Qui és Ada Colau?
La batllessa de Barcelona, Ada Colau, ha alertat els batlles europeus de ‘l'amenaça' contra els drets a Catalunya per part de l'estat espanyol, en l'intent d'impedir el referèndum d'autodeterminació de l'1 d'octubre. En una carta que ha enviat a una trentena d'homòlegs de diverses ciutats europees els ha informat que, arran d'aquesta situació, demanarà a la Comissió Europea que obri un ‘espai de mediació' per als governs espanyol i català ‘per tal de cercar una sortida dialogada' al conflicte. Colau també demana als batlles que traslladin aquesta voluntat de diàleg a totes les instàncies que creguin convenients. A la carta Colau es mostra preocupda per la gravetat de la situació que es viu a Catalunya i alerta que posa ‘en risc' els drets i les llibertats fonamentals. També afirma que els fets d'aquests dies són ‘greus' i ‘sense precedents' a la democràcia espanyola. A més, alerta que les mesures que pren l'estat espanyol per impedir el referèndum ‘suposen un augment de la tensió social' i el ‘blocatge' de la possibilitat de trobar una sortida dialogada al conflicte. També explica que tot i que no és independentista i ha criticat la ‘via unilateral' de l'executiu català, se sent ‘alarmada' davant la resposta ‘repressiva' del govern espanyol, que suposa un ‘salt qualitatiu' en l'estratègia de ‘judicialització del conflicte català'. Per tot plegat, Colau informa una trentena de batlles de ciutats europees com ara París, Londres, Berlín, Roma, Brussel·les, Atenes o Lisboa que demanarà a la Comissió Europea que obri un ‘espai de mediació' per als governs espanyol i català ‘per tal que cerquin una sortida dialogada' al conflicte. També els demanarà que, si és possible, traslladin aquesta voluntat de diàleg a totes les instàncies que creguin convenients. La batllessa de Barcelona ofereix un missatge similar en un article que ha enviat al diari britànic The Guardian, on, com en la carta, també diu que el conflicte català ha esdevingut europeu. Assenyala que Europa ‘no es pot permetre' d'adoptar una posició ‘passiva' amb relació a la qüestió catalana, ja que els esdeveniments que passen a Barcelona ‘afecten igualment París, Madrid, Brussel·les i Berlín'. Afegeix que els qui, com ella, proposen d'avançar cap a un projecte europeu en clau democràtica, social i de llibertats no podrien concebre que les institucions de la Unió ‘giressin l'esquena' a una situació que ‘posa en risc drets i llibertats fonamentals' i ‘no intentessin trobar canals' per donar una sortida ‘negociada' al conflicte. Colau també afirma que la qüestió catalana s'ha convertit en la crisi territorial ‘més greu' de la Unió Europea en els últims anys, i recorda que ‘la majoria' de la població vol votar, però ‘no desitja' un xoc de trens ‘de conseqüències imprevistes'. Alhora, es mostra ‘convençuda' que tampoc ho volen la majoria dels socis europeus. A l'article, Colau opina que l'origen de la crisi actual es troba en la negativa ‘reiterada' del govern espanyol d'emprendre un diàleg sobre la reforma territorial de l'estat espanyol que reconegui el dret dels catalans de decidir el seu futur polític i acusa l'executiu de Rajoy de ser el responsable ‘principal' de l'agreujament de la situació actual amb el seu ‘immobilisme'. A més, afirma que el conflicte no és només institucional, sinó també social i polític, i que ha de ser resolt per mitjans polítics, i advoca per una solució negociada ‘d'acord amb el parer del 82% de la població catalana', partidari ‘d'un referèndum acordat, tal com es va fer a Escòcia'. Finalment, Colau considera un ‘error' pensar que la qüestió catalana es pugui resoldre mitjançant l'acció judicial sobre els seus representants polítics. I alerta: ‘Perseverar en aquesta direcció tan sols contribueix a incrementar la tensió social i a blocar la possibilitat de trobar una sortida al conflicte.'
La batllessa de Barcelona.