[{"text_idx": "#000001", "text": "Kuna Sotsiaalministeerium to\u0308o\u0308tab va\u0308lja uut kollektiivsete la\u0308bira\u0308a\u0308kimiste regulatsiooni, siis ja\u0308rgnevas postitises ra\u0308a\u0308gimegi po\u0303gusalt kollektiivlepingutest ja nimetatud reformist."}, {"text_idx": "#000002", "text": "Kollektiivlepingus sa\u0308testatakse kollektiivsete la\u0308bira\u0308a\u0308kimiste ka\u0308igus kokku lepitud to\u0308o\u0308tingimused, teisiso\u0303nu to\u0308o\u0308tajate ja to\u0308o\u0308andjate o\u0303igused ja kohustused. Osaliselt on to\u0308o\u0308tingimused ma\u0308a\u0308ratud juba seadustes, na\u0308iteks to\u0308o\u0308lepinguseaduses vo\u0303i to\u0308o\u0308tervishoiu ja to\u0308o\u0308ohutuse seaduses. Individuaalsete to\u0308o\u0308lepingutega ja kollektiivsete to\u0308o\u0308lepingutega saavad to\u0308o\u0308tajad ja to\u0308o\u0308andjad kokku leppida seadusega vo\u0303rreldes soodsamates to\u0308o\u0308tingimustes vo\u0303i leppida kokku to\u0308o\u0308tingimustes, mida seadus ei sa\u0308testa. To\u0308o\u0308tajate puhul on skollektiivsetele la\u0308bira\u0308a\u0308kimiste ajendiks u\u0308histe huvide eest seismine, na\u0308iteks ettevo\u0303tte to\u0308o\u0308tajaid u\u0308hiselt to\u0308o\u0308tasu la\u0308bira\u0308a\u0308kides saavad nad paremini mo\u0303jutada to\u0308o\u0308andja to\u0308o\u0308tasustamispoliitikat. To\u0308o\u0308andjatel vo\u0303imaldavad kollektiivsed la\u0308bira\u0308a\u0308kimied standardiseerida to\u0308o\u0308tingimusi ko\u0303igile vo\u0303rreldavatele to\u0308o\u0308tajatele kindlaks perioodiks ning ennetada seela\u0308bi individualseid la\u0308bira\u0308a\u0308kimisi vo\u0303i korduvaid la\u0308bira\u0308a\u0308kimisi."}, {"text_idx": "#000003", "text": "Siinjuures tekib ku\u0308simus, kui olulised on kollektiivsed la\u0308bira\u0308a\u0308kimised ja kollektiivlepingud Euroopas ja Eestis. Statistika na\u0308itab, et kui Europpa Liidu riikides keskmisel on kollektiivlepingutega kaetud ligikaudu 66% to\u0308o\u0308tajatest, siis Eestis vaid 25% (Visser 2011; Brechter, Brandl 2013). Vo\u0303rreldes liidu riikidega on seda tunduvalt va\u0308hem, kuid katab siiski veerandi Eesti to\u0308o\u0308tajatest. Samas, kui Eesti puhul arvestada ka to\u0308o\u0308tasu alamma\u0308a\u0308ra kokkulepet, mis on so\u0303lmitud Eesti To\u0308o\u0308andjate Keskliidu ja Eesti Ametiu\u0308hingute Keskliidu vahel ning kohustuslik ko\u0303igile to\u0308o\u0308andjatele ja to\u0308o\u0308tajatele, siis saame o\u0308elda, et kollektiivsed la\u0308bira\u0308a\u0308kimised puudutavad ko\u0303iki Eesti to\u0308o\u0308tajaid. Arvestamata to\u0308o\u0308tasu alamma\u0308a\u0308ra kokkuleppeid so\u0303lmitakse Eestis ligi 50 kollektiivlepingut aastas ning kehtivaid lepinguid on u\u0308ldse kokku 896 (Po\u0303ldis, Proos 2011). Ko\u0303ige sagedamini lepitakse meie kollektiivlepingutes kokku to\u0308o\u0308tasus ning to\u0308o\u0308- ja puhkeaja tingimustes, harvem aga to\u0308o\u0308tervishoiu ja to\u0308o\u0308ohutuse tingimustes (Ibid.)."}, {"text_idx": "#000004", "text": "2012 aasta algusest on Sotsiaalministeerium to\u0308o\u0308tanud va\u0308lja uut kollektiivsete la\u0308bira\u0308a\u0308kimiste regulatsiooni, sest senine onsuuremate muutusteta pu\u0308sinud 90ndate algusest ning on to\u0308o\u0308turu osapoolte arvates ajale jalgu ja\u0308a\u0308nud ning ei arvesta praeguseid olusid. Kollektiivsete to\u0308o\u0308suhete reformi vo\u0303ib na\u0308ha loomuliku ja\u0308tkuda individuaalsete to\u0308o\u0308suhete reformile, mis pa\u0308a\u0308dis to\u0308o\u0308lepingu seaduse jo\u0303ustumisega 2009. aasta suvel. Individuaalsete to\u0308o\u0308suhete reformi ajal argumenteeris riik, et riigi sekkumine to\u0308o\u0308suhetesse peab vo\u0303imaldama to\u0308o\u0308tajatel ja to\u0308o\u0308andjatel kokku leppida to\u0308o\u0308tingimustes, mis sobivad mo\u0303lema poole vajadustega ko\u0303ige paremini. Kollektiivsete to\u0308o\u0308suhete reformiga soovib riik luua to\u0308o\u0308suhte osapooltele ja nende esindajatele sobiva raamistiku kollektiivseteks la\u0308bira\u0308a\u0308kimistest ja vo\u0303imalike kollektiivsete to\u0308o\u0308tu\u0308lide lahendamiseks."