Identifica les entitats del següent text:
Durant el gòtic als segles xiv i xv a Catalunya les tendències pictòriques es varen decantar entre dues fonts d'influència que es varen anar alternant: Itàlia, d'una banda, i nord d'Europa, França i Flandes, de l'altra. Si a començaments del segle xiv, el nord era la referència, va canviar sobtadament el segon terç cap a un interès per l'estil provinent d'Itàlia. Fou un efecte que també es produí al centre d'Europa i especialment a Avinyó, on es varen concentrar bona part d'artistes italians. Entre 1390 i 1440, Catalunya tornà a mirar cap a França i Flandes, especialment a l'influent ducat de Borgonya. A partir de 1440, la vinculació i influència del tardogòtic dels primitius flamencs són paleses. Aquest gir de la pintura catalana cap a un nou paradigma figuratiu té molt a veure amb l'encanteri del rei d'Aragó Alfons el Magnànim, amic del duc de Borgonya Felip el Bo, cap a les noves propostes. Mitjançant aquesta coneixença, el rei Alfons havia adquirit almenys dues obres de Jan van Eyck avui en dia desaparegudes: el tríptic Lomellini, segons va narrar Bartolomeo Facio i un Sant Jordi adquirit el 1444 a Joan Gregori i copiat anys més tard pel pintor Colantonio, segons va descriure Pietro Summonte en una carta de 1524.
Catalunya : Entitat_Geopolítica, Itàlia : Entitat_Geopolítica, Europa : ubicació, França : Entitat_Geopolítica, Flandes : Entitat_Geopolítica, Avinyó : Entitat_Geopolítica, Alfons el Magnànim : persona, Borgonya : Entitat_Geopolítica, Felip el Bo : persona, Alfons : persona, Jan van Eyck : artista_o_autor, Bartolomeo Facio : persona, Joan Gregori : artista_o_autor, Colantonio : artista_o_autor, Pietro Summonte : artista_o_autor, ducat de Borgonya : Entitat_Geopolítica, Aragó : Entitat_Geopolítica, tríptic Lomellini : pintura, Sant Jordi : pintura