Explica de manera resumida les idees principals del text:
La companyia Passabarret estrena al Teatre Principal de Valls l’adaptació de la novel·la modernista Josafat, de Prudenci Betrana.
És un fet inusual perquè es tracta d’una adaptació literària en clau de circ i s’allunya del tarannà tradicional de la companyia, en què el pallasso acostuma a ser el factor dominant de l’espectacle.
Amb això, Passabarret va un pas més enllà amb una proposta de circ més formal, per convertir aquest clàssic en un espectacle de caràcter familiar, totalment narratiu i amb tècniques de circ que van des de l’acrobàcia als equilibris, tot passant pel llançament de ganivets, la perxa o el quadrant.
Oriol Llop i Maria Cavagnero es converteixen en aquesta nova producció en els protagonistes de l’obra, Josafat i Fineta, i converteixen la passió de la novel·la en números de circ.
De fet, segons que subratlla la companyia, és una de les poques vegades que s’adapta un text literari en una obra circense.
‘Era tot un desafiament per a nosaltres –explica David Sancho, productor de l’espectacle–, perquè no teníem referents pel que fa a l’adaptació d’una novel·la, i ha estat un treball creatiu i d’investigació de molts mesos.’
Passabarret ha cercat uns socis de nivell per a la creació de Josafat.
El virtuós de l’stick Guillermo Cides posa la música en directe a l’espectacle, amb aquest instrument força desconegut i del qual és tot un referent mundial.
També hi ha l’acròbata Maria Cavagnero, especialitzada en tècniques com ara els aeris o la roda cyr, que va ser nominada com a artista revelació en els darrers Premis Nacionals de Circ Zirkòlika.
I, finalment, el director, Adrián Schvarzstein, que actualment treballa en la direcció d’òperes i espectacles de teatre i circ a tot Europa i que ha dirigit títols com ara Circus Klezmer, Kamchàtka i Lurrak.
‘El circ i les excentricitats sempre han anat de bracet –explica Oriol Llop, protagonista de l’obra– i el personatge de Josafat és molt excèntric, cosa que ens ajuda molt a l’hora d’interpretar-lo.
De fet, ve a ser un Geperut de Notre Dame a la catalana’, diu.
Josafat va ser escrita en plena època del modernisme català, l’any 1906, i esdevingué una de les obres més importants de la producció de Prudenci Bertrana.
Va ser presentada al premi de novel·la de la Festa de la Bellesa de Palafrugell l’any 1905, on no fou premiada per motius morals, atesa la cruesa i el caràcter sacríleg de l’obra, que té un alt contingut sexual.
‘Nosaltres hem dut aquest fet al nostre terreny –comenta Llop–: hi hem canviat les referències passionals per la passió dels números de circ.
Crec que hem aconseguit una bona adaptació, apta per a públic familiar’, subratlla.
‘Aquesta nova proposta és molt diferent del que hem fet sempre, però no volem que ningú pensi que hi haurà un abans i un després estilístic pel que fa als continguts de la nostra companyia’, diu David Sancho.
‘La nostra trajectòria, de més de vint anys, demostra que sempre hem combinat les tècniques de circ i el pallasso.
I volem que continuï així.
Josafat és una altra cosa, un deute que teníem amb nosaltres mateixos de crear un espectacle més formal, que creiem que ha arribat a bon port i que veurem créixer durant els mesos vinents’, diu.
Aquesta nova obra de la companyia Passabarret és una coproducció de la Circoteca i la Xarxa de Cultura de l’Ajuntament de Valls, i s’ha fet en residència al Teatre Principal de Valls i el Convent de les Arts d’Alcover.
A més, té el suport de l’Ajuntament del Morell, l’Ajuntament de Tarragona, Stick Center, Trapezi Fira del Circ de Catalunya i Litterarum Fira d’Espectacles Literaris de Móra d’Ebre.
Durant el primer mes, oferirà les seves cinc primeres funcions al Teatre Principal de Valls, el Teatre Tarragona (6 de maig), a la programació oficial de la Fira Trapezi de Reus (13 de maig) i al Morell (19 de maig).
Per primer cop, Passabarret ha transformat una novel·la literària en espectacle familiar, a base d’acrobàcies i tot tipus de tècniques circenses. El productor David Sancho ha destacat la complexitat de la proposta, per la manca de referències, i ha puntualitzat que no es tracta d’un gir estilístic de la companyia, que continuarà comptant amb el pallasso per als seus números.