Llista i classifica les entitats que s'esmenten al text:
Maria Griñó Diñé (Tortosa, 28 de novembre de 1782 - Tortosa, 16 de febrer de 1836) fou la mare del comandant de les forces carlines Ramon Cabrera Griñó, conegut com El tigre del Maestrat.  En el marc de la Primera Guerra Carlina, fou afusellada en represàlia per la mort dels alcaldes de Valdeargorfa i La Torrecella d'Alcanyís (Torrecillas) prèviament executats per ordre de Cabrera. Aquest fet va desencadenar una irracional onada de crims i violència en tots dos bàndols. Batejada amb els noms d'Anna Maria, Rosa i Francisca, i anomenada simplement Maria, era filla legítima del serraller Josep Griñó i de Maria Francisca Diñé. Definida com una noia de bon caràcter i de costums piadoses, va contraure matrimoni el 19 de juliol de 1801 amb Josep Cabrera Ciscar, mariner dedicat al transport de cabotatge, home treballador i decidit que assolí el rang de capità i va adquirir un veler falutx de 30 tonelades amb el qual feia transports i negocis per compte propi. Varen tenir quatre fills: Mateu (mort als 10 anys) Rafaela, Ramón i Bienvenida. L'any 1811 les tropes franceses van envaïr Tortosa i la família es traslladà a Vinaròs. Al cap de poc, Maria quedà vídua i decidí tornar a Tortosa al redós dels seus parents. El 1816 amb 34 anys va contraure matrimoni amb Felip Calderó Arrienbanda, també patró de vaixell que es feu càrrec del manteniment i l'educació dels seus tres fills i dels altres quatre que van tenir. Ramon Cabrera Griñó (1806) era el tercer fill del primer matrimoni de Maria. Becat pel bisbat de Tortosa fou destinat als estudis eclesiàstics. Als 19 anys rebé la primera tonsura, malgrat el seu caràcter inquiet i l'afició a anar de gresca i freqüentar reunions polítiques. Mostrava simpatia per la causa de Carles Maria de Borbó en front d'Isabel, filla i hereva de Ferran VII gràcies a la derogació de la Llei Sàlica. El 1833 amb la societat dividida en dos blocs socials ideologicament irreconciliables, va esclatar la primera guerra carlina. La major part de l'exèrcit es va mantenir fidel a Isabel, tutelada per la mare i regent Maria Cristina de Borbó-Dues Sicilies. Els carlins més desorganitzats, s'agrupaven en partides i combatien de forma dispersa amb tàctiques de guerrilla. Ramon Cabrera, expulsat del seminari i desterrat a Barcelona, va marxar a Morella i s'allistà voluntari al bàndol carlí i en poc temps va fer una carrera fulgurant. El 1834 fou ascendit a coronel i el 1935 va esdevenir cap de les forces d'Aragó i València. El 6 de febrer de 1836 va ordenar afusellar els alcaldes de la Torrecella (Torrecillas) i de Valdeagorfa, acusats de d'espionatge, fet que va desencadenar la immediata resposta dels lliberals. El General Agustín Nogueras Pitarque, cap de l'exèrcit isabelí, ordenà la detenció de la mare i tres germanes de Cabrera.
Maria Griñó Diñé : persona, Tortosa : Entitat_Geopolítica, Ramon Cabrera Griñó : persona, tigre del Maestrat : persona, Primera Guerra Carlina : conflicte, Valdeargorfa : Entitat_Geopolítica, Torrecillas : Entitat_Geopolítica, Cabrera : persona, Anna Maria : persona, Rosa : persona, Francisca : persona, Maria : persona, Josep Griñó : persona, Maria Francisca Diñé : persona, Josep Cabrera Ciscar : persona, Mateu : persona, Rafaela : persona, Ramón : persona, Bienvenida : persona, Vinaròs : Entitat_Geopolítica, Felip Calderó Arrienbanda : persona, Carles Maria de Borbó : persona, Isabel : persona, Ferran VII : persona, Maria Cristina de Borbó-Dues Sicilies : persona, La Torrecella d'Alcanyís : Entitat_Geopolítica, primera guerra carlina : conflicte, Ramon Cabrera : persona, Barcelona : Entitat_Geopolítica, Morella : Entitat_Geopolítica, Aragó : Entitat_Geopolítica, València : Entitat_Geopolítica, Torrecella : Entitat_Geopolítica, Agustín Nogueras Pitarque : persona