Qui era Hœnir?
En la mitologia nòrdica, Hœnir era un déu que formava part dels Aesir. Juntament amb Mimer, va ser amb els Vanir part de l'intercanvi realitzat com a pacte per finalitzar la guerra entre els dos grups de déus. Els Vanir el van convertir en un dels seus membres, però ell era indecís i relegava a Mimer totes les seves decisions. Aquest fet és esmentat a la saga dels Ynglings, en què se l'anomena Hone. La figura d'aquest déu és enigmàtica, ja que tot i no lliurar-massa informació sobre ell, és esmentat en els esdeveniments més importants de la mitologia nòrdica, com la guerra entre els Aesir i els Vanir, la creació dels primers humans i la batalla de la fi del món, el Ragnarok.
Saga dels Ynglings, capítol 4.
A la Völuspá, Hœnir i Lóðurr van ajudar Odin en la creació del primer home i la primera dona, Ask i Embla, respectivament. Hœnir va ser l'encarregat de donar-los els sentits a aquests primers humans. En el Gylfaginning, aquests són substituïts per Vili i Ve. Com Snorri coneixia la Völuspá, és probable que Hœnir fos un altre nom per a Vili.
En el Skáldskaparmál, el déu és esmentat en una travessia amb Odin i Loki, on es troben amb el gegant Þjazi en forma d'àguila quan s'aturen a preparar el menjar.
En el Haustlöng, es conserva un relat similar al de Skáldskaparmál, en què Þjazi demana a Hœnir unir-se al menjar dels viatgers.
En el pròleg de Reginsmál, es relata que Hœnir amb Odin i Loki van arribar fins a la cascada on vivia el nan Andvari, que tenia l'habilitat de transformar-se en peix i que més tard Loki robaria el seu or i l'anell Andvarinaut.
D'acord amb la Völuspá, Hœnir va ser un dels pocs déus que va aconseguir sobreviure al Ragnarok.
Un déu que formava part dels Aesir.