}, {"text_idx": "#000005", "text": "Eestis so\u0303lmitakse valdav osa kollektiivlepingutest ettevo\u0303tte tasandil ning kokku lepitud to\u0308o\u0308tingimused kehtivad to\u0308o\u0308andja ko\u0303igile to\u0308o\u0308tajatele. Harvem so\u0303lmitakse sektori tasandi kollektiivlepinguid, kus majandusharu kindlat osa to\u0308o\u0308andjaid ja to\u0308o\u0308tajaid esindavad pooled lepivad kokku poolte to\u0308o\u0308tingimused. Euroopas on ku\u0308llaltki laialt levinud kollektiivlepingute laiendamine, mis ta\u0308hendab et kokkulepitud to\u0308o\u0308tingimused kehtivad ka nendele to\u0308o\u0308andjatele ja nende to\u0308o\u0308tajatele, kes ei ole selle kokkuleppe pooleks. Sellised kokkulepped on olnud vo\u0303imalikud ka Eestis ning praktikas leidnud va\u0308he, kuid siiski kasutust. U\u0308ks laiendatud kollektiivlepingutest on so\u0303lmitud tervishoiu valdkonnas ning kaks veonduse ja laonduse sektoris. Laiendatud kollektiivlepingute tulemusena tulemusena u\u0308htlustuvad kogu sektoris to\u0308o\u0308tingimused, na\u0308iteks paranevad to\u0308o\u0308tingimused to\u0308o\u0308tajatel, kellel on po\u0303hjendamatult halvad to\u0308o\u0308tingimused ja kelle la\u0308bira\u0308a\u0308kimisjo\u0303ud to\u0308o\u0308andjaga on madal. Samas, kuna selline to\u0308o\u0308tingimuste laiendamine mo\u0303jutab ettevo\u0303tlusvabadust, ettevo\u0303tjate majandustegevuste ja to\u0308o\u0308suhte osapoolte vo\u0303imalus ise la\u0308bi ra\u0308a\u0308kida ja kokku leppida to\u0308o\u0308tingimused, siis on laiendamise vo\u0303imalused seadusega piiratud. Kollektiivlepingute laiendamise vo\u0303imalused on ka u\u0308ks reformiplaani olulisemaid punkte."}, {"text_idx": "#000006", "text": "Reformiplaani ja\u0308rgi laieneb to\u0308o\u0308tingimuste loetelu, mida saab laiendada. Praegu on pooltel vo\u0303imalik laiendada to\u0308o\u0308tasu ning to\u0308o\u0308- ja puhkeaega. Reformi jo\u0303ustumise ja\u0308rel aga ka puhkusetingimusi. Siinjuures on Eesti Ametiu\u0308hingute Keskliit avaldanud arvamust, et laiendatavate to\u0308o\u0308tingimuste loetelu vo\u0303iks olla veel laiem vo\u0303i vo\u0303iks kasutada ka avatud loetelu, mis ei piira laiendatavaid tingimusi. Na\u0308iteks to\u0308o\u0308tajate oskuste ja teadmiste arendamise kokkulepped vo\u0303iksid parandada to\u0308o\u0308tajate ja majanduse kui terviku konkurentsivo\u0303imet ning to\u0308o\u0308ohutust puudutavad ku\u0308simused elanikkonna tervist ja to\u0308o\u0308vo\u0303imet. Seega peab riik to\u0308o\u0308tajate ja to\u0308o\u0308andjate esindusorganisatsioonidega veel arutama, kas to\u0308o\u0308andjate ettevo\u0303tlusvabaduse kaitseks peaks riik va\u0308listama laiema ringi to\u0308o\u0308tingimuste laiendamise vo\u0303i usaldama, et kollektiivlepingu la\u0308bira\u0308a\u0308kimiste pooled hindavad adekvaatselt, kas kokkulepe vo\u0303ib piirata teiste to\u0308o\u0308andjate ettevo\u0303tlusvabadust, selhulgas to\u0308o\u0308tingimuste kujundamise vabadust, vo\u0303i kas sellised kokkulepped vo\u0303ivad mo\u0303jutada avalike huve, na\u0308iteks majanduskasvu."}, {"text_idx": "#000007", "text": "Siinjuures tasub meenutamist, et hetkel ei ole pooltele seatud laiendatud kollektiivlepingu so\u0303lmimiseks esinduslikkuse vo\u0303i informeerimise ja konsulteerimise eeltingimust, mis teistes riikides on ku\u0308llaltki tavapa\u0308rane. Reformi plaani ja\u0308rgi muutub kollektiivlepingu laiendamise va\u0308ltimatuks eeltingimuseks see, et lepingut so\u0303lmivatekspoolteks peavad olema ametiu\u0308hingute liit/u\u0308leriigiline ametiu\u0308hing ja to\u0308o\u0308andjate liit, kes esindab va\u0308hemalt pooli kollektiivlepinguga ho\u0303lmatud tegevusalal tegutsevaid to\u0308o\u0308andjaid. Kui pooleks on to\u0308o\u0308andjate liit, kes esinduslikkus on va\u0308iksem, on laiendamiseks vaja to\u0308o\u0308andjate keskliidu ja ametiu\u0308hingute keskliidu heakskiitu. Laiendamise va\u0308ltimatuks eeltingimuseks saab ka see, et kollektiivlepingu la\u0308bira\u0308a\u0308kimise pooled peavad informeerima laiendamise kavatsusest ka to\u0308o\u0308andjaid, kellele to\u0308o\u0308tingimused laienevad. To\u0308o\u0308andjad, kellele kokku lepitavad to\u0308o\u0308tingimused laienevad, ja nende to\u0308o\u0308tajad saavad seela\u0308bi avaldada planeeritud muudatuste kohta arvamust.. Ka need eeltingimused peaksid aitama tagada, et va\u0308hemus ei kehtestaks to\u0308o\u0308tingimusi, mis on enamusele liialt koormavad vo\u0303i enamus ei kehtestaks va\u0308hemusele to\u0308o\u0308tingimusi, mis on nende eripa\u0308ra arvestades sobimatud. Usutavasti Sotsiaalministeerium kaasates to\u0308o\u0308tajate ja to\u0308o\u0308andjate esindajaid kujundavad siin kollektiivsete la\u0308bira\u0308a\u0308kimiste tingimused, mis arvestavad poolte huvidega."