Quina temàtica explora el text?
El radi clàssic de l'electró, també conegut com a radi de Lorentz o longitud de dispersió de Thomson, indica la mida aproximada de l'electró si la seva massa fos generada exclusivament a partir de la seva energia potencial electroestàtica, sense tenir en compte efectes quàntics. És una quantitat obtinguda en un model clàssic (i.e. no-quàntic) relativista de l'electró i val                                    r                        e                             =                                 1                            4               π                                ε                                    0                                                                                                                 e                                2                                                                         m                                    e                                                                c                                    2                                                                          =         2.8179403267         (         27         )         ×                    10                        −             15                                         m                  ,                 {\displaystyle r_{\text{e}}={\frac {1}{4\pi \varepsilon _{0}}}{\frac {e^{2}}{m_{\text{e}}c^{2}}}=2.8179403267(27)\times 10^{-15}{\text{ m}},}    on                         e                 {\displaystyle e}    és el càrrega elèctrica,                                    m                        e                                     {\displaystyle m_{\text{e}}}    la massa de l'electró,                         c                 {\displaystyle c}    la velocitat de la llum, i                                    ε                        0                                     {\displaystyle \varepsilon _{0}}    la permitivitat d'espai lliure. Aquest valor numèric és més gran que el radi real del protó. En unitats cgs, el seu valor és                                    r                        e                             =                                                e                                2                                                                         m                                    e                                                                c                                    2                                                                          =         2.8179403267         (         27         )         ×                    10                        −             13                                         cm                          {\displaystyle r_{\text{e}}={\frac {e^{2}}{m_{\text{e}}c^{2}}}=2.8179403267(27)\times 10^{-13}{\text{ cm}}}   on (amb tres dígits significatius):                         e         =         4.80         ×                    10                        −             10                                         esu                  ,                             m                        e                             =         9.11         ×                    10                        −             28                                         g                  ,                  c         =         3.00         ×                    10                        10                                         cm/s                  .                 {\displaystyle e=4.80\times 10^{-10}{\text{ esu}},\quad m_{\text{e}}=9.11\times 10^{-28}{\text{ g}},\quad c=3.00\times 10^{10}{\text{ cm/s}}.}   Des d'un punt de vista modern, l'electró és una partícula puntual, és a dir amb càrrega puntual i sense extensió espacial i, per tant, intentar descriure-la com a partícula extensa és considerat una aproximació mal-concebuda i no pedagògica. Tanmateix,                                    r                        e                                     {\displaystyle r_{\text{e}}}    és una quantitat útil quan considerem el límit clàssic de teories modernes implicant l'electró, com la dispersió de Thomson (no relativista) o la fórmula de Klein–Nishina (relativista). De fet, a distàncies més curtes que re, les fluctuacions quàntiques dins del buit que envolta un electró comencen a tenir efectes calculables que tenen conseqüències mesurables en processos de física atòmica i de partícules.
El text tracta sobre física.