Explica breument les idees principals d'aquest text:
L'ordenança del civisme de Barcelona ha servit bàsicament per perseguir els llauners a Ciutat Vella.
La regulació va entrar en vigor el gener del 2006, i la meitat del total d'1.256.663 denúncies que ha imposat la Guàrdia Urbana en 11 anys per incompliments de la norma han estat per venda ambulant d'alcohol i el "top manta".
A molta distància, les altres dues qüestions més penalitzades són consumir alcohol (24%) i orinar al carrer (7%).
Per districtes, Ciutat Vella ha concentrat el 53% de denúncies del conjunt de la ciutat.
Aquest balanç s'inclou en l'Informe sobre l'aplicació de l'ordenança des de la perspectiva dels drets humans, elaborat pels investigadors de la Universitat de Barcelona (UB) Cristina Fernández i Andrés Di Masso per encàrrec municipal.
De fet, les denúncies per venda ambulant no han parat d'augmentar gairebé mai.
I el 2016, el primer any sencer del govern d'Ada Colau, van assolir el rècord: 79.255.
El segon any amb més denúncies per aquest concepte va ser el 2014, l'últim complet de Xavier Trias, amb 75.237.
El 2006 només van ser 12.360.
El document, que aquest mateix divendres també han rebut els grups municipals, inclou una anàlisi qualitativa a partir de les opinions de 60 participants.
38 d'ells són d'operadors municipals –com ara dos agents de la Guàrdia Urbana seleccionats pel consistori- i 22 de col·lectius afectats per l'ordenança, com sensesostre, venedors ambulants, prostitutes, un nudista, skaters, músics al carrer i joves que fan "botellón".
Amb aquest informe es dona el tret de sortida del procés per revisar l'ordenança, una de les promeses electorals de BComú.
Una norma "desfasada": el cas de la prostitució
L'objectiu de Colau és graduar les sancions o substituir-les "per reduir l'efecte estigmatitzador" de la normativa, ha explicat als mitjans el tinent d'alcalde de Drets de Ciutadania, Jaume Asens.
A més, la norma ha quedat "desfasada", en opinió dels investigadors, ja que els temps han canviat, i amb ells la percepció ciutadana.
A més, l'aprovació a l'Estat de l'anomenada llei mordassa també ha fet que la norma barcelonina sigui més dura que la llei en alguns aspectes, com la prostitució.
Amb l'oferiment i demanda de serveis sexuals de pagament es dona una de les situacions estrambòtiques.
El 2007, l'any amb més denúncies per aquest concepte, es van elevar a 2.529, mentre que el passat només van ser 177 en compliment de la llei mordassa.
Si la Urbana multa ara meretrius és per desobeir un agent quan requereix que cessi la seva activitat, però no per l'ordenança.
Tot i això, "no aplicar l'ordenança no ha fet que la prostitució augmenti", segons Asens.
Asens assumeix les conclusions de l'informe, segons el qual l'ordenança del civisme ha intensificat l'estigma a col·lectius vulnerables: a un venedor ambulant se'l multa, però difícilment pagarà, i segurament no tingui un compte corrent per embargar-lo.
A més, falta claredat de quan s'ha d'imposar una denúncia, cosa que pot fer que a un barceloní el multin una setmana per una infracció de l'ordenança i la següent no tot i haver fet el mateix.
Un elevat nombre d'impagaments
L'elevat nombre de multes impagades és un bon indicador dels efectes de l'ordenança sobre els vulnerables.
D'entrada, només es tramiten el 70% de denúncies imposades –per motius com els recursos de les persones sancionades per evitar-les-, i només s'acaben pagant al voltant d'un 30% de les tramitades.
A més, en alguns àmbits, que se solen relacionar amb els col·lectius més vulnerables, no se'n paga cap o menys del 5%.
Amb dades del 2014, es van tramitar 26.381 sancions per venda ambulant, però només se'n van pagar 85 (el 0,32%).
Per estar vigilant al carrer i avisar els venedors si ve la policia, se'n van cursar 10.060, però només se'n van abonar 76 (0,76%).
En altres capítols no se n'ha pagat ni una, com les 211 imposades als netejadors de parabrises al carrer.
En la resta de casos, com la prostitució o dormir al carrer, els percentatges de pagament són testimonials.
Asens no descarta cap escenari sobre l'ordenança del civisme i, fins i tot, que pugui desaparèixer tal com està ara.
Aquest divendres ha evitat revelar quins elements afegiria o retiraria de la norma, però fa unes setmanes va avançar que el consistori estudia aprofitar la reforma de l'ordenança per incloure-hi una infracció vinculada a les accions d'odi contra els musulmans, com els insults i els assetjaments al carrer.
Un informe de la Universitat de Barcelona exposa que els llauners de Ciutat Vella i el "top manta" s'emporten la meitat de les denúncies en 11 anys de la Guàrdia Urbana, sota l'ordenança del civisme. El consistori proposar canviar les sancions o graduar-les perquè la norma està desfasada i estigmatitza els col·lectius més vulnerables.