}, {"text_idx": "#000011", "text": "To\u0308o\u0308vo\u0303imereformi u\u0308heks keskseks teemaks on osalise to\u0308o\u0308vo\u0303imega inimeste to\u0308o\u0308o\u0308tamine. Ka praegu to\u0308o\u0308tab va\u0308ga suur osa to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308re. Eesti sotsiaalkindlustusameti andmete ja meie arvutuste po\u0303hjal saab sotsiaalmaksuga maksustatud tulu va\u0308hemalt korra aastas rohkem kui pooled to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ridest (62% 2013. aastal). Proovisime ja\u0308tkuna meie eelmisele analu\u0308u\u0308sile, mis ka\u0308sitles vanaduspensiona\u0308ride to\u0308o\u0308tamist, selgitada to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ride to\u0308o\u0308tamise varieeruvust u\u0308le maakondade viimastel aastatel."}, {"text_idx": "#000012", "text": "To\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ride to\u0308o\u0308tamise juures on mitu esmapilgul u\u0308llatavat fakti. Esiteks, kui meie varasem analu\u0308u\u0308s na\u0308itas, et vanaduspensiona\u0308ride to\u0308o\u0308tamist mo\u0303jutas oluliselt majandustsu\u0308kkel, siis to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ride to\u0308o\u0308tamisele majanduskriis ei na\u0308i mo\u0303ju avaldavat (vt ja\u0308rgmine joonis)."}, {"text_idx": "#000013", "text": "Teine suur u\u0308llatus on see, et maakondade lo\u0303ikes on viimastel aastatel to\u0308o\u0308tavate vanaduspensiona\u0308ride osakaal ko\u0303ige suurem Ida-Virumaal, kus to\u0308o\u0308turu olukord peaks olema keerulisem, seda enam osalise to\u0308o\u0308vo\u0303imega inimeste jaoks. 2013. aastal sai Ida-Virumaal sotsiaalmaksuga maksustatud tulu 67.8% to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ridest. Samas kui na\u0308iteks Hiiumaal oli see vaid 53.6%."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Detailsem analu\u0308u\u0308s viitab sellele, et mo\u0303lema pealtna\u0308ha u\u0308llatava fakti taga \u2013 et majanduskriis ei mo\u0303jutanud to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ride to\u0308o\u0308tasu saamist ja et Ida-Virumaal on ko\u0303rgem to\u0308o\u0308tavate to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ride osakaal \u2013 peitub to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ride struktuuri muutused. Tulenevalt to\u0308o\u0308turuprobleemidest ja to\u0308o\u0308tushu\u0308vitise lu\u0308hikesest kestusest, on viimastel aastatel kasvanud kergema to\u0308o\u0308vo\u0303imetusega inimeste osakaal to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ride seas, kellel on omakorda to\u0308o\u0308vo\u0303ime ja\u0308relikult va\u0308hem pa\u0308rsitud. Kui 2005. aastal moodustasid 40-70%lise to\u0308o\u0308vo\u0303imekaotusega to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308rid 45% ko\u0303ikidest to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ridest, siis 2013. aasta lo\u0303puks oli 40-70%lise to\u0308o\u0308vo\u0303imekaotusega to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ride osakaal kasvanud 59%le. Seega keskmiselt on aastate jooksul to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ride struktuuris kasvanud to\u0308o\u0308vo\u0303imelisemate osakaal."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Ida-Virumaa fenomeni selgitab sama asi. Viimasel neljal aastal oli nii esmaste kui korduvate to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ride seas Ida-Virumaal vo\u0303rreldes teiste maakondadega ko\u0303ige enam kergemaid (40-70%lise to\u0308o\u0308vo\u0303imetusega) juhte. Na\u0308iteks kui Harjumaal moodustasid 2013. aastal korduvate to\u0308o\u0308vo\u0303imetuse ma\u0308a\u0308ramistest 40-70%lise to\u0308o\u0308vo\u0303imetusega inimesed 54%, siis Ida-Virumaal oli sama osakaal 71%. Seega ongi tulemus, et Ida-Virumaal, kus on ku\u0308ll kehvem to\u0308o\u0308turu olukord, on tegelikult to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ride seas enam kergemad juhtumeid ning nende to\u0308o\u0308vo\u0303ime ja selles tulenevalt to\u0308o\u0308ho\u0303ive on keskmisest suurem."