Fes un breu resum dels temes principals discutits al text següent.
El Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) ha estat l'escenari, aquest dilluns, del judici contra Quim Torra pel cas dels llaços grocs.
La causa ja està vista per a sentència, tal com ha proclamat el president de la sala, Jesús María Barrientos, que en les properes setmanes haurà de redactar i fer públic un veredicte que tindrà un fort impacte en la política catalana i també en l'estatal.
Aquestes són les claus de l'escenari que s'obre a partir d'ara i que condicionarà el futur de Torra i el de la legislatura.
- Quan arribarà la sentència?
La defensa del president de la Generalitat té previst conèixer el veredicte de Barrientos en les properes dues o tres setmanes, és a dir, a principis de desembre.
Gonzalo Boye, advocat de Torra, assegurava diumenge en una entrevista al programa El Suplement de Catalunya Ràdio que, sigui quina sigui la sentència -condemnatòria o absolutòria-, el cas arribarà al Tribunal Suprem.
La Fiscalia demana una inhabilitació de 18 mesos i una multa de 30.000 euros, que puja fins als 72.000 en el cas de Vox.
- Què passarà al Suprem?
El primer que ha de decidir Torra si és condemnat és si recórrer el veredicte al Tribunal Suprem, que exerceix com a organisme de cassació.
Boye indica que el Suprem, si accelera al màxim els terminis -o fins i tot se'n salta uns quants-, la resolució hauria d'arribar entre el juny i el juliol.
Això voldria dir que fins aquesta data la inhabilitació no seria ferma, de manera que podria seguir exercint el càrrec a la Generalitat.
El mateix dirigent ha considerat que la condemna seria "benvinguda", si és per defensar els drets i les llibertats com interpreta que ha fet durant la vista oral.
Existeix una altra derivada nascuda de la intervenció de la defensa en la part de l'informe final: la voluntat -tombada immediatament pel TSJC- que s'elevés una qüestió prejudicial al Tribunal de Justícia de la Unió Europea (TJUE).
Torra, en tot cas, ha assegurat que "només el Parlament" li pot retirar la confiança, de manera que seguirà "fidel" al seu "compromís".
Una condemna "vulneraria" els drets humans, segons Boye, de manera que la qüestió s'acabaria dirimint a Europa.
- Hi haurà eleccions catalanes si la inhabilitació és ferma?
- En cas que el Suprem validés la condemna emesa pel TSJC, el president hauria de deixar el despatx a Palau.
Les seves funcions les assumiria temporalment el vicepresident Pere Aragonès.
En declaracions a les portes del tribunal, el dirigent d'ERC ha assegurat que no "contempla" la inhabilitació de Torra i n'ha demanat l'absolució perquè "és el que toca".
"Es tracta de forma penal un conflicte polític", ha lamentat.
En cas de condemna, però, hi ha dues opcions: presentar un candidat a la investidura -responsabilitat que recauria en Junts per Catalunya (JxCat), el partit del president- o bé deixar córrer el rellotge cap a la convocatòria automàtica de noves eleccions.
Boye, que també porta la defensa de Carles Puigdemont a Bèlgica, assegura que l'expresident, per la seva situació processal -pendent d'extradició- podria concórrer a unes eleccions catalanes com a candidat.
De moment, està plantant batalla judicial per accedir al lloc d'eurodiputat obtingut a les urnes el 26 de maig.
- Com afectarà l'escenari a Madrid?
És probable que la sentència arribi en plena negociació per la investidura de Pedro Sánchez, que necessitaria l'abstenció d'una ERC que es resisteix a modificar el "no" inicial perquè el líder del PSOE no accepta un diàleg amb "calendari i garanties".
Una condemna contra Torra dificultaria qualsevol aproximació de JxCat -més dura en campanya que els republicans- cap a Sánchez i Unides Podem, socis dels socialistes.
Una condemna contra Torra enverinaria la investidura a Madrid; Sánchez necessita l'abstenció d'una ERC que manté la negativa a fer-li costat
En un moment en què el líder del PSOE assaja un nou període de desinflamació amb Catalunya després d'haver acudit al 10-N amb un discurs proper al del PP i Ciutadans -reforma del codi penal per incloure-hi com a delicte la convocatòria de referèndum il·legal, marcatge a TV3 i control de la Fiscalia per extradir Puigdemont- que va enervar l'independentisme.
Una condemna contra Torra enverinaria el terreny de joc i engreixaria el comptador de la repressió, marcat encara per la sentència del Suprem contra els dirigents que van impulsar l'1-O i que han estat condemnats per sedició.
Al president el poden condemnar, però ell sosté que no canviaran "el destí del poble de Catalunya", i ha indicat que el seu destí està en mans d'un tribunal que ha protagonitzat un "judici polític" marcat per voler "alterar" les regles del joc parlamentari.
Han estat uns deu minuts d'al·legat que s'han convertit, com havia promès, en un atac a l'Estat -a la seva manera de procedir en qüestions judicials contra l'independentisme- i en un discurs que atorga més valor al seu pas per la presidència de la Generalitat.
Vist per a sentència el judici contra Quim Torra pels llaços grocs al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC).