Resumeix-me aquest text en una sola frase.
Els dos eurodiputats del PSC, Maria Badia i Raimon Obiols, se senten «marginats» pels de CiU, ERC i ICV.
Foto: ACN.
Després de tot un dia de silenci, l'eurodiputat del PSC i membre de la comissió d'Exteriors del Parlament Europeu, Raimon Obiols, ha explicat que hauria votat a favor de l'esmena presentada pels eurodiputats Ramon Tremosa (CiU), Oriol Junqueras (ERC) i Raül Romeva (ICV) per votar sobre l'oficialitat del català a la Unió Europea aprofitant el debat sobre l'ingrés de Croàcia a la UE i la incorporació del croat com a nova llengua oficial.
En un apunt al seu blog , critica que tant ell com Maria Badia "hem estat deliberadament marginats" per Tremosa, Junqueras i Romeva, i diu que ja va veure "de seguida" que l'esmena no progressaria.
"Els serveis jurídics del Parlament i la presidència de la Comissió han confirmat la nostra temença", exposa.
Obiols creu que iniciatives com les de Tremosa, Junqueras i Romeva "es fa més mal que bé", perquè les considera partidistes, no-unitàries i jurídicament poc solvents, i "per aquest camí partidista, la causa del català a Europa en comptes d’avançar, retrocedirà".
"Potser alguns en treuen profit, presentant-se com 'els patriotes' i pintant els altres com 'els traïdors' (encara que més aviat penso que a aquestes alçades ja no enganyen ningú)", reflexiona.
Tremosa: "Obiols ni m'ha saludat"
Malgrat el veto a poder votar sobre l'oficialitat del català, avui Ramon Tremosa ha tret el tema en el transcurs de la comissió per demanar explicacions .
"M’agradaria saber per què va ser ahir, i no un fa un mes, que el secretariat va trobar motius legals per excloure la nostra esmena de la llista de vots", s'ha preguntat retòricament.
"No sóc advocat i potser tenen raó en la interpretació jurídica de la normativa i el seu procediment.
Tot i això, deixin-me dir que, democràticament parlant, tinc els meus dubtes en la manera com s’han fet les coses, prohibint el vot dels eurodiputats d’aquesta comissió a la nostra esmena", ha raonat.
Durant la intervenció de Tremosa, el president de la comissió, Gabriele Albertini, ha hagut de demanar silenci a alguns diputats que protestaven per les reflexions que feia l'eurodiputat convergent i, quan aquest ha acabat, tan sols li ha respost breument que tenia el dret de retirar la votació.
Però, de fet, Tremosa, Junqueras i Romeva veuen la mà del PSOE i el PP espanyols darrere d'aquesta prohibició.
Ahir al matí demanaven a l'eurodiputat Raimon Obiols que convencés els seus companys socialistes perquè votessin favorablement, com també ho farien els liberals -on s'integra Tremosa- i els verds -Junqueras i Romeva-.
Però, segons que explica Tremosa a Nació Digital, Obiols "ni ens ha trucat, ni avui m'ha saludat.
Durant tota la sessió s'ha estat molt quiet i callat".
I conclou: "És una llàstima que no s'hagi ni pronunciat."
Si l'esmena s'hagués pogut acabar votant i la votació hagués sortit positiva, l'oficialitat del català s'hauria sotmès a la votació al plenari.
"Podrien haver-hi hagut contraesmenes, o bé el plenari potser l'hauria tombat, però hagués guanyat en comissió", exposa Tremosa.
La UE, "més lluny"
En la seva intervenció, Tremosa s'ha lamentat que, amb l'actitud de la comissió, "aquesta rígida i gens elàstica Unió Europea és una mica més lluny de dos milions de ciutadans europeus" i ha fet una comparativa entre Alemanya i l'Estat espanyol.
Des del seu punt de vista, Alemanya és l’estat més fort d’Europa perquè "s'ha enfrontat amb els pitjors capítols del seu passat", mentre que l'Estat espanyol és el "més feble" perquè "ningú utilitza la paraula “responsabilitat” i ningú ha demanat perdó pels segles de discriminació i prohibició de la llengua catalana.
Ningú ha demanat perdó pels milers de catalans assassinats, torturats i forçats a exiliar-se durant segles".
I ha raonat: "Bloquejant el vot d’aquesta esmena, avui donen arguments a aquells que clamen per la independència de Catalunya de l’Estat espanyol: donen motius racionals creixents a una gran nombre de ciutadans Catalans que clamen per un Estat Propi."
El croat, oficial
L'Eurocambra ha aprovat, com era previst, l'informe que beneeix l'ingrés de Croàcia a la Unió Europea l'1 de juliol del 2013, però no ha votat l'esmena 111, presentada per CiU, ERC i ICV , que demana aprofitar la incorporació del croat a les 23 llengües oficials comunitàries per afegir-hi també el català.
Després de la pressió a última hora de socialistes i populars, que volien evitar haver de votar sobre el català a només tres dies del 20-N, el secretariat de la comissió d'Exteriors ha declarat inadmissible l'esmena 111, "per raons jurídiques" i perquè "no està relacionada" amb l'ampliació de la UE.
El Parlament Europeu no ha votat l'esmena 111 que demana que el català sigui una llengua oficial comunitària.