Què és el riu Cefís?
El riu Cefís (en grec antic Κηφισσός, Kefissós, en grec modern Κηφισός, Kifissós; en llatí: Cephisus) és un riu de la Grècia Central, que regava les antigues regions de Fòcida i de Beòcia. Se l'anomenava Cefís de Beòcia (Βοιωτικός Κηφισός) per distingir-lo d'altres rius que també es deien Cefís.
El la mitologia grega, el seu nom estava associat al déu-riu Cefís. Neix a Lilea a la Fòcida , al peu del mont Parnàs. Segueix cap a l'est travessant la plana de Beòcia i passant per les ciutats d'Amficlea a la Ftiotis i Orcomen, i desaiguava al llac Copais. Pausànies explica una tradició tebana que deia que el riu Cefís fluïa antigament per sota d'una muntanya i arribava fins al mar, i que Hèracles va taponar la sortida i el riu va anar a passat per la plana d'Orcomen. També diu que els habitants de Lilea tenien el costum de llençar al riu en uns dies determinats, pastissos i productes del camp a la font del riu i que aquests pastissos sortien a la font de Castàlia.
La vall del Cefís tenia una gran importància estratègica, ja que connectava el nord de Grècia a través dels passos del mont Eta i el mont Cal·lídrom, incloent les Termòpiles, amb la part sud del país i el golf de Corint.
El 13 de març del 1311 va ser escenari de la Batalla del Cefís, guanyada pels almogàvers. El seu nom modern és Mauropotamos o Mávro Potamó.
Un riu de la Grècia Central que regava les antigues regions de Fòcida i de Beòcia.