Qui és Ernest Maragall?
‘Tenim conceptes de normalitat molt diferents', ha estat la primera frase del conseller d'Afers Estrangers, Ernest Maragall, després de la reunió bilateral amb l'estat espanyol. ‘Volíem parlar de totes les normalitats que tenim perdudes, negades o humiliades: drets i llibertats, presoners, exiliats, imputats, perseguits…' Però no ha estat així. ‘Continuarem dialogant malgrat que ens diguin que hi ha temes dels quals no es pot parlar', ha dit Maragall. Ha apuntat que l'única nota positiva de la trobada és que s'ha sortit amb un calendari de les comissions i subcomissions de treball que preveu l'estatut i que es faran abans del mes de desembre d'enguany. Sobre les paraules de Batet, qui ha afirmat que l'executiu espanyol té un ‘projecte integrador' per a Catalunya, Maragall ha estat molt dur: ‘Acabo de sentir que el govern espanyol té un projecte per Catalunya. A la reunió ni s'ha esmentat ni s'ha plantejat cap proposta real que l'expliqui. No s'ha explicitat quin és el projecte real de l'estat espanyol per a Catalunya'. És per aquest motiu que Maragall, visiblement decebut, ha dit que no veu gaire diferències entre l'actual govern i l'anterior del PP. ‘Un es pregunta quina és la novetat real, quina és l'actitud de fons amb la que el nou govern central vol tractar la qüestió catalana. Amb quina actitud vol donar reconeixement a una evidència palpable expressada en els nostres presoners i exiliats, i amb tot el cúmul de qüestions sobre la taula que mereixen una altra consideració?' Segons Maragall, la reunió ha servit, principalment, per a tenir ‘la convicció i la determinació que el govern ha fet com havia de fer, i per haver constatat les distàncies i discrepàncies, que són profundes i evidents' entre els dos estaments. ‘No ens podem refugiar en el disgust', ha dit, tot i admetre la decepció pel resultat de la bilateral. També ha criticat la falta de concreció de les propostes de la part espanyola i que, per contra, hagin rebutjat la seva idea de crear un grup de treball amb una comissió paritària formada per polítics i experts ‘que poguessin posar damunt la taula experiències i solucions que aportarien llum i obririen línies de consideració possibles' per a la convocatòria d'un referèndum o algunes altres formules d'autodeterminació i decisió sobre el futur polític de Catalunya. ‘És un error rebutjar-ho, perquè renuncien a un escenari de debat públic i polític que tingui una evidència d'actitud positiva', ha dit. També ha afegit que el govern ‘no renuncia a plantejar en successives reunions' aquesta proposta i més de relacionades amb l'autodeterminació i els presos.
El conseller d'Afers Estrangers.