}, {"text_idx": "#000016", "text": "Analoogiliselt to\u0308o\u0308tavate vanaduspensiona\u0308ride osakaalu o\u0308konomeetrilise analu\u0308u\u0308siga, pu\u0308u\u0308dsime selgitada ka to\u0308o\u0308tavate to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ride osakaalu erinevust maakondade vahel aastatel 2009- 2012 (15 maakonda, 4 aastat) kolme teguriga:\na) to\u0308o\u0308turu vo\u0303imalused, mida iseloomustab ho\u0303ivema\u0308a\u0308r vanuses 16 kuni pensioniiga,\nb) to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ride tervislik seisund, mida iseloomustab u\u0308le 80%lise to\u0308o\u0308vo\u0303imetusega korduvate to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ride ma\u0308a\u0308ramiste osakaal antud maakonnas,\nc) to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensionide suurus ja ostujo\u0303ud, mida iseloomustab keskmise to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensioni suhe (arvutatud meie poolt ligikaudu) keskmisesse netopalka antud maakonnas."}, {"text_idx": "#000017", "text": "(Aegrea lu\u0308hidus, vaid 4 aastat, oli tingitud maakondade to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ride struktuuri ka\u0308ttesaadavusest.)"}, {"text_idx": "#000018", "text": "O\u0308konomeetriline analu\u0308u\u0308s na\u0308itab, et erinevusi to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ride to\u0308o\u0308tamises on palju raskem selgitada, kui vanaduspensiona\u0308ride to\u0308o\u0308tamises. U\u0308laltoodud na\u0308itajatega suudame a\u0308ra selgitada vaevalt kolmandiku varieeruvusest (R2=0.291). Koos aastate indikaatormuutujatega suudame selgitada ca 40% (R2=0.412)."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Kui vanaduspensiona\u0308ride puhul selgitas to\u0308o\u0308tamist ko\u0303ige paremini maakonna to\u0308o\u0308ho\u0303ivema\u0308a\u0308r, siis to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ride puhul selgitab ko\u0303ige enam hoopis keskmise to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensioni ja keskmise palga suhe antud piirkonnas (50-70% meie selgitusvo\u0303imest eri mudelites). Mida ko\u0303rgem on maakonnas keskmine palk vo\u0303rreldes to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensioniga, seda suurem on ka to\u0308o\u0308tavate to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ride osakaal."}, {"text_idx": "#000020", "text": "To\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ride struktuur avaldab oodatud mo\u0303ju \u2013 mida enam kergemaid to\u0308o\u0308vo\u0303imekaotuse juhte to\u0308o\u0308vo\u0303imepensiona\u0308ride seas, seda ko\u0303rgem on keskmiselt to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ride ho\u0303ivema\u0308a\u0308r, ehkki statistiliselt on ta oluline u\u0308ksnes napilt. U\u0308he protsendipunkti vo\u0303rra suurema 40-70%lise to\u0308o\u0308vo\u0303imekaotusega to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ride osakaaluga kaasneb ca 0.08-0.15 protsendipunkti suurem ho\u0303ivatud to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ride osakaal."}, {"text_idx": "#000021", "text": "Maakonna to\u0308o\u0308ho\u0303ivema\u0308a\u0308r ei ole aga statistilises mo\u0303ttes u\u0308ldse oluline ning ka tema kirjeldusvo\u0303ime praktiliselt puudub (4-5% kogu meie poolt selgitatud varieeruvusest). Seega ehkki to\u0308o\u0308ho\u0303ivema\u0308a\u0308r avaldab mo\u0303ju to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ride enda osakaalule to\u0308o\u0308ealises rahvastikus, siis na\u0308ib puuduvat ta\u0308iendav mo\u0303ju to\u0308o\u0308vo\u0303imetuspensiona\u0308ride to\u0308o\u0308tamisele."}, {"text_idx": "#000023", "text": "Vabau\u0308henduste tegevust peetakse teistest sektoritest teatud juhtudel to\u0303husamaks, kuna nende liikmed on tihtipeale abivajajate endi hulgast va\u0308lja kasvanud."}, {"text_idx": "#000024", "text": "Seltsid, mittetulundusu\u0308hingud ja muud vabau\u0308hendused osalevad u\u0308ha aktiivsemalt nii riigi kui ka kohaliku omavalitsuse otsuste tegemisel. Po\u0303hjus lihtne \u2013 mitmed probleemid, millega tegelda tuleb, on oma ulatuselt niivo\u0303rd laiahaardelised, et u\u0308letavad sageli lisaks omavalitsuse piiridele ka riigi piire. Seeto\u0303ttu tuleb avalikul sektoril, a\u0308riettevo\u0303tetel ning aktiivsetel u\u0308ksikisikutel pead kokku panna ja lahendusi koos otsida. Sotsiaalne innovatsioon su\u0308ndivat just niiviisi."}, {"text_idx": "#000027", "text": "Vabau\u0308henduste rolli suurenemine toob aga kaasa ko\u0303rgenenud ootused nende aruandlusele, tegevuse la\u0308bipaistvusele ning sisemisele demokraatiale. Lisaks ja\u0308lgivad rahastajad ja\u0308rjest enam, mil ma\u0308a\u0308ral suudab u\u0308hendus endale seatud eesma\u0308rke saavutada ehk milline on tema tegevuse mo\u0303ju."