[{"text_idx": "#000001", "text": "Liivi so\u0303jas ja Rootsi-Poola so\u0303jas sai piirkond tugevasti kannatada."}, {"text_idx": "#000002", "text": "1613. aastal annetati Kardina ku\u0308la koos Veskiaru veskiga Paide linnuse u\u0308lemvahtmeistrile Hinrich Brandtile (ka Brandten), senikauaks kui ta selles ametis on. La\u0308a\u0308nistus kinnitati kuninga poolt 1616. aasta 29. oktoobril. Brandti perekonnanime ja\u0308rgi kujunes ku\u0308lale ja mo\u0303isale nimeks Prandi (saksa Brandten). Kardina nime kasutati paralleelselt edasi kuni 1760. aastateni."}, {"text_idx": "#000003", "text": "1620. aastal on ku\u0308la mainitud taas riigi omanduses olevana."}, {"text_idx": "#000004", "text": "1623. aastal rentis Hinrich Brandt valdust 35 riigitaalri eest. Ka 1627. aastal on teda mainitud rentnikuna."}, {"text_idx": "#000005", "text": "1626. aastal 21. oktoobril annetas Gustav II Adolf ku\u0308la ooberst Alexander von Essenile ning 1639. aastaks oli rajatud juba Prandi mo\u0303is."}, {"text_idx": "#000006", "text": "1687. aastal oli ku\u0308las 22 talu ning ko\u0303rts ja veski."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Ku\u0308la sai kannatada ka Po\u0303hjaso\u0303ja ja 1710\u20131711 mo\u0308llanud katku la\u0308bi. Enne katku elas ku\u0308las 84 inimest. Peale katku aga vaid 36 inimest."}, {"text_idx": "#000008", "text": "1726. aasta adramaarevisjoni andmeil elas ku\u0308las juba 96 inimest, 1732. aasta maarevisjoni ja\u0308rgi 100 inimest, 1739. aasta maarevisjoni ja\u0308rgi 135 inimest, 1744. aasta maarevisjoni ja\u0308rgi 152 inimest ning 1750. aasta maarevisjoni ja\u0308rgi 165 inimest."}, {"text_idx": "#000009", "text": "Ja\u0308rgnevate aastate jooksul rahvaarv mo\u0303nevo\u0303rra va\u0308henes. 1765. aasta maarevisjoni andmeil elas Prandis 141 inimest."}, {"text_idx": "#000011", "text": "1834. aastal ostis Prandi mo\u0303isa Koigi mo\u0303isnik Otto Magnus von Gru\u0308newaldt. Ta likvideeris ku\u0308la ning kolis senised elanikud u\u0308mber Veskiaru, So\u0303randu ja Sigapusma ku\u0308lla. Ku\u0308la maad mo\u0303isastati ning ribaspo\u0303llud muudeti suurteks po\u0303lluva\u0308ljadeks. Seniste taluhoonete asemele rajati suured mitmepereelamud kuhu pandi elama moonakad."}, {"text_idx": "#000012", "text": "1846. aastal mindi Prandi mo\u0303isas teorendilt u\u0308le raharendile."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Prandi ku\u0308la sai kannatada ka Teises maailmaso\u0303jas. 1941. aasta juulis ja augustis toimusid ku\u0308las ja selle u\u0308mbruses lahingud No\u0303ukogude Liidu ja Saksamaa va\u0308gede vahel. Prandi elanikud varjasid end sel ajal Palkaru ja Rebasema\u0308e metsaheinamaadel, mida kutsuti ka saarteks. Ku\u0308laelanikud olid metsa varjule toonud ka oma lehmad ja hobused. Tules sai kannatada 13 talu."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Prandi jo\u0303gi (ka Veskiaru jo\u0303gi ja Seinapalu jo\u0303gi) on jo\u0303gi Ja\u0308rva maakonnas, Pa\u0308rnu jo\u0303e vasakpoolne lisajo\u0303gi."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Prandi jo\u0303gi saab alguse Prandi ku\u0308las olevast Prandi Allikaja\u0308rvest ja suubub Pa\u0308rnu jo\u0303kke Vilita ku\u0308la territooriumil Sa\u0308revere aleviku la\u0308hedal. Jo\u0303gi on 25 km pikk ja 285 km2 valgalaga."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Tori ku\u0308la kohal asub 1930. aastal rajatud Tori hu\u0308dromeetriajaam. Jaamas sooritatakse hu\u0308droloogilisi vaatlusi.