[{"text_idx": "#000001", "text": "Kitsalt elamise kunsti u\u0308ks osa on mikromajad. Need on ku\u0308ll ja\u0308a\u0308nud nis\u030cikaubaks, kuid valikuvo\u0303imalust pakkudes mitmekesistavad eluasemeturgu."}, {"text_idx": "#000004", "text": "Va\u0308ikemajade trendil on mitu po\u0303hjust. Na\u0308iteks peremudeli teisenemine ja sellest tulenev va\u0308iksema elukoha vajadus, aina suurenev mobiilsus, mis praegu peab ku\u0308ll pausi, kuid ilmselt taastub peagi, lisaks vajadus ajutiste lahenduste ja\u0308rgi ja veidi vabamad regulatsioonid, mis lubavad va\u0308iksema maja pu\u0308stitada suurema bu\u0308rokraatiata."}, {"text_idx": "#000008", "text": "Kuigi COVID-19 on elanikkonna mobiilsusele kainestava po\u0303ntsu pannud, na\u0308hakse mikromajade trendi taga to\u0308o\u0308kohtade mobiilsust, mis aitab kaasa sellele, et kontoris viibimata on vo\u0303imalik to\u0308o\u0308d teha, linnast linna, riigist riiki ra\u0308nnata ning sellise elustiili toetamiseks sobivad va\u0308ikesed majad ha\u0308sti. Va\u0308hene pagas vajab va\u0308he ruumi."}, {"text_idx": "#000009", "text": "A\u0308ra ei tohi unustada ka regulatsioone ja seadusi. Kuigi planeerimisreegleid on aastatega lihtsustatud, tuleb hoone pu\u0308stitamiseks teha kas planeering, mille alusel va\u0308ljastatakse ehitusluba, vo\u0303i taotleda ehitusteatis. Va\u0308ikemajadele seatud tingimused on leebemad. Alla 20 ruutmeetri suuruse majakese saab meie tingimustes u\u0308les panna ilma ehitusloa, projekti ja ehitusteatiseta. Kuni 60ruutmeetrise ja viie meetri ko\u0303rguse hoone ehitamine on ka lihtsustatud, ehitusluba pole vaja, piisab ehitusteatisest ja projektist."}, {"text_idx": "#000010", "text": "Eluruumile esitatavate no\u0303uete ma\u0308a\u0308ruses on sa\u0308testatud, et u\u0308hele inimesele tuleb eluruumis minimaalselt arvestada kaheksa ruutmeetrit pinda, seega mahuks u\u0308hte 20ruutmeetrisesse majakesse lausa kaks inimest elama. Shelby Kisler toob va\u0308lja u\u0308ksikasjad, mida tuleb mikromaja juures ta\u0308hele panna. Ko\u0303igepealt peavad ruumid olema mitmeti kasutatavad. Kui pole vo\u0303imalik elutuba, magamistuba ja ko\u0308o\u0308k eraldi kavandada, peab see ko\u0303ik olema u\u0308ks. Kisler kinnitab, et majad kasvavad suureks enamasti seeto\u0303ttu, et soovitakse igaks tegevuseks oma tuba, kuid paindlikkus on kitsalt elamise mo\u0303tteviisi peategur. Kisleri so\u0303nul on ta\u0308htis ka ruumi liigendamine ehk siis see, et vajaduse korral on vo\u0303imalik to\u0303mbuda oma nurka \u2013 et oleks soppe, mida enda omaks kohandada. See vajadus on tema so\u0303nul u\u0308ks po\u0303hjus, miks eluruumid pidevalt kasvavad. Ka mitu tasandit ja loomulik valgus on vajalikud, et va\u0308ike ruum toimiks suurema ja otstarbekamana, kui esialgu va\u0308lja paistab."}, {"text_idx": "#000011", "text": "Ko\u0303ik eespool kirjeldatu tundub roosiline ja vo\u0303ib tekkida ku\u0308simus, miks me linnapildis mikromaju nii va\u0308he na\u0308eme. Kuigi Eestis on va\u0308ikemajade pakkujate arv vo\u0303rreldes na\u0308iteks viie aasta taguse ajaga kasvanud, tuleb to\u0303deda, et va\u0308ikemajad on liialt nis\u030cikaup ning majutussektoris eelko\u0303ige kasutuses o\u0308o\u0308majana."