[{"text_idx": "#000001", "text": "Eestlastel on privileeg ajada enamus ametlikest toimingutest digitaalselt ning omada vaba ligipa\u0308a\u0308su pea ko\u0303igele, mis ta\u0308napa\u0308eval internetist leida vo\u0303ib. Suure vabadusega kaasnevad aga omad ohud ja ta\u0308napa\u0308eva maailmas, kus pea igau\u0308hel on kodus arvuti ja taskus nutitelefon, vo\u0303ib ru\u0308nnaku ohvriks langeda igau\u0308ks. Olenemata laialdasest ohust, seostub tavalise kodaniku jaoks ku\u0308berjulgeolek pigem ikka millegi militaarsega, mis toimub ko\u0303rgemal tasemel. Levinud on mo\u0303tte: \u201eah, ega ma kasutan oma seadmeid vaid to\u0308o\u0308tamiseks, arvete maksmiseks vo\u0303i meilide lugemiseks- kes see mind ikka ru\u0308ndab\u201c. Reaalsuses puududab ku\u0308beroht aga ko\u0303iki, kes kasutavad seadmeid mis on u\u0308henduses internetiga. Mo\u0303nikord vo\u0303ivad isegi rohkem ohustatud olla just need, kes kasutavad igapa\u0308evaselt oma seadmeid vaid piiratud tegevuseks, kuna ru\u0308nnak tuleb nende jaoks ootamatult."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Just hiljuti tuli Eestis avalikuks ja\u0308rjekordne juhtum, kus petturitel o\u0303nnestus ha\u0308sti la\u0308bi mo\u0303eldud skeemi alusel va\u0308ikefirma raamatupidajale saadetud o\u0303ngitsuskirjas juhatajana esinedes va\u0308lja petta u\u0308le 80 000 euro. Selleks, et laiendada teadlikust, otsustasin va\u0308lja tuua peamised meetodid mida viimasel ajal rakendatakse ning teemad mida ja\u0308lgida ja pu\u0308u\u0308da ennetada."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Esmaseks ja ka ko\u0303ige levinumaks enesekaitse viisiks on paroolid. Kuigi ta\u0308napa\u0308eva tehnoloogia abil on va\u0308lja to\u0308o\u0308tatud ka turvalisemaid meetmeid nagu na\u0308iteks ID-kaart vo\u0303i Smart ID, on paroolid endiselt peamiseks kaitsekilbiks enamikes keskondades ja crackerite jaoks ko\u0303ige lihtsam vo\u0303imalus korraldada ru\u0308nnakuid. Selleks, et paroolid ta\u0308idaksid oma u\u0308lesannet ko\u0303ige paremal viisil olen toonud va\u0308lja peamised no\u0303uanded mida peaks paroolide kasutamisel meeles pidama."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Parool ei tohi olla lihtsasti a\u0308ra arvatav vo\u0303i seostatav isiklike andmetega (nt nimi, su\u0308nniaeg, lemmiklooma nimi, ametinimetus vms).\nKasutada tuleks vo\u0303imalikult mitmeku\u0308lgset kirjaviisi, kasutades kirjavahema\u0308rke, muutes ta\u0308htede suurusi, rakendades numbreid jne.)\nU\u0308ks parool ei tohiks olla kasutusel mitmes erinevas keskkonnas samasugusel kujul. Kui on hirm, et paroolid ununevad on u\u0308heks vo\u0303imaluseks va\u0308lja mo\u0303elda oma su\u0308steem, asendades erinevas asukohas oma parooli kuju, muutes suureks mo\u0303ni teine ta\u0308ht vo\u0303i vahetades numbreid paroolis)."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Kui paroolid tagavad isiklike kontode turvalisuse, ei kaitse need o\u0303ngitsuslehteda ja o\u0303ngitsuskirjade eest. Just need on aga muutunud viimasel ajal peamiseks ru\u0308nde viisiks."}, {"text_idx": "#000006", "text": "O\u0303ngitsuslehtede eesma\u0308rgiks on na\u0308ida vo\u0303imalikult identne originaalile, kuhu parasjagu soovitakse suunduda. Pannes inimene uskuma, et ta on jo\u0303udnud oma sihtkohta, kus tuleb sisestada andmed. Sisestatud andmed la\u0308hevad vo\u0303ltslehe kaudu aga otse crackerite ka\u0308tte. O\u0303ngitsuskirjad on sarnase po\u0303himo\u0303ttega, kiri saadetakse na\u0308iteks firma juhatajaga sarnaselt emaililt, ku\u0308sides alguses mo\u0303nda su\u0308u\u0308tut tegevust ning hiljem juba na\u0308iteks raha u\u0308lekannet."