Descriu-me amb una sola frase de què tracta el text següent.
El president de la Diputació de Lleida, Joan Reñé, ha explicat que va cessar l'exinterventor de la Diputació de Lleida, Josep Mateu, per "falta de confiança", arran de "múltiples i reiterades queixes" de responsables de serveis de la casa i alcaldes i per causar "paràlisi administrativa" ja que allargava la tramitació i gestió d'expedients amb continus canvis de criteri.
Ho ha dit en la seva declaració com a testimoni en la segona jornada de judici al penal 2 de Lleida, en què s'acusa la cap d'Organització i Gestió de la Diputació de Lleida, Marlen Minguell, i el coordinador de Noves Tecnologies, Gerard Serra, d'assetjament laboral a Mateu i al tècnic informàtic i delegat sindical de la Central Sindical Independent de Funcionaris, Josep Maria Veganzones.
Reñé ha negat que cap dels acusats insultés, humiliés o fes un atac a la vida privada a cap dels denunciants i ha negat també que existís mobbing contra cap dels dos.
De la seva banda, tant Minguell com Serra, que han declarat després com a acusats, s'han negat a respondre les preguntes de l'acusació particular.
A respostes de les preguntes de la fiscalia i les defenses han negat haver assetjat laboralment cap dels dos funcionaris.
Joan Reñé ha declarat durant 40 minuts i ha explicat que, tot i que no hi ha cap document que acrediti les presumptes queixes que alcaldes i treballadors de la Diputació feien de la feina de Mateu, el president de la Diputació ha assegurat que a ell mateix li en van fer verbalment per telèfon i en persona diverses.
"Canviava els criteris i demanava unes coses en uns expedients que en d'altres no demanava.
Hi havia casos que s'allargaven anys a causa de les traves de Mateu".
"Li vaig demanar que resolgués la paràlisi amb un criteri de col·laboració i no només de restricció", ha dit.
Segons ha declarat Marlen Minguell, aquell dia, Reñé li va dir a Mateu que si no volia col·laborar podia plegar quan volgués i que ella llavors li va dir "vigila perquè et pot cessar".
"Li vaig dir pel seu bé, per ajudar-lo.
Mai vaig dir-li res en to d'amenaça", ha puntualitzat Minguell.
El president de la Diputació també ha negat que ordenés adjudicar obres només a empreses de Lleida ni que hi hagués res irregular en un viatge a Califòrnia que va fer la corporació i del qual Mateu va demanar que es justifiqués l'interès públic.
"Va ser un viatge absolutament auster al qual hi vam anar cinc persones, que ens movíem en una furgoneta i dormíem em motels.
Vaig menjar més hamburgueses aquells dies que en tota la meva vida", ha explicat.
Sobre la justificació, Reñé ha dit que "no li corresponia a ell decidir l'interès dels viatges.
La seva feina és la de fiscalitzar el pagament".
Reñé ha volgut deixar clar que des de la Diputació es treballa amb honestedat, transparència i eficiència i ha lamentat les crítiques rebudes.
Pel que fa als acusats, Marlen Minguell ha reconegut haver participat juntament amb d'altres departaments a buscar i adequar un nou despatx a Mateu després del cessament i també que hi van col·locar un armari en una de les portes que comunicava amb un altre despatx.
Aquella porta, però, ja estava bloquejada abans per un altre armari des de l'altra banda, així que es va fer perquè tingués més espai per guardar coses, ha explicat.
Minguell ha assegurat que ells no executava res sinó que la seva feina era buscar solucions a les peticions que rebia per part de presidència, que ella no va influir en la decisió de cessar Mateu i que no va intervenir en la intervenció d'ordinadors ni amb el trasllat de Veganzones a la Caparrella.
Durant la seva declaració, Serra ha explicat que el trasllat de Veganzones a la Caparrella li va comunicar ell, perquè el cap d'informàtica no volia fer-ho però que no ho va decidir ell.
Va ser una decisió de l'equip de qui depenia perquè necessitaven un informàtic a la Caparrella, ha explicat i ha afegit que Veganzones mai va presentar un recurs a la decisió del seu trasllat.
Pel que fa a la intervenció de l'ordinador de Veganzones que va fer Serra acompanyat d'un notari, Serra ha explicat que hi va anar ell perquè el cap d'informàtica estava de vacances.
La fiscalia considera provat l'assetjament laboral als dos funcionaris de la Diputació per part de Marlen Minguell i sol·licita que se li imposi un any i nou mesos de presó per un delicte d'assetjament funcionarial.
Simarro, en canvi, els considera responsables a tots dos i per tant acusa Minguell i Serra dels fets i demana per a cadascun d'ells quatre anys de presó (dos per assetjament laboral i dos més per un delicte contra la llibertat sindical).
Les defenses en demanen l'absolució.
El president de la Diputació de Lleida declara contra Josep Mateu, exinterventor de la Diputació de Lleida.