Resumeix el text següent en una sola oració.
El Síndic de Greuges de Catalunya, Rafael Ribó, afirma que és "sorprenent i inadmissible" que part dels menors tutelats per la DGAIA no tinguin la situació legal regularitzada quan compleixen els 18 anys.
Ribó adverteix que aquesta situació –manca de permisos de residència o de treball- provoca que no tinguin tots els drets amb els que han de comptar i que es trobin en certa situació de desemparament a l'hora d'afrontar la majoria d'edat.
Ribó alerta que no és només una situació que es viu a les comarques gironines –on segons dades de la Generalitat hi ha 181 joves extutelats- sinó arreu del país.
I també avisa que anirà a més perquè "està creixent de forma espectacular l'onada de menors no acompanyats que arriben" al país.
Per això, ressalta que cal posar fil a l'agulla per poder donar resposta a les necessitats.
Ribó veu amb bons ulls la creació, per part de la Generalitat, d'una comissió per estudiar "individualment" els casos de joves extutelats que viuen al carrer.
El Síndic de Greuges, en relació a la polèmica sorgida en relació als menors extutelats per la DGAIA que acaben vivint al carrer, posa el focus en tres prioritats per pal·liar la situació.
D'entrada, sosté que és "sorprenent i inadmissible" que molts d'aquests menors d'origen immigrant compleixen la majoria d'edat sense que les administracions hagin regularitzat la seva situació administrativa.
Segons Ribó, una de les prioritats per als que exerceixen la tutela d'aquest joves és garantir que tenen "el màxim de drets", situació que no es dona si quan compleixen els 18 anys es troben amb la impossibilitat d'accedir al món laboral perquè, per exemple, no tenen permís de treball.
Una altra recomanació està relacionada amb les pensions que cobren aquests menors mentre estan tutelats per la DGAIA.
Segons Ribó, aquests diners no s'haurien de destinar a despeses dels joves sinó acumular-los perquè disposin dels recursos quan surtin dels centres perquè són majors d'edat.
Finalment, exposa que cal establir un seguiment del procés per garantir que, quan deixen d'estar sota la tutela de l'administració, aconsegueixen una "situació normalitzada", amb opcions per buscar feina o continuar estudiant.
El Síndic veu amb bons ulls la proposta de la Generalitat de crear una comissió per tal d'estudiar individualment els casos dels joves extutelats per la DGAIA que viuen al carrer, un cop han abandonat el centre d'acollida al fer 18 anys.
Una de les mesures que hi ha sobre la taula és ampliar les places en pisos dedicats a aquestes persones.
Actualment, segons dades de la Generalitat, la DGAIA tutela 1.203 joves entre 16 i 18 anys, que en els propers mesos sortiran dels centres.
Segons Ribó, l'única resposta possible ha de ser "individualitzada" perquè la creació de grans centres d'acollida fa impossible donar una bona resposta.
De fet, el Síndic ja va demanar frenar l'ampliació prevista al centre de menors la Misericòrdia de Girona per aquest motiu.
Rafael Ribó alerta que la situació no se solucionarà sola i que, de fet, es pot complicar perquè continua augmentant el nombre de menors d'origen immigrants que arriben sols al país.
El Síndic exposa que havien treballant amb el Govern sobre possibles respostes perquè que tot ha quedat aturat per l'aplicació del 155.
"Digui el que digui el senyor Enric Millo, la frenada és espectacular", sosté.
El Síndic també ha carregat contra el govern espanyol per mirar a una altra banda en els casos d'immigrants que arriben al país ocults en camions, com els 39 interceptats a l'Alt Empordà en poques setmanes.
Ribó ressalta que fronteres no es competència seva, sinó del Defensor del Pueblo, i que el ministre Zoido ja li ha recordat per carta en alguna ocasió que s'excedeix en la seva funció.
Tot i això, assegura que no es pot callar davant un "problema real i humà" que afecta els drets humans.
"Per molt circuit de retorn tancat que hi hagi o màfies que operin, estem parlant de la protecció de persones que són víctimes de tràfic", conclou.
Ribó ha presentat la memòria del 2017 aquest dimarts a Girona.
Segons el síndic de greuges, els menos tutelats arriben als 18 anys sense tenir una situació legal regularitzada.