[1]"}, {"text_idx": "#000020", "text": "Eesti siseveekogude olukorda ka\u0308sitlenud uuringu ja\u0308rgi voolab Eesti ko\u0303ige puhtam vesi Prandi jo\u0303e u\u0308lemjooksul.[2]"}, {"text_idx": "#000021", "text": "1969. aastal leiti Prandi jo\u0303e a\u0308a\u0308rest Rikassaarest Eesti suurim relvaleid: maapo\u0303uest tuli va\u0308lja 54 odaotsa ja 7 vo\u0303itlusnuga, mis pa\u0308rinesid 6. sajandist."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Prandi jo\u0303gi on hea forellijo\u0303gi.[3]. Meriforelli praegune asurkond pa\u0308rineb ilmselt 1939. aastast mil jo\u0303kke lasti 5000 forellimaimu. 20. sajandi alguses oli Prandi mo\u0303isnik jo\u0303kke toonud ka jo\u0303eforelli.[4]"}, {"text_idx": "#000023", "text": "2005. aastal taastati Prandi jo\u0303el lo\u0303heliste elupaiku.[5]"}, {"text_idx": "#000024", "text": "Rootsiaegsetes dokumentides on ma\u0308rgitud, et Prandi mo\u0303isa alt allikaja\u0308rvest la\u0308htuvast Prandi jo\u0303est pu\u0308u\u0308ti vaid va\u0308ikeseid hauge ja lutsusid.[4]"}, {"text_idx": "#000026", "text": "Siin Prandis on suur allikas, vo\u0303tab oma alla 1,7 hektari. Kutsutakse: Prandi allikad. See on looduskaitse all. Vanemad inimesed u\u0308tlevad, et veeseis on siin va\u0308ga ko\u0303rge."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Part ilmub maa alt Prandi allikasse Palu Laiakivi heinamaal voolab kevadel vesi maa alla. Suvel on oja sa\u0308ng kuiv \u2013 olen ise seal ka\u0308inud. Rahvasuu minu lapsepo\u0303lves ko\u0303neles, et Palu Laiakivi vesi kerkib Nurmsi ku\u0308la Otsa talu koplis kruusaaukudes maapinnale. O\u0303ige ku\u0308ll, oli ju endistel aegadel kevadel suurveega Otsa koplis pa\u0308ris \u201claevastik\u201d, kus poisid parvedel veeso\u0303da tegivad, kuid va\u0308ide, et seal maa-alune oja veepinnale kerkib, ei pea paika. \u2013 To\u0303ena\u0308olisem on teine rahva arvamus, nagu u\u0308htuks need Prandi allikal. Kuid siiski peab ju vee jauks maa-alune sa\u0308ng olema. Korra olla ma\u0308rgiga part Laiakivilt sisse lastud, kes viimaks Prandi allikal pa\u0308evavalgele ilmunud."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Laugete no\u0303lvadega ja osaliselt soostunud kallastega allikaja\u0308rve po\u0303hi on o\u0303hukese mudakihi ja rohkete allikatega. Suurallikas on 40-meetrise la\u0308bimo\u0303o\u0303duga 1,5 m su\u0308gavune paese po\u0303hjaga ja\u0308rvik, kus on mitu to\u0303usuallikaga lehtrit. Suurallika vesi voolab la\u0308bi allikaja\u0308rve Prandi jo\u0303kke. Allikaja\u0308rve po\u0303hjakaldal ilmestab loodust 1,8 ha suurune lehtpuuenamusega park. Prandi allikaja\u0308rvest kuni Veskiaruni ulatuva ala po\u0303hjapiiril kulgevalt teelt avaneb kauneid vaateid Prandi jo\u0303ele ning seda a\u0308a\u0308ristavatele heinamaadele. /Ja\u0308rva maakonnaplaneeringu teemaplaneeringu \u201cAsustust ja maakasutust suunavad keskkonnatingimused Lisa 1 \u201eJa\u0308rvamaa"}, {"text_idx": "#000032", "text": "Ka vanal aal on moa-alune tee Paide lossi torni alt keldrest moa alla ka\u0308ind ja on Prandi allika alt la\u0308bi tuld, so\u0303nikaua kui Ubakalu ja Koigi ku\u0308la va\u0308ilale va\u0308lla. Ja on ko\u0303ik puhas paekibi vo\u0303lv old. Nu\u0308id olevad vesi prandi allika kohast vo\u0303lve katki so\u0308o\u0308nd ja tee vett ja pori ta\u0308is la\u0308ind. Nu\u0308id ei pea a\u0308nam seda teed mo\u0308o\u0308da ka\u0308ia vo\u0303ima, sest et vesi ees on."}]