}, {"text_idx": "#000012", "text": "Esimene pa\u0308a\u0308suke, meie ko\u0303ige tuntum mikromaja trendi esindaja on Koda va\u0308ikemaja. Algatuse u\u0308ks eestvedajaid on arhitekt U\u0308lar Mark. Mitmeti auhinnatud ja rahvusvahelistes disaini- ja arhitektuuriportaalides ta\u0308helepanu to\u0303mmanud Kojad on nu\u0308u\u0308dseks kasvanud tooteseeriaks. Business Insider valis selle 2016. aasta ku\u0308mne ko\u0303ige innovatiivsema kodu hulka."}, {"text_idx": "#000013", "text": "2017. aastal on U\u0308lar Mark andnud Sirbile intervjuu, kus kinnitab, et na\u0308eb va\u0308ike\u00admajadel va\u0308ga suurt potentsiaali. Koda va\u0308lja to\u0308o\u0308tades olid nad pu\u0308stitanud ku\u0308simuse, miks ei vo\u0303iks olla maja sama lihtne teha kui autot. Autos on ju tohutult tehnoloogiat sees. Maja pole autoga vo\u0303rreldavat arengut la\u0308bi teinud seeto\u0303ttu, et puudu on seeriatootmine. Seda pu\u0308u\u0308tigi Koja majadega teha: viia maja seeriatootmisesse, ka\u0308sitleda seda ko\u0303rgtehnoloogilise keskkonnana. On pu\u0308u\u0308tud katsetada, kui va\u0308ike saab elamis\u00adu\u0308hik veel olla, nii et seal oleks mo\u0303nus ega oleks kilukarpi surumise tunnet. O\u0303hukesest komposiitpaneelist 26,2 ruutmeetri suuruse kuubiku sisse paigutati ko\u0303ik eluks vajalik. Ku\u0308simus pole ju ainult katsetamislustis, taheti muuta ka ehitamist, linnaplaneerimist ja eluviisi. Otse Tallinna su\u0308dames on Kodadega eksperimenteeritud linnaruumi ajutise kasutusega. Na\u0308iteks ta\u0308ideti kesklinna tu\u0308hjalt seisvad krundid. Koda park ehk mitmest kojast koosnev linnak seisis Mere puiesteel, eelmise aasta suvel avati see Admiraliteedi basseini a\u0308a\u0308res. Park koosneb 20 majakesest ehk ruumimoodulist, kus saab o\u0308o\u0308bida, kohvi juua, poodelda jne."}, {"text_idx": "#000014", "text": "Alustati u\u0308he tu\u0308u\u0308pmajaga, nu\u0308u\u0308d pakutakse juba nelja lahendust. Betoonist Koda on saanud ka puidust o\u0303ed-vennad ning ujuva versiooni. Tootearenduseks andis to\u0303uke turg: betoonist maju peeti liiga kalliks ning seeto\u0303ttu katsetatakse puidust majakestega."}, {"text_idx": "#000015", "text": "Koda on kui elamismoodul. Nii saab kesklinna tu\u0308hjale platsile parkla asemel ajutise linnaku pu\u0308stitada ja sel moel ruumi otstarbekamalt kasutada. Pildil Kodade park Tallinnas."}, {"text_idx": "#000017", "text": "Ruumiga eksperimenteerib ka arhitekt Tiit Sild oma mikromajaga u\u0308hes Tartu Emajo\u0303e-a\u0308a\u0308rses garaaz\u030clas. Eesti linnades on garaaz\u030cikomplekse omajagu. Need ehitati No\u0303ukogude ajal, kui auto oli luksus. Omamoodi va\u0308ikseid mikroruume leidub igas asulas ja linnas. Garaaz\u030cilinnakutest on autod kolinud majade vahele hoovi ning bokse kasutatakse kola hoiustamiseks, paljud seisavad niisama tu\u0308hjalt. Keset linna kasutuseta ja\u0308a\u0308nud krunt on suur varandus, kuid va\u0308ike, vaid 30\u201340 m2 pindala ja so\u0303ltumine naaberboksidest teeb sellise ruumi otstarbeka kasutamise keeruliseks. Tuleb olla leidlik, et sellele nu\u0308u\u0308disaegne kasutus leida. Garaaz\u030cimaja on u\u0308ks vo\u0303imalus. Mikrorajooni mo\u0303istet kasutatakse paneelelamualade nagu Mustama\u0308e, Lasnama\u0308e, Annelinn