}, {"text_idx": "#000028", "text": "Seega, esitades tingimusi, kuidas riik ja omavalitsus peaks inimesi ja organisatsioone kaasama, on pilk aina enam ka sellel, kuidas vabau\u0308hendused ise kaasavad enda liikmeid ning huviru\u0308hmi, kellele nende tegevus suunatud on. Nii on mo\u0303ju saavutamine ko\u0303ige to\u0303ena\u0308olisem."}, {"text_idx": "#000029", "text": "Eraldi proovikiviks saab siinjuures nende kaasamine, kes on u\u0308hiskonnas to\u0303rjutud vo\u0303i muul moel haavatavad \u2013 na\u0308iteks to\u0308o\u0308tud, va\u0308hemused, va\u0308heaktiivsed eakad, la\u0308hisuhteva\u0308givalla all kannatajad, puudega inimesed. Nendega kontakti saavutamine on keerukas, kuna enamasti esineb samal ajal mitu to\u0303rjutust po\u0303hjustavat tegurit. Iga inimese keerulise olukorra taga peituvaid po\u0303hjusi tuleb aga tunda ja u\u0308henduse tegemistesse kaasamisel arvesse vo\u0303tta."}, {"text_idx": "#000030", "text": "Kuidas saada kontakti nendega, kelle huvisid on otsuste tegemiseks vaja teada, aga kes ise nendest ko\u0303va ha\u0308a\u0308lega ei ra\u0308a\u0308gi? Ja miks see u\u0308ldse vajalik on? Kindlasti on oluline, et info teenusest, mida pakutakse, jo\u0303uaks ta\u0308pselt nendeni, kellele see mo\u0303eldud on. See ei pruugi lihtne u\u0308lesanne olla."}, {"text_idx": "#000031", "text": "Ta\u0308napa\u0308eval on va\u0308ga levinud info levitamine elektrooniliste kanalite kaudu. Hoolimata Eesti eeskujulikest na\u0308itajatest internetiseerituse vallas, on meie u\u0308hiskonnas endiselt palju neid, kellel ei ole arvutit ega internetiu\u0308hendust. Enneko\u0303ike puudutab see majanduslikul vo\u0303i muul po\u0303hjusel raskes olukorras olevaid inimesi. Lisaks on oluline, et u\u0308henduse pakutav teenus vastaks kasutaja vajadustele. Et neid vajadusi teada saada, tuleb inimestega suhelda, neilt seda ku\u0308sida, mitte ise vastuseid eeldada."}, {"text_idx": "#000032", "text": "Paljud vabau\u0308hendused on oma eesma\u0308rgiks vo\u0303tnud na\u0308iteks laste vo\u0303i puudega inimeste eest seismise. Selles, n-o\u0308 huvikaitse valdkonnas tegeleva u\u0308henduse professionaalsust na\u0308itab muu hulgas just see, kui hea side on tal nendega, keda ta esindab."}, {"text_idx": "#000034", "text": "Toon va\u0308lja mo\u0303ned soovitused, mille panime kirja kolleegidega Praxisest ja vabau\u0308henduste liidust EMSL ning eri u\u0308henduste esindajatega koosto\u0308o\u0308s vabau\u0308henduste tulevikugrupi projekti raames. Tegevust toetas EMP Vabau\u0308henduste Fond Avatud Eesti Fondi kaudu."}, {"text_idx": "#000035", "text": "Tegeldes keerulise taustaga inimestega, tuleks panustada pu\u0308sivatesse koosto\u0308o\u0308suhetesse teiste asutuste ja isikutega, kes teemaga seotud on. Laste puhul na\u0308iteks kool, lasteaed, kohalik sotsiaalto\u0308o\u0308taja, teised samas valdkonnas ja piirkonnas tegutsevad vabau\u0308hendused. Seejuures on oluline, et asutustega oleks kokku lepitud selge rollijaotus ning vastutus, ka info jagamises."}, {"text_idx": "#000036", "text": "Kasuks vo\u0303ib tulla suhete loomine organisatsioonidega, kes oleksid vajadusel valmis na\u0308iteks eksperthinnanguga (meedias, la\u0308bira\u0308a\u0308kimistel riigi- vo\u0303i omavalitsusasutustega) teie ettevo\u0303tmisi toetama."}, {"text_idx": "#000037", "text": "Sotsiaalse to\u0303rjutuse u\u0308ks olulisi ma\u0308rkso\u0303nu on osalus ja la\u0308bi selle toimuv vo\u0303imestamine. Konkreetse rolli ja vastutuse andmisega saab panna seni aktiivsest u\u0308hiskondlikust elust ko\u0303rvale ja\u0308a\u0308nud inimesi tundma, et nende osalus on vajalik ja va\u0308a\u0308rtuslik. Na\u0308iteks vo\u0303ib abivajajatest endist kujundada n-o\u0308 mentoreid vo\u0303i liidreid, kes pa\u0308rast annavad teadmisi teistele edasi."}, {"text_idx": "#000038", "text": "Paljud to\u0303rjutud on kaitsepositsioonil ja tunnevad ennast ebamugavalt, kui neile abi pakutakse. Usaldust aitaks vo\u0303ita ja kaasatust edendada, kui saavutada kontakt liidri, eestko\u0303neleja vo\u0303i aktiivsema isikuga sihtgrupi sees. Sarnase tausta to\u0303ttu vo\u0303ib neil olla palju lihtsam leida u\u0308hist keelt ka teiste abivajajatega."}, {"text_idx": "#000039", "text": "Ja\u0308ta enda u\u0308henduse ja selle tegevuse kohta vo\u0303imalikult palju infot ning kontakte. Kui koolinoortele suunatud info vo\u0303ib nendeni ha\u0308sti jo\u0303uda la\u0308bi Facebooki, siis eakatele mo\u0303eldud teavet tuleks levitada na\u0308iteks kohalikus ajalehes, kultuurimajas vo\u0303i pa\u0308evakeskuses. Kontaktide levitamisega saab to\u0303sta ka kogukonna teadlikkust, et inimesed teaksid, kellega u\u0308hendust vo\u0303tta."