Selecciona unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.
La literatura catalana i Barcelona han desembarcat aquest dijous al matí a la Fira del Llibre de Varsòvia com a convidades especials amb un volum de traduccions al polonès que creix any rere any.
Només durant el 2015 es van publicar a Polònia fins a 18 títols catalans, un rècord fins ara.
Entre els llibres més traduïts destaca Jaume Cabré, amb el 'Jo confesso', un fenomen a Polònia l'any passat, sumats a obres de Rafel Nadal, Màrius Serra, Blanca Busquets, Jordi Puntí o Marc Pastor, que també han tingut molt èxit entre el públic del país.
A aquests títols, s'hi afegiran aquest any 9 obres més.
Un reflex, segons ha explicat a l'ACN el director de l'Institut Ramon Llull, Manuel Forcano, del creixent interès per la literatura catalana a nivell internacional, que cal mantenir "viu" amb nous autors, com els deu que el Llull ha traslladat fins a la fira.
Concretament, es tracta de Sebastià Alzamora, Blanca Busquets, Jaume Cabré, Jenn Díaz, Rafel Nadal, Marc Pastor, Jordi Puntí, Care Santos, Màrius Serra i Jordi Sierra i Fabra, que durant els dies que dura la fira presentaran les seves novetats, mantindran un diàleg entre ells i autors locals i signaran llibres.
La gran quantitat d'obres traduïdes al polonès s'explica, segons Forcano, pel dinamisme i la diversitat de la literatura catalana malgrat que no tingui un estat darrera.
"Això la fa exòtica i els obre una porta a la Mediterrània", ha reblat.
Els escriptors que han participat de la inauguració, que ha tingut lloc aquest dijous al migdia, han estat Jordi Puntí i Jordi Sierra i Fabra, tot dos amb traduccions recents a aquesta llengua.
En declaracions a l'ACN, Puntí ha celebrat la "normalitat" amb la qual la literatura catalana arriba a fires de tot el món.
"Formem part d'un teixit literari europeu que ens iguala a altres autors que, tot i que potser no estran traduïts al català, hi ha una sintonia cultura", ha precisat.
En una línia similar s'ha expressat Sierra i Fabra, que veu un "futur immens" per a la literatura catalana, amb la participació en fires com les de Varsòvia.
"Som petits com a país, però culturalment som grans", ha conclòs.
El 2015, un any de rècord en traduccions al polonès
El 2015 va ser un any de rècord quant a les traduccions al polonès d'obres d'escriptors catalans.
Concretament, les llibreries poloneses disposen des de fa mesos d'exemplars en la seva llengua d'obres de Guillem Balagué, Bono Bidari, Blanca Busquets, Jaume Cabré, Xavier Farré, Miquel Gallardo, Carla Gràcia, Enric Lluch, Rafel Nadal, Marc Pastor, Martí Perarnau, Jordi Puntí, Xulio Ricardo o Màrius Serra.
L'interès per la literatura contemporània catalana es consolidarà aquest any, quan es preveuen 9 traduccions d'obres d'escriptors catalans, entre les que destaquen 'L'ombra de l'eunuc' de Jaume Cabré, 'La casa del silenci' de Blanca Busquets, 'Desig de xocolada' de Care Santos, 'Bioko' de Marc Pastor o 'La maledicció dels Palmisano' de Rafel Nadal.
Aquests autors s'acumulen a les obres ja traduïdes al polonès el 2014, amb escriptors com Sebastià Alzamora, Enrich Lluch, el popular 'Les veus del Pamano' de Jaume Cabré o clàssics com 'La plaça del Diamant' de Mercè Rodoreda.
El 2013 el mercat polonès va traduir a Martí Gironell, diverses obres de Francesc Miralles o el 'Jo confesso' de Jaume Cabré que, segons dades de l'IRL, ha assolit un volum de vendes inèdit fins ara.
La participació catalana a la Fira consisteix en un estand, un programa professional i una sèrie d'activitats literàries per part dels escriptors.
L'Institut Ramon Llull (IRL) és l'organitzador de la delegació, conjuntament amb l'Ajuntament de Barcelona i la col·laboració de la Conselleria de Participació, Transparència i Cultura del Govern de les Illes Balears i el FC Barcelona com a 'partner' principal.
La literatura catalana és la convidada especial a la Fira del Llibre de Varsòvia, amb un volum de traduccions al polonès en augment. El director de l'Institut Ramon Llull, Manuel Forcano, creu que la diversitat i el dinamisme de la literatura catalana, tot i que no tingui un Estat darrere, la fa exòtica i obre una porta a la Mediterrània.