u0303istmine annab aluse Eesti ettevo\u0303tluse ka\u0308eka\u0308igu mo\u0303jutamiseks ja aitab saavutada ja\u0308tkusuutlikku majanduskasvu."}, {"text_idx": "#000884", "text": "Ka\u0308esoleva analu\u0308u\u0308si peamine tulemus on ettevo\u0303tete va\u0308a\u0308rtusloome ainulaadse arengumudeli loomine. Kontseptsioon kirjeldab ettevo\u0303tte arengut madalaimast, Eestis prevaleerivast allhankija astmest ko\u0303rgeima ehk o\u0308kosu\u0308steemi keskme tasemeni, kuhu pole veel ku\u0308u\u0308ndinud u\u0308kski Eesti ettevo\u0303te. Va\u0308ljato\u0308o\u0308tatud mudel koosneb kuuest arenguastmest: allhankija \u2192 tunnustatud tarnija \u2192 innovaator \u2192 turulooja \u2192 globaalne bra\u0308nd \u2192 o\u0308kosu\u0308steemi kese. Allhankijat iseloomustab madalaim ning o\u0308kosu\u0308steemi keset ko\u0303rgeim va\u0308a\u0308rtusloome tase. U\u0308htlasi kirjeldab mudel tegevusi, mis on vajalikud kvaliteedihu\u0308pete tegemiseks ja seekaudu ja\u0308rgmistele arenguetappidele liikumiseks. Mo\u0303ttemudelisse on ho\u0303lmatud ka rahvusvahelistumise aspekt, ka\u0308tkedes ettevo\u0303tte fookuse muutumise lokaalsest globaalseks, sest ekspordi ja rahvusvahelise konkurentsi ning partnerlussuheteta ei ole va\u0308a\u0308rtusahela tippu jo\u0303udmine vo\u0303imalik."}, {"text_idx": "#000886", "text": "* Artikkel on valminud Arenguseire Keskuse tellimusel tootlikkuse pikaajaliste arenguperspektiivide uurimisprojekti raames."}, {"text_idx": "#000887", "text": "Teie arvamus on meile oluline, jagage seda meiega!Nimi*E-post*\nAnnan Riigikogu Kantseleile no\u0303usoleku oma isikuandmete to\u0308o\u0308tlemiseks.\nTeie isikuandmed on kaitstud. Loe la\u0308hemalt"}, {"text_idx": "#000888", "text": "Teie arvamus on meile oluline, jagage seda meiega!"}]