}, {"text_idx": "#000040", "text": "To\u0303rjutud ja haavatavate ru\u0308hmade kaasamisest ning vabau\u0308henduste to\u0308o\u0308d mo\u0303jutavatest tulevikutrendidest saab la\u0308hemalt lugeda tulevikugrupi aruannetest siit!"}, {"text_idx": "#000041", "text": "Artikkel on ilmunud 10. aprillil Maalehes"}, {"text_idx": "#000042", "text": "Aastaga sai seaduseks kolm Rahvakogu ettepanekut"}, {"text_idx": "#000043", "text": "Aasta jooksul pa\u0308rast mullu 6. aprillil toimunud Rahvakogu arutelupa\u0308eva on 15-st toonasest Riigikogule tehtud ettepanekust seaduseks saanud kolm ning osaliselt ellu viidud vo\u0303i ellu viia lubatud veel neli."}, {"text_idx": "#000044", "text": "Aasta alguses otsustas Riigikogu va\u0308hendada erakonna asutamiseks no\u0303utavat liikmete hulka ja valimistel osalemise kautsjonit, samuti karmistati karistusi keelatud annetuse vastuvo\u0303tmise eest, laiendati erakondade rahastamise ja\u0308relevalve komisjoni volitusi ning suurendati valimisku\u0308nnise alla ja\u0308a\u0308nud erakondade riigipoolset rahastamist. Ma\u0308rtsis vo\u0303eti vastu seadusemuudatused, millega kohustatakse parlamenti arutama rahva esitatud petitsioone."}, {"text_idx": "#000045", "text": "Vaata Rahvakogu ettepanekute elluviimise ta\u0308psemat seisu ja kommentaare siit!"}, {"text_idx": "#000046", "text": "U\u0308ks Rahvakogu korraldajatest, e-Riigi Akadeemia programmijuht Liia Ha\u0308nni peab neist otsustest olulisimaks just petitsioonio\u0303igust. \u201cU\u0308hiskonnale oluliste teemade to\u0303statamine ei ole enam valitsuse, erakondade ja poliitikute monopol vaid seda saame me ko\u0303ik kodanikena teha,\u201d u\u0308tles ta. \u201cSeadus no\u0303uab, et leiaksime endale va\u0308hemalt tuhat mo\u0303ttekaaslast, aga see ei ole kindlasti u\u0308le jo\u0303u ka\u0308iv ku\u0308nnis, arvestades, kui vo\u0303rgustunud on Eesti u\u0308hiskond.\u201d"}, {"text_idx": "#000047", "text": "Vabau\u0308henduste liidus EMSL to\u0308o\u0308tav Urmo Ku\u0308bar leidis, et kuigi to\u0308o\u0308 ettepanekutega ka\u0308ib Riigikogu standardite ja\u0308rgi normaalses tempos, lasid poliitikud Rahvakogu ja\u0308rel ka\u0308est vo\u0303imaluse oluliselt avaliku vo\u0303imu ja kodanike koosto\u0308o\u0308d tugevdada. \u201cRahvakogu ajal oli selgelt tunda inimeste valmidust panustada ja seda mitte ainult valjuha\u0308a\u0308lsete no\u0303udjatena, vaid kaasamo\u0303tlejatena. Kahjuks ei soovinud Riigikogu seda abika\u0308tt vastu vo\u0303tta ning eelistas ja\u0308a\u0308da oma tavapa\u0308raste suletud menetlusprotesside ja pigem to\u0303rjuva hoiaku juurde.\u201d"}, {"text_idx": "#000048", "text": "Rahvakogu olulisimaks tulemuseks peab Ku\u0308bar, et sellega na\u0308idati Eestis esmakordselt nii suures mahus ka\u0308tte viis, kuidas u\u0308hiskonnale oluliste ku\u0308simuste arutellu saab sisukalt kaasata korraga nii huviru\u0308hmi, eksperte kui ka avalikkust. \u201cPa\u0308rast Rahvakogu ei ole kellelgi o\u0303igustust o\u0308elda, et sellist asja ei saa teha ning et rahvas ei oleks huvitatud ega suuteline ka keerulistes ku\u0308simustes arukalt kaasa ra\u0308a\u0308kima,\u201d u\u0308tles ta."}, {"text_idx": "#000049", "text": "Poliitikauuringute Keskuse Praxis ekspert Hille Hinsberg ma\u0308rkis, et Rahvakogu la\u0308biviijad ja\u0308lgivad edasi ka nende ettepanekute ka\u0308eka\u0308iku, mille suhtes pole Riigikogu selget seisukohta va\u0308ljendanud. \u201cEelko\u0303ige ootame konkreetsemat ajakava, millal valimisseadusega tegelema hakatakse,\u201d so\u0303nas ta. \u201cPakutud muudatuse valimiste korralduses said po\u0303hjaliku mo\u0303juhinnangu asjatundjatelt ning selge poolehoiu arutelupa\u0308eval. Seepa\u0308rast on oluline valimiste teemat edasi ka\u0308sitleda.\u201d"}, {"text_idx": "#000050", "text": "Rahvakogule eelnesid pea aasta jooksul mitmed avalikkuse pahameelt po\u0303hjustanud teemad erakondade rahastamisega: 2011. aasta lo\u0303pus parlamendiparteide plaan asutada enda juurde riigieelarvest rahastatud nn demokraatia arendamise sihtasutused, ning Silver Meikari u\u0308lestunnistus 2012. aasta mais, et ta on annetanud Reformierakonnale partei liidritelt saadud talle tundmatu pa\u0308ritoluga raha."}, {"text_idx": "#000051", "text": "Novembris toimusid Tallinnas ja Tartus protestimarsid \u201cAitab valelikust poliitikast!