Sintetitza'm el text següent:
La qualitat de l'aire a Barcelona torna a empitjorar a causa de l'augment de la presència de contaminants crítics per l'increment del trànsit, i els seus nivells s'allunyen cada cop més de les recomanacions de l'Organització Mundial de la Salut (OMS).
La mitjana anual de diòxid de nitrogen (NO2) ha augmentat un 11% i s'ha superat el límit legal; les partícules PM10 han augmentat un 13% i les més fines (PM2,5), un 16%, segons l'informe La salut a Barcelona 2015, que ha presentat aquest dimarts l'Ajuntament i que recull dades de l'any passat.
En roda de premsa, la tinent d'alcalde de Drets Socials, Laia Ortiz, ha reconegut que els indicadors són "clarament alarmants".
Per revertir-ho, el consistori ultima un pla d'acció de mandat que suposarà "la reducció de la circulació" per fer-la menys contaminant, ha anunciat la comissionada de Salut, Gemma Tarafa, la qual ha evitat detallar-lo fins que no es presenti.
Algunes mesures les aplicarà l'Ajuntament en solitari, i altres, en coordinació amb la Generalitat i l'Àrea Metropolitana.
Tarafa ha afirmat que l'exigència municipal és complir els llindars de l'OMS, però s'està molt per sobre.
Ha defensat que la contaminació "té impacte en la salut", i ha afirmat que "provoca mort, més hospitalització i deteriorament del desenvolupament cerebral".
En concret, se la relaciona amb mortalitat i malalties lligades a problemes cardiovasculars, cerebrovasculars i de l'aparell respiratori, i afecta el desenvolupament neurològic dels infants, ha relatat la gerent de l'Agència de Salut Pública de Barcelona (ASPB), Carme Borrell.
A l'informe s'inclou un monogràfic sobre els efectes de la contaminació sobre la salut, a partir de diversos estudis recents realitzats a l'Institut de Salut Global de Barcelona (ISGlobal, anteriorment CREAL.
El projecte MED-Particles, fet a diverses ciutats del sud d'Europa, entre elles Barcelona, va detectar augments del 0,5% de mortalitat diària per causes cardiovasculars i en el nombre d'hospitalitzacions per causes cardiorespiratòries quan la concentració de PM2.5 augmentava 10 mg/m3.
També s'ha analitzat l'afectació en nens, a través del projecte BREATHE, on van participar 2.987 infants de 7 a 10 anys de 49 escoles de Barcelona i Sant Cugat del Vallès amb nivells alts i baixos de contaminants, aparellades pel nivell socioeconòmic.
Es va detectar que a major nivell de carboni elemental, NO2 i partícules ultrafines, menor va ser el creixement anual de totes les funcions cognitives mesurades.
Per exemple, un increment en un interquartil de carboni elemental reduïa el guany anual en la memòria de treball un 13,8%.
Més atesos als centres de salut mental
De l'informe també sobresurt l'augment dels barcelonins que van passar pels centres de salut mental, del 5% en el cas dels adults, que van ser 44.953 atesos, i del 15% pel que fa als infants i joves, que van ser 12.066.
Tarafa ha subratllat que el 12% dels barcelonins tenen, han tingut o tindran algun trastorn de salut mental al llarg de la seva vida, i ha reconegut que als centres per a infants i joves estimen que hi ha entre 6 i 8 mesos d'espera.
A més, destaca l'increment dels inicis de tractament per alcoholisme, que va ser del 17,7% en dones (605 ateses) i del 8,7% en homes (1.541 atesos), cosa que l'Ajuntament defensa que no significa que se'n consumeixi més.
Els tractaments per alcohol van representar gairebé la meitat dels 4.430 inicis de tractament als Centres d'Atenció i Seguiment (CAS) a les drogodependències.
Els van seguir els de cocaïna, que van representar el 16% del total.
Aquests van caure un 13,1% en el cas de les dones (139 ateses) i l'1,8% en el dels homes (557 atesos).
L'any passat es van registrar 34 sobredosis mortals, un 38% menys.
Pel que fa a les desigualtats entre barris, Tarafa ha destacat que estan "estables", ja que al voltant del 60% d'indicadors van millorar, però una mica més en els 55 barris amb les condicions més favorables (van millorar-hi el 60,3% dels 216 indicadors) que en els 18 barris amb les més desfavorables (el 58,8% de 660 indicadors).
Per cada barri s'analitzen 12 indicadors, com ara l'envelliment, la Renda Familiar Disponible, l'esperança de vida en néixer i l'atur registrat.
Veïns amb mútua en funció d'on es viu
No obstant això, es mostren clares diferències pel que fa a l'accés als equipaments de salut.
El 37,7% dels barcelonins pagaven una mútua el 2015, i tenien doble cobertura sanitària, pública i privada.
Les diferències més grans es van registrar entre Sarrià-Sant Gervasi i Ciutat Vella: a Sarrià el 67,1% de veïns tenien mútua, i a Ciutat Vella només el 18,7%.
El consistori vol tenir presents aquestes dades a l'hora de planificar els equipaments públics.
En relació a l'esperança de vida en néixer, la del 2014 es va mantenir en els 83,8 anys: va baixar lleument en els homes, que es va situar en els 80,5 anys, i va pujar un pèl en les dones, fins als 86,7.
L'informe “La salut a Barcelona 2015” inclou dades sobre diversos aspectes relacionats amb la salut: els efectes de la contaminació sobre la mortalitat, les patologies o el desenvolupament dels infants; la salut mental dels barcelonins; les desigualtats entre barris en matèria de salut, i altres dades com l’ús de la sanitat pública i privada, o l’esperança de vida.