[{"text_idx": "#000000", "text": "Juurekanali tipuanatoomia mo\u0303isted ja ehitus"}, {"text_idx": "#000001", "text": "Juurekanalite su\u0308steem on ruum dentiinis, mis sisaldab hambapulpi. See on hamba pehme eluskude, mis ta\u0308idab hamba sisemuses oleva o\u0303o\u0303nsuse ning reeglina vastab intaktsel hambal suurel ma\u0308a\u0308ral hamba va\u0308liskujule. Ta koosneb veresoontest, na\u0308rvikiududest, lu\u0308mfikoest, kollageenkiududest jne. Pulp on mesenhu\u0308maalset pa\u0308ritolu ning tema u\u0308lesandeks on dentiini formatsioon hamba arengu ka\u0308igus, ainevahetuse regulatsioon ja innervatsioon ning kaitsemehhanismide ka\u0308ivitamine va\u0308lismo\u0303jude tasakaalustamiseks."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Hambasa\u0308si jaotatakse tinglikult kaheks osaks:"}, {"text_idx": "#000003", "text": "koronaalne ehk hamba krooniosa pulp;radikulaarne ehk hamba juureosa pulp."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Pulbilaes asuvad pikenenud pulbikambri osad, mis vastavad suurematele ko\u0308prudele krooniosas. Pulbi osi, mis neid pikenenud ruume ta\u0308idab, nimetatakse pulbisarvedeks. Mida prominentsem on hamba ko\u0308ber vo\u0303i liist ning mida noorem on patsient, seda tugevamalt on va\u0308ljendunud ka pulbisarv hamba sisemuses. Pulbisarved ahenevad sekundaarse dentiini moodustumisel aja jooksul."}, {"text_idx": "#000006", "text": "hamba tu\u0308u\u0308bist. Pulbikambri kuju so\u0303ltub hamba va\u0308liskujust \u2013 intsisiividel on kamber va\u0308iksem kui molaaridel."}, {"text_idx": "#000007", "text": "patsiendi vanusest. Noorematel patsientidel on avaramad pulbikambrid kui vanematel, kuna eaga intensiivistub sekundaarse dentiini depositsioon ehk ladestumine hamba dentiini sisepinnale ning pulbikamber aheneb. See on normaalne fu\u0308sioloogiline protsess ega kuulu patoloogia alla. Ladestumine kestab, kuni hammas on vitaalne."}, {"text_idx": "#000008", "text": "traumast hambale. Erinevate traumaatiliste a\u0308rritajate vo\u0303i vigastuste to\u0303ttu vo\u0303ib ka\u0308ivituda hambal tertsiaarse ehk reparatiivse dentiini moodustumine. A\u0308rritavateks faktoriteks on karioossed kahjustused, abrasioon, atritsioon ning ka operatiivsed po\u0303hjused (na\u0308iteks ulatuslik hammaste ku\u0308retaaz\u030c). Traumaatiliselt vo\u0303ivad tertsiaarse dentiini moodustumist soodustada hamba po\u0303rutused, krooni murrud ning luksastioonid. Nende erinevate faktorite mo\u0303jul ka\u0308ivituvad hamba kaitsemehhanismid - na\u0308rvi kaitseks hakkab moodustuma tertsiaarse dentiini kiht. Ladestuse tulemusena aheneb pulbiruum. Sellistel hammastel vo\u0303ib tekkida probleeme hilisema juureravi vajaduse puhul, kuna juurekanal(id) pole siis la\u0308bitav(ad)."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Primaarne dentiin \u2013 dentiin, mis on moodustunud enne su\u0308ndi.Sekundaarne dentiin \u2013 dentiin, mis on moodustunud pa\u0308rast su\u0308ndi normaalsete fu\u0308sioloogiliste protsesside (vananemine) tagaja\u0308rjel. Pole patoloogiline.Tertsiaarne dentiin ehk reparatiivne dentiin \u2013 va\u0308lise a\u0308rritaja vo\u0303i vigastuse to\u0303ttu moodustunud dentiin. Tekib hamba kaitsevajaduse to\u0303ttu patoloogia tagaja\u0308rjel."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Radikulaarseks ehk juurepulbiks nimetatakse pehmet kude, mis paikneb hamba juurekanalis. Juurekanalid asuvad enamasti hamba juure ristla\u0308bilo\u0303ike suhtes tsentris, kui juures paikneb u\u0308ks juurekanal. Pulbikude on hamba juureosas va\u0308hem kui krooniosas ta\u0308nu juurekanali kitsale diameetrile. Kui juur on ko\u0303verusega ehk kurvatuuriga, siis on ko\u0303ver ka juurekanal juure sees ning kanalit puhastada on u\u0308sna keeruline. Juurekanalid kitsenevad hamba krooni poolt juuretipu suunas ning lo\u0303ppevad hamba apikaalavaga (foramen apicale)."