Explica de manera resumida les idees principals d'aquest text:
Els lletrats conclouen que el reglament del Parlament no preveu el vot delegat per als vuit diputats electes de JxCAT i ERC que són en presó preventiva o a Brussel·les.
A l'informe d'aquest dilluns els serveis jurídics consideren que entre les causes al reglament que preveuen la delegació de vot "no sembla que n'hi hagi cap que pogués justificar-la en aquests dos supòsits".
De fet, els lletrats avisen que la "incapacitat perllongada no pot ser extrapolada ni interpretada" a situacions que no facin referència a la incapacitat física i psíquica del diputat per assistir al Parlament.
En qualsevol cas, admeten també que li pertoca a la Mesa d'Edat decidir finalment sobre la delegació del vot de la sessió constitutiva d'aquest dimecres.
I en concret sobre els diputats electes a presó, els lletrats apunten que la interlocutòria del Suprem també posa sobre la taula una nova reforma del Reglament en un futur, "que suposi l'ampliació del concepte d'incapacitat [...] per encabir-hi una incapacitat 'legal'".
D'entrada els lletrats recorden el "deure" dels diputats d'assistir al debats i a les votacions del ple, i insisteixen que l'article 93 del reglament fixa com a supòsits per a delegar el vot la baixa per maternitat o paternitat, l'hospitalització, malaltia greu o incapacitat perllongada.
I en aquest context avisen que el reglament del Parlament no contempla ni el vot telemàtic ni la "substitució temporal de diputats".
Així els lletrats conclouen de l'article 93 que " la causa d'incapacitat perllongada no pot ser extrapolada ni interpretada per aplicar-la a situacions que no facin referència a la capacitat física o psíquica del diputat com a justificació de la inassistència amb possibilitat de delegar el vot".
Els serveis jurídics també constaten que és facultat de la Mesa acreditar el supòsits de la delegació del vot i avisen en aquest sentit que això no pot ser entès com una capacitat per "contemplar o ampliar noves causes".
I de fet veu en el vincle entre 'hospitalització, malaltia i incapacitat perllongada' un aval a aquesta tesi: "No permet aplicar el concepte d'incapacitat a situacions que puguin obeir altres motius, llevat que aquests pugin ser contemplats en una futura reforma del reglament que ampliï els supòsits de delegació a altres causes".
Per tot plegat, els lletrats conclouen que "no sembla que n'hi hagi cap [de causa] que pogués justificar" la delegació de vot "en aquests dos supòsits": diputats electes en presó preventiva o a Brussel·les.
El principi de separació de poders
Al seu informe, els lletrats de la cambra també recorden el principis de separació de poders per interpretar la posició del jutge del Suprem Pablo Llarena respecte al vot delegat per als diputats que són a presó.
"No permet llegir la interlocutòria en el sentit que se'n pretengui deduir l'existència d'un mandat adreçat al Parlament", rebla el text.
"És evident que la interlocutòria no crea, ni podria crear, cap altra causa de delegació de vot que les que contempla el Reglament", insisteixen els serveis jurídics.
De fet, els lletrats posen en valor el reglament de la cambra i en aquest context deixen a mans de la Mesa d'Edat la decisió final sobre la delegació en el cas de la sessió constitutiva d'aquest dimecres.
I no en mas de la Mesa de la Diputació Permanent, l'òrgan vigent entre legislatures.
La Mesa d'Edat la presidirà l'exconseller Ernest Maragall.
"La Mesa d'Edat té les funcions que són necessàries i imprescindibles per resoldre les possibles incidències que afectin el desenvolupament de la sessió constitutiva", dedueixen els lletrats a l'informe que han lliurat aquesta tarda.
Reforma del regalament
Els lletrats també consideren que la posició del Suprem respecte a la delegació de vot dels electes empresonats posa sobre la taula el debat d'una reforma reglamentària que "suposi l'ampliació del concepte d'incapacitat [...] per encabir-hi una incapacitat 'legal'".
Una reforma que els lletrats ja recomanen pel "procediment legislatiu comú" a futurs.
El quòrum i el bloqueig de la sessió constitutiva
D'altra banda, els serveis jurídics del Parlament també avisen que la sessió constitutiva "no pot ser evitar" si no hi assisteixen una part dels membres del Parlament, "encara que constitueixen la majoria absoluta".
I hi posen l'accent davant d'un eventual bloqueig: "Especialment, quan es constati que aquesta manca de quòrum no es produeix per causes extraordinàries o objectivament justificades, sinó que obeeix a una voluntat d'interferir en la constitució i el normal funcionament del Parlament en els termes que preveu el Reglament".
L'informe dels lletrats arriba després que la presidenta del Parlament Carme Forcadell acceptés parcialment la petició del PSC, en allò que fa referència precisament a la delegació del vot i el quòrum de la sessió constitutiva.
També van demanar informe Cs i ERC.
Els lletrats diuen que no hi ha cap causa que justifiqui la delegació de vot dels diputats que són a la presó o a Brussel·les. No compleixen el reglament del Parlament de delegació de vot per incapacitat. La Mesa d'Edat tindrà dimecres la darrera decisió sobre la delegació. El Suprem suggereix que sʻampliï el concepte dʻincapacitat amb la incapacitat legal.