Com anomenaven els grecs d’antany al déu desconegut?
A més dels dotze déus principals i les innombrables deïtats menors, els antics grecs adoraven a una deïtat que ells anomenaven Agnostos Theos, és a dir: el déu desconegut. A Atenes va haver-hi un temple dedicat específicament a aquest déu i molt sovint els atenencs prestaven jurament "en el nom del déu desconegut" (Νή τόν Άγνωστον Ne ton Agnoston). Apol·lodor el Gramàtic, Filostrat el Jove i Pausànies també van escriure sobre el déu desconegut. El déu desconegut no era tant una deïtat específica, sinó una representació, d'un déu o déus que es considerava que realment existien, però el nom dels quals i la seva naturalesa no s'havia revelat als atenesos o al món hel·lènic en general.
D'acord amb una història explicada per Diògenes Laerci, una greu plaga va afectar Atenes i la desesperació s'apropià de la gent. Pensant que la causa era la ira dels déus van decidir oferir els sacrificis apropiats perquè la plaga amainés. Per això Epimènides de Creta reuní un ramat d'ovelles a l'Areòpag i posteriorment les va alliberar. Les ovelles van començar a passejar per Atenes i els pujols de la rodalia. Per suggeriment d'Epimènides, quan una ovella s'aturava es feia un sacrifici al déu local d'aquest indret. Per aquest motiu molts dels jardins i edificis d'Atenes es van associar a un déu o una dea específica i s'hi va construir el corresponent altar. No obstant això, els atenencs van seguir una o diverses de les ovelles fins a un indret que no tenia cap déu associat. Per això s'hi va construir un altar sense el nom d'un déu inscrit.
Segons el llibre Fets dels Apòstols, que figura en el Nou Testament cristià, quan l'apòstol Pau visità Atenes, va veure un altar amb una inscripció dedicada a aquest déu, i, quan va ser convidat a parlar als líders atenencs a l'Areòpag va fer aquest discurs:
En els seus raonaments sobre la possibilitat de conèixer Déu i la seva identitat, Hegel il·lustra el seu cas amb aquest déu desconegut, segons la cita de Pau.
Hi ha un altar dedicat al Déu desconegut que el 1820 es traslladà a la muntanya Palatina de Roma. Conté una inscripció en llatí que diu: "SEI·DEO·SEI·DEIVAE·SAC / G·SEXTIVS·C·F·CALVINVSPR / DE·SENATI·SENTENTIA / RESTITVIT", que podria traduir-se al català com: 'Ja sigui per a un déu o una dea sagrada, Caius Sextius Calvino, fill de Caius, pretor per ordre del Senat, va restaurar açò.' L'altar s'exhibeix al Museu del Palatí.
Agnostos Theos.