Fes un resum d'aquest text:
Barcelona i l'Àrea Metropolitana (AMB) s'han conjurat per oferir lloguers assequibles també per a aquelles famílies que, tot i no ser vulnerables, no es poden pagar un arrendament de prop de 1.000 euros mensuals, que és el preu de mercat a la capital catalana.
Les dues administracions preveuen constituir una empresa publicoprivada, que es denominarà Habitatge Metropolis Barcelona, i que gestionarà pisos amb una renda mensual de 500 euros de mitjana.
L'operador mixt calcula que haurà activat la construcció de fins a 4.500 habitatges en sis anys, o sigui, que com a mínim s'hauran iniciat els tràmits per edificar-los.
Segons ha explicat als mitjans el coordinador general de serveis de l'AMB, Eduard Saurina, es tracta d'"impulsar un nou segment de mercat", i és el d'aquells veïns que són capaços d'afrontar el pagament d'un lloguer "si el preu té una lògica que no és l'estrictament la del mercat".
El gerent d'habitatge de Barcelona, Javier Burón, remarca que ara com ara no hi ha cap intervenció pública per garantir habitatge amb un preu entre l'usual d'un lloguer social i el de mercat.
"Entre 202 euros i 800 euros no tenim res", ha reconegut.
El 75% dels pisos que es generin amb aquest sistema hauran de tenir un preu de 7 euros al metre quadrat i el 25% restant de fins a 10 euros.
Per posar un exemple d'un pis tipus de 80 metres quadrats, el preu oscil·larà entre els 560 euros i els 800 mensuals.
Segons Saurina, entre aquestes rendes hi ha "un espai infinit" de demandants.
La selecció es farà, en el cas de la capital catalana, a partir del registre municipal de sol·licitants d'habitatge de lloguer protegit, en el qual ja hi ha uns 30.000 inscrits.
El camp d'acció de l'operador seran els 36 municipis de l'àrea metropolitana, on hi viuen 3,2 milions de persones.
Les administracions públiques tindran el 50% de l'empresa, i aportaran el sòl on s'edificaran els pisos i els inquilins, mentre que els socis privats tindran l'altre 50% i s'encarregaran de construir els habitatges i de la gestió diària.
Les primeres promocions que es finançaran amb aquest sistema s'ubiquen al Pla de Ponent de Gavà i a Montgat, a raó de dues finques en cadascun d'aquests municipis.
A Barcelona, l'Ajuntament preveu que l'empresa iniciï com a mínim els tràmits per construir 1.500 pisos abans d'esgotar-se el mandat, que finalitza el maig del 2019.
Els principals àmbits on es podrien edificar serien la Marina del Prat Vermell, el 22@ i la Sagrera.
L'Àrea Metropolitana, per la seva banda, té un acord de govern per començar el mateix nombre d'habitatges en el mateix període.
Així se n'activarien 3.000, però la llei deixa marge per iniciar-ne 1.500 més (un 50% addicional) en els pròxims sis anys, i s'arribaria així als 4.500.
Benefici del 4% per al soci privat
El consistori barceloní portarà l'operador a aprovació inicial a finals d'octubre, llavors obrirà un mes d'exposició pública i, amb l'AMB, preveuen constituir-lo el desembre.
Inicialment, per tant, serà públic al 100%, però durant els primers sis mesos del 2018 buscaran el soci privat mitjançant una licitació.
És probable que s'acabi escollint alguna UTE, ja que busquen empreses que puguin aportar capital, promoure habitatge i capacitat de gestionar grans parcs de lloguer social.
Segons Burón, l'empresa mixta, "amb lloguers de 500 euros de mitjana, ha de ser capaç de mantenir-se a si mateixa".
Les administracions calculen que els socis privats podran assegurar-se un benefici del 4%, molt inferior que el que poden obtenir del mercat, però consideren que invertir en aquest operador els pot ser atractiu perquè és segur: els contractes segurament no es limitin només als tres anys que preveu la llei d'arrendaments urbans (LAU).
Si hi ha beneficis extra es repartiran també amb l'Ajuntament i l'Àrea Metropolitana.
No soluciona el dèficit d'habitatge assequible
La capital catalana i la seva àrea metropolitana arrosseguen un dèficit històric de manca d'habitatge a preus assequibles, i Burón ha admès que per ara la capacitat d'incidència estructural de les mesures que ha emprès l'Ajuntament és "molt reduïda".
En opinió del gerent, es comença a ser "un actor rellevant" quan s'incideix directament a entre el 10% i el 15% del mercat, però per ara l'habitatge de lloguer assequible són uns 10.500 pisos, o sigui l'1,5% aproximadament del total del parc.
Segons Burón, l'ideal seria ser com Viena, on hi ha un terç de pisos públics, un terç amb empreses com el futur operador barceloní i un terç privat.
La creació de l'operador forma part del Pla pel Dret a l'Habitatge 2016-25, amb el qual l'Ajuntament de Barcelona vol posar en el mercat 18.500 pisos de lloguer assequible fins al 2025, quan s'enfilarien fins al voltant dels 30.000.
Aquest nombre suposarà tenir el 4% del parc d'habitatges de la ciutat amb arrendaments a preu per sota de mercat, molt lluny del 15% que estableix la llei catalana d'habitatge.
Barcelona i l'Àrea Metropolitana han creat l’empresa Habitatge Metròpolis Barcelona que construirà 4.500 habitatges socials amb renda social de 500 euros. Els llogues a Barcelona són prop dels 1.000 euros mensuals. Les administracions públiques posseiran una meitat de l’empresa i facilitaran el sòl i els socis privats l’altra i s’ocuparan de construir els habitatges i gestionar-los.  