Fes un resum extremadament breu del text següent.
També s’han donat a conèixer els tres guardonats d’enguany.
Figuerola ha presentat Antònia Vicens com una de les grans dones de la literatura catalana.
Ha mencionat la caterva de premis que ha obtingut i ha afirmat que acceptant el guardó, la Plaça del Llibre queda dignificada i honorada.
“Quan em varen telefonar, em vaig emocionar.
Sobretot perquè venia del País Valencià, em vaig emocionar.
Durant anys, la llengua s’ha emprat com una arma política.
En la meua trajectòria hi ha molts desencerts i també alguns encerts.
Estim molt València”.
Ha dit Vicens, per a agrair aquest guardó a la trajectòria que també han rebut Maria Antònia Oliver, Isabel Clara Simó i Manuel Molins.
Per a explicar el naixement d‘Edicions Bromera, Jesús Figurola ha narrat una anècdota relacionada amb l’Escola d’Estiu per a Ensenyants del 1986.
Allà hi havia Josep Gregori en una taula amb dos llibres de Bromera.
Els dos primers títols.
L’últim roder, de Josep Franco i una antologia de textos valencians.
A partir d’aquells anys, Bromera s’ha disparat com a segell editorial.
El més potent del País Valencià i un dels més grans de l’àmbit lingüístic català.
Gregori ha explicat que el seu únic mèrit ha estat saber rodejar-se de gent que ha tingut la mateixa passió per a publicar, per a editar i per a fer bons llibres.
“Persones apassionades, militants per la llengua, encara que el context ens ho posa difícil perquè la nostra societat no és gaire lectora i la llengua predominant encara és el castellà”.
Figuerola ha explicat el treball de la federació que reuneix 23 muixerangues, una d’elles a Barcelona.
La metàfora de la gent més forta i poderosa que ajuda a enlairar-se els més febles, li ha servit per a explicar el que cal fer per a fer enlairar el català.
Enric Sorribes, president de la federació ha explicat que després de la pandèmia, les muixerangues tornen als carrers.
La majoria ja han començat els assajos.
Ha dit que durant la pandèmia les muixerangues no han estat aturades, sinó que han fet activitats culturals com ara presentacions de llibres o concerts.
Per a Figuerola, és una sort que ni tan sols la pandèmia ha interromput la seguida de les places que van nàixer en una època molt complicada en què la situació política era molt diferent de l’actual.
Tan diferent que l’alcaldessa Rita Barberà no els va cedir la plaça de l’Ajuntament i la primera Plaça es va fer al vestíbul de l’Octubre Centre de Cultura Contemporània.
Per això, Jesús Figuerola ha volgut agrair a Acció Cultural del País Valencià, Escola Valenciana, l’Associació d’Editors i l’AELC, el suport que des del principi van donar al projecte.
També a la Generalitat que d’ençà del canvi polític del 2015 s’ha bolcat en cada edició del certamen.
La Plaça del Llibre de Castelló es farà entre el 14 i el 24 d’octubre i, per primera volta, coincidirà amb la Fira del Llibre del Castelló.
És una coincidència buscada, aquesta convivència a la Plaça de Santa Clara.
El festival literari comptarà amb la presència d’una cinquantena d’autors entre els quals ha volgut destacar Minna Salami, Paula Bonet o Pol Guasch.
En l’edició anterior de la plaça del Llibre de Castelló, feta amb unes restriccions estrictes de cabuda a causa de la pandèmia, hi van participar unes 3.500 persones.
L’organització espera que enguany aquesta xifra augmente considerablement.
La Plaça del Llibre de València, que ja arriba a la novena edició, se celebrarà entre els dies 27 d’octubre i 1 de novembre.
Hi participaran seixanta editorials, la meitat de les quals, valencianes.
La resta són de l’àmbit lingüístic català.
S’han programat unes setanta activitats i els assistents tindran accés a més de 2.500 títols.
La Fundació Pel Llibre i la Lectura treballa amb FESSORD perquè moltes activitats siguen accessibles a les persones sordes.
També es recuperen les activitats per a escolars amb la presència a la Plaça d’alumnes dels instituts i de les escoles.
Llegiu l’entrevista a Cachetejack, les il·lustradores que han modernitzat la imatge de la Plaça del Llibre
Antònia Vicens, Josep Gregori i la Federació de Muixerangues, guardonats amb els Premis Plaça del Llibre 2021. 