[{"text_idx": "#000001", "text": "Lumeks nimetatakse tahkeid sademeid, mis koosnevad ja\u0308a\u0308kristallidest vo\u0303i nende kogumitest \u2013 helvestest. Lumi tekib pilvedes ning talvel ei lase ku\u0308lm o\u0303hk peamiselt atmosfa\u0308a\u0308ri frontidel tekkivatest pilvedest alla langevaid ja\u0308a\u0308kristalle ja lumehelbeid sulada ning need jo\u0303uavad maapinnani."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Lumesadude tagaja\u0308rjel tekib maapinnale lumekiht, mida nimetatakse lumikatteks. Eesti asub piirkonnas, kus lumikate vo\u0303ib va\u0308ikesel territooriumil olla va\u0308ga erinev ning erineda aastati suurel ma\u0308a\u0308ral. Erinevused on eriti suured La\u0308a\u0308ne-Eesti merelise ja Ida-Eesti kontinentaalse kliimavaldkonna vahel. Ko\u0303ige varem tekib pu\u0308siv lumikate Haanja, seeja\u0308rel Otepa\u0308a\u0308 ja Pandivere ko\u0303rgustikul ja Kirde-Eestis, keskmiselt detsembri esimesel dekaadil."}, {"text_idx": "#000003", "text": "U\u0308ks olulisemaid lume omadusi on tihedus?. Lume sees on ja\u0308a\u0308kristallide vahel palju o\u0303hku, misto\u0303ttu lume tihedus on nii vee kui ka ja\u0308a\u0308 tihedusest tunduvalt va\u0308iksem. Lo\u0308rtsina sadanud lume tihedus on ma\u0308rgatavalt suurem kui ku\u0308lma ilmaga sadanud lumel."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Lume veevaru all mo\u0303eldakse veekihi paksust millimeetrites, mis tekiks horisontaalsele ja vett mittela\u0308bilaskvale aluspinnale siis, kui selle kohal asuv lumi ta\u0308ielikult sulaks. Lume veevaru arvutatakse lumekihi paksuse ja tiheduse korrutisena."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Meie aladel on lume sulamise peamiseks po\u0303hjuseks soojad o\u0303huvoolud. Nende toimel sulab kevadel u\u0308le poole lumest, pa\u0308ikesekiirgus sulatab umbes kolmandiku. Vihmade tagaja\u0308rjel sulab lund va\u0308hem, sest soojushulk, mis antakse vihmaveelt lumele, on va\u0308ike. Kui aga vihmavee temperatuur on ko\u0303rge ja vihma sajab koos tugeva sooja tuulega, on vihma lund sulatav mo\u0303ju ma\u0308rgatav. Lume sulamisel vo\u0303ib sinna koguneda vett. Kui vedela vee kogus sulavas lumes u\u0308letab kaaluliselt 3-20 %, ei suuda lumi enam vett kinni hoida ja see hakkab voolama."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Kui kiiresti lumi sulab? Lume sulamise mudelid na\u0308itavad, et o\u0308o\u0308pa\u0308evas vo\u0303ib sulada lumekogus, mis on vo\u0303rdva\u0308a\u0308rne 5-8 cm paksuse veekihiga. Ma\u0308rja lume korral vastab see umbes 20 cm paksusele lumele. Siiski on soojale kevadele tu\u0308u\u0308piline, et sulavett tekib o\u0308o\u0308pa\u0308evas 2-3 cm, s.t. sulab 5-8 cm lund. Sooja kevade korral kulub lume sulamisele ainult 2-5 pa\u0308eva, lumerohke ku\u0308lma talve ja\u0308rel vo\u0303ib see aga kesta 40-60 pa\u0308eva. Valdaval osal Eesti territooriumist lo\u0303peb lume sulamine enamasti ma\u0308rtsi lo\u0303pul vo\u0303i aprilli esimestel pa\u0308evadel. Lumerohkel talvel laguneb pu\u0308siv lumikate aprilli teisel poolel, ko\u0303rgustikel ja Po\u0303hja-Eestis isegi mai algul."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Rohkem informatsiooni lumest leiab Eesti lumikatte teatmikust."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Kuidas arvestada, kas lumekiht on liiga paks vo\u0303i mitte?"}, {"text_idx": "#000010", "text": "Hoonete katused on arvestatud lumekoormusele ca 100 kg/m2. Lumi aga vo\u0303ib olla va\u0308ga erineva kaaluga. Ku\u0308lmal ajal, st kui o\u0303hutemperatuur on alla -7 \u00b0C, on lumi ko\u0303ige kergem. Kergelt, ilma tuisuta katusele sadanud lume kihi paksuseks vo\u0303iks julgelt lubada 70-80 cm. Aga sama lumi tuisuga tulles muutub palju tihedamaks ning ka raskemaks. Seega peab lubatava kihi paksus olema juba va\u0308iksem."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Aga kui o\u0303hutemperatuur on juba ko\u0303rgem kui -7 \u00b0C, siis on lumi ka ma\u0308rjem, tihedam ning kindlasti raskem. Mida soojem on ilm, seda raskem vo\u0303ib olla lumi. Ning seda suurem koormus langeb katusele. Seega tuleks lumekihi paksust oma hoone katusel hinnata va\u0308ga kriitiliselt."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Veebruarikuu on tavaliselt tuisukuu. Seega vo\u0303ib siis katusele tuisata lu\u0308hikese ajaga palju lund. Tuisuga tekib lumekuhjatis tavaliselt katuse u\u0308hte serva, mis omakorda veelgi suurendab katusele mo\u0303juvat koormust. O\u0303ige pea on saabumas ma\u0308rts, mil pa\u0308ike hakkab lund sulatama. Seega muutub lumi vesisemaks ja ja\u0308isemaks. Selline lumi on katusele va\u0308ga ohtlik. Ja\u0308a\u0308 kaalub 6-7 korda rohkem kui lumi. Sellega peaks hoone omanik kindlasti arvestama. Mida lamedam, st madalama kaldega on hoone katus, seda suuremat koormust tekitab lumi katusele. Mida vanem on katuse kandekonstruktsioon, seda va\u0308iksem on tema vastupanuvo\u0303ime lisasurvele, see ta\u0308hendab lume koormusele. U\u0308ks vo\u0303i kaks korda talve jooksul katuselt lund maha ajada on tunduvalt odavam kui ehitada uus katus!"}]