\u201d ning 17 u\u0308hiskonnategelase u\u0308hispo\u0308o\u0308rdumine Harta12, millele ja\u0308rgnevate na\u0308dalate jooksul andis toetusallkirja u\u0308le 18 000 inimese."}, {"text_idx": "#000052", "text": "Otsus kombineerida lahenduste leidmiseks arutleva demokraatia ja u\u0308hisloome lahendusi su\u0308ndis presidendi kokku kutsutud koosolekul 21. novembril 2012 Kadrioru ja\u0308a\u0308keldris, kus osalesid parlamendierakondade, vabau\u0308henduste ja teadlaste esindajad."}, {"text_idx": "#000054", "text": "Jaanuaris 2013 avati veebileheku\u0308lg, kus kolme na\u0308dala jooksul esitas 2055 inimest kokku ligi 6000 ettepanekut, kuidas muuta erakondade rahastamist ausamaks ja kontrollitavamaks, elavdada erakondade sisest ja vahelist konkurentsi, suurendada valija ha\u0308a\u0308le kaalu valimistel, parandada kodanike osalemisvo\u0303imalusi poliitikakujundamises valimiste vahel ning va\u0308hendada ebavajalikku politiseeritust u\u0308hiskonnas."}, {"text_idx": "#000055", "text": "Praxise analu\u0308u\u0308tikud koondasid ettepanekud 59 alateemaks, millele veebruaris ja ma\u0308rtsis koostasid o\u0303igus- ja u\u0308hiskonnateadlastest, ametnikest ja poliitikutest eksperdid esialgse mo\u0303juanalu\u0308u\u0308si, prognoosides Eesti ja muu maailma kogemuste po\u0303hjal, mida nende elluviimine vo\u0303iks kaasa tuua."}, {"text_idx": "#000056", "text": "Ma\u0308rtsis peeti ettepanekute esitajate ja ekspertide osalusel viis teemaseminari, kus hinnati va\u0308lja pakutud ideede asjakohasust ja mo\u0303ju probleemide lahendamisel ning valiti 18 olulisemaks peetud ku\u0308simust, mis la\u0308ksid 6. aprillil toimunud arutelupa\u0308evale. Loe ideekorje kokkuvo\u0303tet, mo\u0303juanalu\u0308u\u0308se ja seminaride tulemusi."}, {"text_idx": "#000057", "text": "Arutelupa\u0308eval osales 314 u\u0308le Eesti esindusliku juhuvalimiga leitud inimest ehk minimudel Eesti u\u0308hiskonnast inimeste soo, vanuse ja elukoha ja\u0308rgi. Umbes ku\u0308mnestes laudkondades arutati erinevate lahendusvariantide poolt- ja vastuargumente, misja\u0308rel valis iga osaleja nende seast enda eelistatuima. Vaata arutelupa\u0308eva tulemusi."}, {"text_idx": "#000058", "text": "Arutelupa\u0308eva lo\u0303pus osalenute seas la\u0308bi viidud ku\u0308sitlus na\u0308itas, et arutelusid hinnati huvitavaks, oma osalemisvo\u0303imalusi piisavaks ja pa\u0308eva o\u0303nnestunuks ka siis, kui oma seisukohtadega va\u0308hemusse ja\u0308a\u0308di. 87% vastanutest u\u0308tles, et sai pa\u0308eva jooksul uusi teadmisi arutlusel olnud teemadest ja Eesti poliitikast ning 82% u\u0308tles, et hakkasid arutlusel olnud teemade ja poliitika vastu rohkem huvi tundma. 51% osalejatest muutis saadud info ja peetud arutelude tulemusel va\u0308hemalt mo\u0303nda oma varasematest seisukohtadest, 19% mitmeid seisukohti ning 29% oma varasemaid seisukohti ei muutnud. Vaata ta\u0308psemalt."}, {"text_idx": "#000059", "text": "Kokku osales 14 na\u0308dalat kestnud Rahvakogu to\u0308o\u0308s umbes kolm tuhat inimest. Rahvakogu eelarve oli umbes 100 000 eurot, millest suurima osa moodustasid arutelupa\u0308eva korraldamise kulud. Peamised rahastajad olid Avatud Eesti Fond ja Eesti Koosto\u0308o\u0308 Kogu, kuid annetuste ning oma kaupade vo\u0303i teenustega toetasid veel ku\u0308mned eraisikud ja firmad."}, {"text_idx": "#000061", "text": "Vanaduspensiona\u0308ride to\u0308o\u0308tamise maakondliku erinevuse analu\u0308u\u0308s"}, {"text_idx": "#000062", "text": "Mure suurte pensionikulutuste pa\u0308rast kasvab. U\u0308he ettepanekuna on va\u0308lja toodud, et to\u0308o\u0308tavatele vanaduspensiona\u0308ridele ei peaks pensioni maksma (vt ka novembrikuu Riigikogu sotsiaalkomisjoni istungi kajastust ERRis). U\u0308ks po\u0303hjendus oli muuhulgas see, et vanaduspensiona\u0308ride to\u0308o\u0308tamine vo\u0303ib raskendada noorte inimeste to\u0308o\u0308turuvo\u0303imalusi."}, {"text_idx": "#000063", "text": "Praxise senised analu\u0308u\u0308sid viitavad pigem, et vanaduspensiona\u0308ride to\u0308o\u0308tamist ei ole mo\u0303tet piirata. Et to\u0308o\u0308vate pensiona\u0308ride ku\u0308simusse natuke veelgi valgust heita, analu\u0308u\u0308sisime regressioonanalu\u0308u\u0308siga, mis selgitab maakondlikku varieeruvust vanaduspensiona\u0308ride to\u0308o\u0308tamises."