ta\u0308histamiseks. Garaaz\u030cikompleksis saab mikro\u00adrajoon ta\u0308iesti uue ilme ja ta\u0308henduse, sest \u201emikro\u201c ta\u0308histabki siinkohal va\u0308ikest: va\u0308ikest maja, va\u0308ikseid elamiskulusid, va\u0308ikest asumit. Tiit Sild na\u0308eb, et siin vo\u0303iksid ateljee leida kunstnikud ja kirjanikud, ja kodu noored, alles u\u0308hist elu alustavad paarid vo\u0303i tudengid. Praegu on seda enamasti o\u0308o\u0308majana va\u0308lja u\u0308u\u0308ritud."}, {"text_idx": "#000018", "text": "Igal juhul on majakesega to\u0303statanud nii mo\u0303nedki ku\u0308simused, nt kas selline hoone mahub normide piiresse. Paarku\u0308mmend aastat tagasi kehtestatud detailplaneeringu ja\u0308rgi on seal lubatud vaid praeguse ko\u0303rgusega garaaz\u030cid. Kuni seisukohta ei ole, seisab majake omal kohal ning Sild plaanib samasse linnakusse peagi pu\u0308stitada teisegi."}, {"text_idx": "#000019", "text": "Need pole ainukesed na\u0308ited. Va\u0308ikeselt elamiseks pakub lahenduse Bruno disainiauhinnaga pa\u0308rjatud peegelmaja O\u0308o\u0308d. Katus.eu tehasemaju mu\u0308u\u0308tavast arhitektuurikaubamajast saab valida lausa u\u0308heksa va\u0308ikemaja vahel. Greencube\u2019i element- ja moodulmaja\u00adtehas on va\u0308lja to\u0308o\u0308tanud u\u0308le ku\u0308mne vo\u0303imaluse, osa neist on saunad, teised ajutised moodulid, kolmandad aasta ringi elatavad majad ja soojustatud kontorid. Pakkumist justkui on. Kas on ka no\u0303udlust?"}, {"text_idx": "#000021", "text": "2013. aastal kirjutas Jacoba Urist Atlanticus, kuidas va\u0308ikeses ruumis elamine vo\u0303ib tervisele kahjulikult mo\u0303juda. Ta leiab, et 20aastasele noorele spetsialistile on see elamuasemekitsikuse leevendamiseks hea lahendus, kuid 30-40aastastele vo\u0303ivad kitsad olud tekitada klaustrofoobiat ning iga pa\u0308ev laua, toolide ja voodi pidev lahti- ja kokkupakkimine mo\u0303jub lo\u0303puks frustreerivalt.3 Va\u0308ike eluruum tekitab kes\u00adkendumis\u00adraskusi ega ole seepa\u0308rast kohane lastega peredele. Ko\u0303igest hoolimata on mikromajas kitsalt elamine u\u0308ks vo\u0303imalus paljudest ning lisab elamuaseme\u00adturule paindlikkust ja valiku\u00advo\u0303imalusi."}, {"text_idx": "#000022", "text": "Shelby Kisler toob va\u0308lja, et ko\u0303ige suurem takistus mikromajade kavandamisel ja pu\u0308stitamisel on regulatsioonid. Leidub riike, kus elamispinna miinimum on nii suur, et mikromaja enam selle alla ei mahu. Ja on riike, kus on lubatud pu\u0308stitada nii 15ruutmeetriseid kui ka va\u0308iksemaid hooneid. U\u0308lar Mark tunnistab, et suuresti takistavad Kodade levikut kehtivad normid, kuid mitte ehitus\u00adalased. Enamasti eelistatakse tu\u0308hjalt seisval kesklinna krundil na\u0308ha parklat. Mingil po\u0303hjusel on lubatud ja u\u0308hiskonna silmis vastuvo\u0303etav, et kasutuseta seisval killustikuga kaetud platsil seisavad autod, aga mitte va\u0308ikemajad. \u201eMiks meil keskkonda nii silmakirjalikult suhtutakse?\u201c ku\u0308sib ta. Kuni linna planeeritakse autodele, kuni kesklinna on mugav tulla autoga, seni na\u0308hakse tu\u0308hjades platsides vaid auto parkimise vo\u0303imalust, ega taheta sellega midagi uuenduslikku ette vo\u0303tta."}]