Resumeix-me aquest text en una sola frase.
L'associació Son Nuestros Hijos ha comparegut aquest dijous davant la comissió de Justícia del Parlament per demanar als diputats obrir el debat d'una hipotètica regulació de la gestació subrogada i portar-lo al Congrés però sobretot, per reclamar aturar el que consideren ''un discurs d'odi'' pel ''bé superior'' dels infants nascuts a través d'aquesta tècnica reproductiva.
La portaveu de l'entitat, Sònia Ruano, ha assegurat que l'associació defensa únicament els processos que respecten els drets de les dones però que cal dir ''prou'' als polítics i mitjans que generen ''atacs'' al col·lectiu perquè arriba als infants i els ''estigmatitza i discrimina''.
Apel·la al ''bé superior'' del menor per utilitzar una ''terminologia impecable''.
Ruano ha recalcat que la gestació subrogada ''ha vingut per quedar-se i que ''és absurd ''posar portes al camp'' per la qual cosa defensa que una regulació d'aquesta pràctica de reproducció assistida seria l'eina més indicada per fer front a la situació actual.
Tot i això, per Ruano, la prioritat actualment és aconseguir que les polítics i els mitjans de comunicació no utilitzin determinat vocabulari com ara ''compra de nadons'' o ''ventres de lloguer'' ja que alerta que els primers nadons nascuts mitjançant aquest tècnica comencen a ser grans i per tant, no estan aliens al debat, sinó que els pot produir ''assetjament''.
'Els fills estan aquí'', diu Ruano, que afegeix que ''no s'ho mereixen''.
Considera que els nadons nascuts per gestació subrogada han nascut ''de l'amor d'una dona que ha volgut donar la seva possibilitat de gestar''.
Per Ruano, cada vegada hi ha més persones amb problemes d'infertilitat i per tant, la tècnica es pot arribar a estendre.
Ha defensat, això si, els processos en països que són respectuosos amb les dones com ho són Estats Units i Canadà.
Per la portaveu de l'associació, la compensació econòmica per la gestació subrogada hi ha de ser, com ho és també en altres tècniques de reproducció assistida com la donació d'esperma o la d'òvuls.
L'advocada Ana Miramontes ha assegurat que les famílies que tenen fills mitjançant aquestes tècniques continuen trobant-se amb problemes per inscriure'l a l'estat espanyol.
Ha alertat que , fins i tot en països on hi ha sentència, com són Canadà i els Estats Units, sovint, el registre depèn del ''criteri subjectiu '' de l'encarregat del registre, i si és ''mínimament responsable.
En països on no hi ha sentència sinó només una resolució administrativa, la sol·licitud de la inscripció dels fills es pot veure aturada, tot i ser ''fills d'espanyols'' i se suspèn i s'envia els pares a demanar la nacionalitat, per la qual cosa són ''apàtrides''.
Miramontes recorda que aconseguir una nacionalitat no és un procés ''ni curt ni simple'' i per tant, poden passar molts mesos.
A més, quan arriben a l'Estat els pares ''no són els seus pares'' sinó només els seus ''guardadors''. una situació que genera pèrdua de drets i més dificultats a l'hora, per exemple, de tenir un número de la seguretat social, escola o fins i tot, el dret d'heretar en cas de mort dels progenitors.
Aquest és el cas d'un pare que ha acompanyat l'assocaició a la seva compareixença.
Fa deu anys va néixer el seu fill per gestació subrogada als Estats Units i encara no té la nacionalitat espanyola, sinó un NIE per ser fill d'europeus.
Per aquest motiu, els dos pares no han pogut fer el seu propi llibre de família i, pel que fa als drets, no han pogut gaudir, per exemple, del ''xec nadó'' que va instaurar el govern de Zapatero.
De moment, el nen ha de viatjar amb un passaport americà.
L'associació, que representa 600 famílies de tot l'Estat, defensa que es podrien implantar a l'Estat models de països que fa més de trenta anys que tenen regulada aquesta tècnica.
Es calcula que un miler de nens entren cada any a l'estat espanyols com a fills nascuts per gestació subrogada.
Els partits han recollit el relat de l'associació i han reconegut la necessitat d'obrir el debat malgrat les dificultats de trobar una unanimitat.
Des de Cs, Noemí de la Calle, ha coincidit amb les membres de l'associació amb els ''prejudicis i desconeixement'' sobre la gestació subrogada i ha lamentat la deriva ''conservadora i antiliberal'' d'alguns sectors ''suposadament'' progressistes sobre el dret a decidir sobre el cos de la dona.
Per Rosa Maria Ibarra, del PSC, ha recalcat que és un tema complex per regular i que s'ha de plantejar quin és ''el límit'' d'aquestes pràctiques.
Des de JxCat, s'ha reconegut que cal ''vetllar'' pel bé del menor per la qual cosa admet que cal legislar per evitar nens ''apàtrides''.
L'associació Son Nuestros Hijos demana que el Congrés reguli la gestació subrogada per no estigmatitzar els nens nascuts amb aquesta tècnica.