Bakterie - WikiSkripta
Obecné informace. Bakterie patřily k řetězci vývoje života na Zemi. Vznikly cca před 3 miliardami let a ovlivnily jak vývoj prostředí, ...
klonů
Bakterie se množí pomocí nepohlavního dělení velmi rychle. Délka jednoho reprodukčního cyklu je 20–150 min (čím příznivější podmínky, tím je cyklus kratší). Množení je regulováno množstvím živin a koncentrací produktů bakteriálního metabolizmu. Nepohlavní dělení začíná prodlužováním buňky a replikací kruhového chromosomu bakterie. Replikace je zahájena v místě OriC – místo připojení chromosomu na plazmatickou membránu. Genetická shoda <anchor>klonů</anchor> (dceřiných buněk) je přitom omezená náhodnými mutacemi. Tvorba nového úseku membrány mezi těmito dvěma úpony posunuje nově vzniklé dceřiné chromosomy od sebe. Může tedy nastat situace, kdy se buňky vzdálí dostatečně a vytvoří se septum nebo se obě dceřiné buňky od sebe oddělí – tzv. přehrádečné dělení.
Klonování - WikiSkripta
### Search

Personal tools

## Navigation menu

Navigation

Portály

Vypracované otázky

Osobní menu

Redakční nástroje

Print/export

Namespaces

Actions

Views

Tools

Tools

# Klonování

From WikiSkripta

(Redirected from Klon)

score-1score-2score-3score-4score-5

×

Send

Thank you for your comments.

Thank you for reviewing this article.

Your review hasn't been inserted (one review per article per day allowed)!

Klonování je proces, kterým vznikají funkční kopie jedince pomocí řízené série mitotických dělení a buněčné diferenciace, které vedou k tvorbě plodu a placenty a konečně k narození jedince.

## Postupy klonování[ edit | edit source]

### Klonování dělením embryí[ edit | edit source]



Klonování

- proces, kterým vznikají i tzv. jednovaječná dvojčata
- ve vědeckých laboratořích je možné pomocí speciálních nástrojů rozdělit časné embryo na dvě části, které se nechají vyvíjet v náhradních matkách a narodí se tak identická dvojčata
- touto technikou bylo naklonováno mnoho druhů zvířat – potkan, králík, ovce, skot i makak

### Klonování přenosem jader[ edit | edit source]

- příběh ovečky Dolly – jádro dlouhodobě kultivované somatické buňky přeneseme do enukleovaného (odstranění pólového tělíska a chromozomů) oocytu
- Dolly měla tři matky – dárkyně vajíčka, dárkyně jádra somatické buňky (z mléčné žlázy) a náhradní matka, ve které se Dolly vyvíjela (pseudopregnantní kráva)

### Tvorba chimér[ edit | edit source]

- agregace několika časných embryí v jediný zárodek schopný dokončit svůj vývoj
- "sendvičová metoda" – 1. embryonální kmenové buňky z kterých se vyvine plod, 2. tetraploidní embryonální buňky z kterých se vyvine placenta a plodové obaly
- vznikají při ní dokonalé kopie klonovaných jedinců v téměř neomezeném množství

## Klonování člověka[ edit | edit source]

### Reprodukční klonování[ edit | edit source]

- cíl: vytvoření živého lidského klonu
- ve většině demokratických zemí je zakázáno zákonem
- není přezkoumáno co se u klonovaných embryí přesně odehrává

### Terapeutické klonování[ edit | edit source]

- zaměřené na boj s lidskými nemocemi (např. choroby srdce, mozku, genetické choroby)* z těla nemocného člověka jsou odebrány specializované somatické buňky a ty jsou přeneseny do enukleovaného oocytu – ze zárodku jsou vypěstovány embryonální kmenové buňky – široké využití
- při použití buněk pacienta je organizmus nevnímá jako cizí

## Význam a využití klonování[ edit | edit source]

- transgenní organizmy – modely lidských chorob, funkce genů (knokautovaná zvířata)
- buněčná terapie
- regenerativní medicína
- hospodářství – genetické vylepšení plemen (produkce mléka, kvalita masa, růstové vlastnosti, reprodukce, odolnosti vůči chorobám)
- výzkum stárnutí, rakoviny a regulace buněčné proliferace

## Odkazy[ edit | edit source]

### Související články[ edit | edit source]

### Použitá literatura[ edit | edit source]

- NOVOTNÁ, Božena a Jaroslav MAREŠ. Vývojová biologie pro mediky. 1. vydání. Praha : Karolinum, 2005. 99 s. ISBN 80-246-1023-X.