}, {"text_idx": "#000064", "text": "Eesti sotsiaalkindlustusameti andmete ja meie arvutuste po\u0303hjal saab sotsiaalmaksuga maksustatud tulu va\u0308hemalt korra aastas ligi veerand vanaduspensiona\u0308ridest (23% 2013. aastal). Majandusbuumi ajal ulatus see 27%ni ja majanduslanguse ajal langes 22%ni. Meespensiona\u0308ridel, kes on ka Eesti keskmiselt naispensiona\u0308ridest nooremad, on ho\u0303ivatute osakaal keskmiselt 7% vo\u0303rra ko\u0303rgem."}, {"text_idx": "#000065", "text": "Maakondade lo\u0303ikes on to\u0308o\u0308tavate vanaduspensiona\u0308ride osakaalus suur erinevus. Harjumaal to\u0308o\u0308tab pea iga kolmas vanaduspensiona\u0308r (2005-2013 keskmiselt 31,5%), samas Vo\u0303rumaal ja Po\u0303lvamaal vaid iga kuues (vastavalt 16,3 ja 15,6%)."}, {"text_idx": "#000066", "text": "Pu\u0308u\u0308dsime selgitada to\u0308o\u0308tavate vanaduspensiona\u0308ride osakaalu erinevust maakondade vahel aastatel 2005-2012 (15 maakonda, 8 aastat) kolme teguriga:\na) to\u0308o\u0308turu vo\u0303imalused, mida iseloomustab ho\u0303ivema\u0308a\u0308r vanuses 16 kuni pensioniiga,\nb) pensiona\u0308ride vanusstruktuur ja tervis, mida iseloomustab u\u0308le 60-aastaste suremuskordaja,\nc) pensionide suurus ja ostujo\u0303ud, mida iseloomustab keskmise pensioni suhe keskmisesse netopalka antud maakonnas."}, {"text_idx": "#000067", "text": "O\u0308konomeetriline analu\u0308u\u0308s na\u0308itab, et nende kolme na\u0308itajaga suudame a\u0308ra selgitada u\u0308le poole kogu varieeruvusest (R2=0.56). Koos aastate indikaatormuutujatega, mis eelko\u0303ige kajastavad majandustsu\u0308klit, kolmveerandi (R2=0.76)."}, {"text_idx": "#000068", "text": "Ko\u0303ige olulisem tegur, mis mo\u0303jutab pensiona\u0308ride to\u0308o\u0308tamist on u\u0308ldine piirkondlik to\u0308o\u0308turu olukord (mo\u0303o\u0303detuna to\u0308o\u0308ealiste ho\u0303ivema\u0308a\u0308ra ja majandustsu\u0308klit iseloomustavate aastaindikaatorite abil). Kasutades Shorrocks-Shapely dekompositsiooni leiame, et to\u0308o\u0308turu olukord selgitab 2/3 meie poolt regressioonimudeliga mo\u0303o\u0303detud variatsioonist (63% mudelis ilma aasta fikseeritud efektideta ja 45%+23% mudelis koos aasta fikseeritud efektiga)."}, {"text_idx": "#000069", "text": "U\u0308he protsendi vo\u0303rra ko\u0303rgema ho\u0303ivema\u0308a\u0308raga vanusru\u0308hmas 16 kuni pensioniiga, kaasneb pensiona\u0308ride ca 0,4 protsendi vo\u0303rra ko\u0303rgem ho\u0303ivema\u0308a\u0308r."}, {"text_idx": "#000070", "text": "Repliigina olgu lisatud, et ka lihtne korrelatsioonanalu\u0308u\u0308s Eesti To\u0308o\u0308jo\u0303u-uuringu andmete po\u0303hjal na\u0308itab, et 15-24 ja 50-74 aastaste inimeste ho\u0303ivema\u0308a\u0308rad on pigem positiivselt seotud, korrelatsioonikordaja on 0.47, kasutades maakondade andmeid 2005-2013."}, {"text_idx": "#000071", "text": "Vanaduspensiona\u0308ride to\u0308o\u0308tamise maakondlikust varieeruvusest saab lisaks to\u0308o\u0308turu olukorrale u\u0308leja\u0308a\u0308nud osa selgitada enam-va\u0308hem vo\u0303rdselt pensiona\u0308ride tervisliku seisundi ja pensionide ostujo\u0303u vahel. Mida suurem on pensionide suhe keskmisse palka, seda madalam on pensiona\u0308ride ho\u0303ivema\u0308a\u0308r. Ja maakondades, kus on ko\u0303rgem eakate suremuskordaja va\u0308a\u0308rtus, seega kehvem pensiona\u0308ride tervis vo\u0303i rohkem eakaid pensiona\u0308re, on ka pensiona\u0308ride keskmised ho\u0303ivema\u0308a\u0308rad va\u0308iksemad."}, {"text_idx": "#000072", "text": "Seega viitab meie analu\u0308u\u0308s, et pensiona\u0308ride ho\u0303ive so\u0303ltub eelko\u0303ige u\u0308ldisest to\u0308o\u0308turu vo\u0303imalustest Eestis. Tervislik seisund ja pensionide suurus on samuti olulised tegurid, kuid va\u0308hem olulised. Pensiona\u0308ride to\u0308o\u0308ho\u0303ivema\u0308a\u0308ra negatiivsele seosele nooremate inimeste ho\u0303ivema\u0308a\u0308raga u\u0308laltoodud analu\u0308u\u0308s ei viita."}, {"text_idx": "#000074", "text": "Siin ajaveebis va\u0308ljendavad autorid oma isiklikke seisukohti."}, {"text_idx": "#000075", "text": "Teksti kasutamisel palume viidata postituse autorile nimeliselt."}, {"text_idx": "#000076", "text": "Magnus Piirits: mis saab, kui teine sammas a\u0308ra kaotada?\nTarmo Ju\u0308risto: kui tehisintellekt inimesest mo\u0308o\u0308da la\u0308heb\nKaupo Koppel: kuidas ta\u0308ita lu\u0308ngad ravikindlustuses?\nTarmo Ju\u0308risto: finantskriisi ko\u0303ige to\u0303sisem mo\u0303ju tabas peavooluparteisid\nTarmo Ju\u0308risto: inimkond hakkab kahanema juba sellel sajandil\nMaksusu\u0308steemi mo\u0303ttehommik otsis lahendustele probleeme\nTarmo Ju\u0308risto: oodatav eluiga on la\u0308bi aja muutunud"}]