Explica de manera resumida les idees principals del text:
El cap de setmana ha deixat un nombre important d'imatges de policies locals requisant material del referèndum i identificant els ciutadans que el portaven.
Els cossos municipals tenien ordres de la Fiscalia d'actuar contra qualsevol acte de difusió o promoció de l'1-O.
I així ho han fet.
Per això, l'ACM denuncia la irregularitat que constitueixen les ordres de la Fiscalia a les policies locals, i fa una crida als alcaldes que dirigeixin un escrit a la fiscal en cap de Barcelona, Ana Magaldi, perquè deixi sense efecte les seves instruccions.
En aquest sentit assegura que és una tasca que "no els correspon".
S'han sumat a aquesta estratègia l'alcaldessa de Vic, Anna Erra; l'alcalde de Vilassar de Dalt, Xavier Godàs; l'alcalde de Tortosa, Ferran Bel, o l'alcaldessa de Figueres, Marta Felip, entre altres.
El conseller de Justícia, Carles Mundó, també ha qüestionat aquest dilluns la legalitat de l'actuació de la Fiscalia i les policies locals.
"D’entrada, una policia judicial respon a un requeriment del jutge, i aquests són requeriments de la Fiscalia, i el fiscal no pot ser jutge i fiscal", ha indicat.
I ha afegit que s'estan passant als cossos municipals "unes competències i una tasca que no toca" amb l'agreujant que qui ho fa és la Fiscalia.
Pel conseller, els fets demostren que el ministeri públic és "un braç més del govern espanyol".
Enganxar cartells "no és delicte"
Per l'advocat i president de Drets, Sergi Blázquez, l'actuació de les policies locals que durant el cap de setmana han identificat i confiscat material del referèndum a ciutadans d'arreu de Catalunya suposa un "excés de zel" dels agents.
"En alguns casos fins i tot han arrencat pancartes", indica.
I recorda que "els particulars que estan pel carrer enganxant cartells no estan cometent cap delicte".
Tot i això recomana que si la policia demana la seva identificació accedeixin.
"Des de la llei de seguretat ciutadana la policia pot demanar la identificació i si es neguen se'ls pot detenir i obrir diligències per desobediència", explica.
En tot cas, reafirma que les policies locals no són policia judicial però que poden actuar quan tenen una "ordre" o es troben davant la "comissió d'un presumpte delicte".
De fet, Blázquez també qüestiona el paper que la Fiscalia està tenint els darrers dies, recordant que quan un assumpte està judicialitzat, el ministeri públic s'ha d'apartar.
En aquest cas, hi ha les querelles presentades contra el Govern, la mesa del Parlament, els presidents de l'Associació de Municipis per la Independència (AMI) i l'ACM, Neus Lloveras i Miquel Buch, i la Sindicatura Electoral pel referèndum.
En el cas de la primera, el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) ja ha adoptat mesures cautelars.
"Si les diligències són les mateixes i un jutjat dirigeix la instrucció, la Fiscalia no pot anar per lliure, ha de deixar d'actuar", subratlla.
Blázquez també qüestiona l'actuació de la Guàrdia Civil.
Concretament, dubta que la benemèrita hagués de ser l'encarregada de notificar els mitjans que no podien publicar l'anunci institucional sobre el referèndum.
"Normalment hi va un funcionari del jutjat, com per exemple hem vist en les notificacions a membres del Parlament", apunta.
I considera que en aquest cas, l'ús de l'institut armat hauria tingut per objectiu "fer por" i "atemorir" els periodistes.
Prudència d'una associació de comandaments
Diversos comandaments de cossos municipals van mostrar prudència divendres passat en una reunió extraordinària de la junta directiva de l'Associació de Caps i Comandaments de les Policies Locals de Catalunya (ACCPOLC) davant l'allau d'"esdeveniments que comporten certa inestabilitat i provoquen variacions sensibles sociopolítiques i operatives".
Aquesta entitat va acordar en l'acta a la qual ha tingut accés NacióDigital que els comandaments supervisessin el compliment de les instruccions de la Fiscalia.
Però sobretot, subratllen que és "molt important tenir clar que l'objectiu és actuar sobre els actes directament relacionats amb el referèndum de l'1 d'octubre, no altres manifestacions públiques".
"Cal no confondre altres actes o manifestacions que no facin referència explícita a la participació en el referèndum convocat pel govern de Catalunya", insisteix.
Per ordre de la Fiscalia i amb la instrucció explícita dels seus comandaments de no entorpir altres manifestacions públiques, els cossos municipals d’arreu de Catalunya han procedit a evitar qualsevol acte de difusió de l’1-O. Diverses institucions catalanes han denunciat aquesta intromissió, al·legant que és totalment improcedent que el ministeri públic doni ordres a les policies judicials.