}, {"text_idx": "#000007", "text": "O\u0303ngitsuskirjade ja o\u0303ngitsuslehtede va\u0308ltimiseks tuleks ta\u0308helepanu po\u0308o\u0308rata ja\u0308rgnevale:"}, {"text_idx": "#000008", "text": "Veenduda, et veebiaadress oleks korrektne ja ilma u\u0308hegi tru\u0308kiveata. Paljud o\u0303ngitsuslehed rakendavad just enim levinud tru\u0308kivigasid, et viia inimene ma\u0308rkamatult vo\u0303lts lehele. (na\u0308iteks kasutatakse Google.ee asemel nime g00gle.ee vo\u0303i gogle.ee).\nErineva info pa\u0308rimine tundmatutelt emailidelt vo\u0303i kiiret tegutsemist no\u0303udvate kirjade suhtes tuleks olla va\u0308ga kriitiline. Suured teenusepakkujad vo\u0303i keskkonnad ei ku\u0308si inimestelt kunagi otse nende isikuandmeid vo\u0303i paroole la\u0308bi emaili. Alati tuleks ka u\u0308le kontrollida kes on kirja saatnud. (U\u0308hes Eestis toimunud o\u0303ngitsuskirja pettuses rakendati na\u0308iteks firma omaniku emaili, kus ainus erinevus originaaliga oli, et .ee asemel kasutati .eu domeeni).\nParoolide ja andmete edastust tuleks va\u0308ltida telefoni teel.\nVo\u0303lts lehed on enamasti pikema aadressaadiga kui originaalid. (o\u0303ngitsuslehtede va\u0308ltimiseks on u\u0308ks vo\u0303imalus sisestada lehe nimi uuesti Google otsingusse, sest seal ilmuvad esimensena originaalid.)"}, {"text_idx": "#000009", "text": "Enamik meist kasutab sotsiaalmeediat igapa\u0308evaselt, misto\u0303ttu on sotsiaalmeedia ka atraktiivne sihtma\u0308rk pahalastele. Libauudiste ja pakkumiste enim levinud eesma\u0308rgiks on oma lehele klikkide kogumine, et see hiljem kallimalt maha mu\u0308u\u0308a. Samas aga vo\u0303ivad need inimese suunata ka lehele, mis sisaldab pahavara vo\u0303i proovib teda liita mo\u0303ne tasulise so\u0303numiteenusega."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Viimaseks tooksin va\u0308lja ka pahavara. Pahavara vo\u0303ib ohustada nii arvuteid kui ka nutitelefone ning levida lisaks emailidele ka erinevate vo\u0303lts internetileheku\u0308lgede kaudu. Pahavara abil vo\u0303idakse kru\u0308pteerida arvutis olevad andmed mille vabastamiseks no\u0303utakse raha vo\u0303i siis vaikimisi kasutada arvuti jo\u0303udlust kru\u0308ptoraha kaevandamiseks ilma omaniku teadmata. Pahavara abil saab arvuti liita ka robotvo\u0303rgustikuga, mida hiljem kasutatakse ku\u0308berru\u0308nnakute la\u0308biviimiseks, ilma et selle omanikul sellest o\u0303rna aimugi oleks."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Pahavara va\u0308ltimiseks tuleks teha ja\u0308rgmist:"}, {"text_idx": "#000013", "text": "Veenduda, et seadmel oleks tehtud ko\u0303ik viimased uuendused.\nAlla laadimiseks tuleks kasutada vaid turvalisi keskkondasid.\nViiruseto\u0303rje tuleks alla laadida vaid tuntud tootja kodulehelt, sest tihit vo\u0303ib pahavara ennast nimetada just viiruseto\u0303rjeks.\nPahavara levitamiseks vo\u0303ib programm rakendada ka teie enda vo\u0303i so\u0303prade sotsiaalmeedia kanaleid, kes on pahavaraga nakatunud. Sellisel puhul edastatakse so\u0303pradele tundmatuid manuseid vo\u0303i leheku\u0308lgi, mille avamine levitab pahavara. Seeto\u0303ttu tuleks so\u0303bralt alati u\u0308le ku\u0308sida, kui oled temalt saanud midagi kahtlast, sest enamasti ei pruugi ru\u0308nnaku ohvriks langenud sellest ise teadlikudki olla."}]