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Lisakanalid on va\u0308ikesed kanalid, mis ulatuvad horisontaal-, lateraal- vo\u0303i vertikaalsuunas hamba pulbist periodonti. Kanalid sisaldavad sidekude ja veresooni, kuid ei varusta pulpi kollateraalse vereringega. Neid leidub enim juurekanali tipuosas, kus lisakanalid vo\u0303ivad moodustada apikaalse delta. Hargnemine on to\u0303ena\u0308olisem kuni 3 mm kaugusel tipust ja tavalisem molaaridel."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Furkatsiooniala kanalid on va\u0308ikesed kanalid, mis paiknevad hamba furkatsiooni ehk juurte hargnemise alal."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Istmus on kitsas lindikujuline u\u0308hendus kahe juurekanali vahel, mis sisaldab pulpi vo\u0303i pulbilaadset kude. To\u0303ena\u0308olisemalt esinevad nad juurtes, kus paikneb korraga mitu juurekanalit."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Tipumulk ehk apikaalava (foramen apicale) on hamba juure lo\u0303pp-punkt, kus hambasse sisenevad na\u0308rvid ja veresooned ning mille kaudu toimub hamba ainevahetus. See moodustub hamba arengu lo\u0303ppfaasis, kui juure tipuosa koondub ehk konvergeerub ning moodustab kitsuse ehk konstriktsiooni, mille tipuossa ja\u0308a\u0308b u\u0308ks suurem ning mitu va\u0308iksemat avaust, mille kaudu on hamba pulp u\u0308henduses hammast u\u0308mbritseva periodondiga. Juurekanali tipuosa hargnemine tekitab juuretipu va\u0308lispinnal va\u0308iksemad avaused, mis moodustavad juure tipuosas va\u0308ikeste kanalikeste kogumi ehk nn. apikaalse delta."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Kas tead? Miks on hambale ohtlikud erinevad pisitraumad (tassi serv po\u0303rkub mo\u0308o\u0308da hambakrooni, pall po\u0303rkub mo\u0308o\u0308da hambaid jne)? (VastusKuna hamba verevarustus ja innervatsioon toimub ainult hamba tipuava ja erinevate va\u0308iksemate avauste kaudu hamba tipuosas, siis erinevate lo\u0308o\u0308ktraumade tagaja\u0308rjel vo\u0303ib hamba verevarustus kergesti katkeda. Kui hamba areng on lo\u0303ppenud, siis verevarustus hambas ei taastu ning tulemuseks on hambapulbi surm ehk devitaliseerumine. )"}, {"text_idx": "#000016", "text": "Ja\u0308rgnevalt vaatleme erinevaid hambagruppe eraldi. Erinevate hammaste pulbiruumi kirjeldused vastavad intaktsele ehk kahjustuseta hamba pulbiruumile. Juurte ning juurekanalite ko\u0303veruste ehk kurvatuuride suunad on loetletud enam levinumast vormist harvem esinevani."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Avaleht1. Hamba anatoomia 2. Hammaste lo\u0303ikumine 3. Hambakaared ja hambumus 4. Hammaste juurte ja juurekanalite anatoomia Juurekanali tipuanatoomia mo\u0303isted ja ehitus- U\u0308lalo\u0303ua tsentraalne intsisiiv- U\u0308lalo\u0303ua lateraalne intsisiiv- U\u0308lalo\u0303ua kaniin- U\u0308lalo\u0303ua esimene premolaar- U\u0308lalo\u0303ua teine premolaar- U\u0308lalo\u0303ua esimene molaar- U\u0308lalo\u0303ua teine molaar- U\u0308lalo\u0303ua kolmas molaar- Alalo\u0303ua tsentraalne intsisiiv- Alalo\u0303ua lateraalne intsisiiv- Alalo\u0303ua kaniin- Alalo\u0303ua esimene premolaar- Alalo\u0303ua teine premolaar- Alalo\u0303ua esimene molaar- Alalo\u0303ua teine molaar- Alalo\u0303ua kolmas molaarHammaste juurte asetuse seos teiste anatoomiliste struktuuridega na\u0308okoljusTest: Hammaste juurte ja juurekanalite anatoomia5. Na\u0308okolju areng ja kasv 6. Na\u0308gu ja suuo\u0303o\u0303s 7. Suuo\u0303o\u0303ne fu\u0308sioloogia"}, {"text_idx": "#000018", "text": "Juurekanali tipuanatoomia mo\u0303isted ja ehitus- U\u0308lalo\u0303ua tsentraalne intsisiiv- U\u0308lalo\u0303ua lateraalne intsisiiv- U\u0308lalo\u0303ua kaniin- U\u0308lalo\u0303ua esimene premolaar- U\u0308lalo\u0303ua teine premolaar- U\u0308lalo\u0303ua esimene molaar- U\u0308lalo\u0303ua teine molaar- U\u0308lalo\u0303ua kolmas molaar- Alalo\u0303ua tsentraalne intsisiiv- Alalo\u0303ua lateraalne intsisiiv- Alalo\u0303ua kaniin- Alalo\u0303ua esimene premolaar- Alalo\u0303ua teine premolaar- Alalo\u0303ua esimene molaar- Alalo\u0303ua teine molaar- Alalo\u0303ua kolmas molaarHammaste juurte asetuse seos teiste anatoomiliste struktuuridega na\u0308okoljusTest: Hammaste juurte ja juurekanalite anatoomia"}]