Selecciona'm unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.
L’ex-presidenta del parlament Carme Forcadell ha presentat un recurs d’apel·lació a la sala segona del Tribunal Suprem espanyol contra la decisió del jutge de Pablo Llarena d’enviar-la a la presó d’Alcalá Meco.
Forcadell argumenta que no té cap intenció de fugir i que ha abandonat la política activa.
L’escrit de l’advocada Olga Arderiu és força contundent i recrimina a Llarena diversos aspectes.
Així mateix, considera que la citació de Forcadell i altres cinc diputats per divendres no és legal, ja que cap part acusadora l’havia demanat i estava clar que era per dictar mesures cautelars més restrictives de les que ja tenia, cosa que la llei no preveu.
Sobre el delicte de rebel·lió, diu que és inexistent perquè no hi va haver cap aixecament públic ni violent, i menys encara amb participació seva.
De fet, recorda que el codi penal espanyol estableix una atenuant pels acusats de rebel·lió si deposen les armes abans d’usar-les.
Per això, l’advocada constata la paradoxa que Forcadell, en no tenir armes, no pugui gaudir d’aquesta atenuant.
Sobre els escorcolls del 20 de setembre, diu que no hi va haver cap incident violent, i com a molt un delicte de danys als cotxes de la Guàrdia Civil comesos per una minoria anònima.
Ella va passar per la zona uns dos minuts i no va fer cap proclamació pública.
La mateixa tarda va anar a una concentració a Sabadell en el mateix sentit.
L’endemà va demanar davant del TSJC l’alliberament dels detinguts i va instar a votar l’1-O, i el 22 de setembre va anar a la Ciutat Judicial a rebre els detinguts.
En tots els casos, va fer tuits a favor de la pau i la participació en el referèndum.
Sobre el dia 1 d’octubre, ha dit que hi va haver més de mil ciutadans ferits, i que si haguessin volgut fer mal a la policia haguessin causat més lesions entre els agents.
En canvi, només hi va haver una persona arrestada.
Sobre les manifestacions del següents dies, Forcadell diu que no eren per demanar la independència, sinó per protestar per la violència policíaca.
Finalment, sobre el 27 d’octubre, reitera que ella com a presidenta del parlament no pot vetar cap proposta de resolució si està vinculada al debat que s’ha tingut al ple de la cambra.
Per això va permetre la votació de totes les propostes.
La que va ser aprovada, en la seva fase declarativa, no resolutiva, propugnava la república catalana.
Segons la lletrada, les resolucions del parlament són manifestacions de voluntat i aquella en concret tenia com a finalitat ‘exclusivament aconseguir iniciar una via de negociació amb el govern espanyol’.
La prova, segons Forcadell, és que el mateix dia es va aprovar l’aplicació de l’article 155 i no es va instar a la violència de les masses, es va acatar la decisió i es va participar a les eleccions del 21 de desembre.
De fet, en diversos apartats del recurs, l’advocada assegura que Forcadell sempre va seguir el reglament, que no li permet limitar els debats o les votacions ja que el ple és sobirà.
Per això, diu que no se la pot acusar de rebel·lió, sinó com a màxim de desobediència, com a la resta de membres sobiranistes de la mesa.
Tot i així, considera que la inviolabilitat parlamentària impedeix jutjar-la per opinions expressades a la cambra.
Llarena també retreia a Forcadell el seu passat com a presidenta de l’ANC per situar-la en el centre de l’estratègia independentista.
La seva advocada recorda que va deixar l’entitat el 2015, quan va ser nomenada presidenta del parlament, i que fins aleshores cap manifestació massiva convocada per l’entitat va patir cap incident.
Sobre el risc de fugida, diu que no pot tenir-se en compte només perquè Marta Rovira fugís del país.
Així mateix, recorda que Forcadell ja era investigada al TSJC i va acudir a totes les cites, des del primer moment se la va encausar per rebel·lió al Suprem i sempre ha complert els requeriments judicials, com entregar el passaport, no sortir de l’estat espanyol i acudir setmanalment als jutjats.
També assegura que si hagués volgut fugir ja ho hauria fet, i no creu que hi hagi cap element nou que augmenti aquest risc com la suposada infrastructura internacional dels independentistes.
Sobre el possible risc de reiteració delictiva, l’advocada recorda que dos dies abans Forcadell havia renunciat a l’escó i que això mateix va ser el que la fiscalia va tenir en compte, entre altres coses, per demanar la llibertat sota fiança de Joaquim Forn.
A més, Forcadell ja ha anunciat que vol tornar a la seva plaça de funcionària a l’Escola Industrial de Sabadell.
L’advocada, a més, recrimina a Llarena que insti els acusats a admetre els delictes, cosa que la llei no permet.
Per tot això, Forcadell demana la seva llibertat provisional i al·lega que s’estan vulnerant el seu dret a un judici just i les seves llibertats d’expressió, de manifestació, d’ideologia i de representació política.
Carme Forcadell ha presentat un recurs d'apel·lació al Tribunal Suprem contra la decisió del jutge Pablo Llarena d'enviar-la preventivament a la presó d'Alcalá Meco com a mesura cautelar contra la seva possible fugida. L'ex presidenta del Parlament ha argumentat la seva innocència pel que fa al delicte de rebel·lió del qual se l'acusa i ha negat la seva intenció de fugir.