De qui es tracta de Dionís de Milet?
Dionís o Dionisi de Milet (en llatí Dionysius en grec Διονύσιος) era un sofista grec que va viure al segle ii, en temps de l'emperador Adrià i en va ser beneficiat per ell. Destaca la importància que va donar a l'ús de la memòria.
La major part de les dades sobre la vida de Dionís de Milet les coneixem a través de l'obra de Filòstrat d'Atenes Vides dels Sofistes. Va ser deixeble del sofista Iseu d'Assíria, distingit per l'elegància dels seus discursos. Més endavant va ser mestre d'Alexandre de Selèucia.
Va rebre honors a les ciutats d'Àsia. L'emperador Adrià el va distingir de diferents maneres: Nomenant-lo prefecte d'una província (sàtrapa); el va aixecar al rang d'équites, que era un orde eqüestre i li va donar una feina al museu d'Alexandria. No obstant, igual com altres sofistes, Dionís també va tenir diferències amb l'emperador. Dionís va romandre una persona modesta al llarg de la seva vida.
Va ser acusat d'exercitar la memòria dels seus alumnes ajudant-se de l'astronomia i de la màgia. Es tractava d'un mètode anomenat "art caldeu de la memòria", que possiblement consistia a sistematitzar de manera astrològica els arxius de textos i documents. Filòstrat va defensar Dionís en la seva obra, expressant que la memòria dels deixebles de Dionís era exercitada mitjançant la repetició d'aquells discursos que el mestre trobava que agradaven més. Els qui tenien millor retentiva repetien aquests discursos als seus companys, per això els deien "virtuosos de la memòria".
Dionís va passar els últims anys ensenyant a Lesbos. Va morir a Efes ja molt gran i en aquesta ciutat se li va aixecar un monument. Filòstrat informa que un memorial de Dionís es trobava a l'àgora. En unes excavacions fetes en l'àgora d'Efes el 1968 va aparèixer una inscripció dedicada a ell per un dels seus lliberts i la seva tomba es va trobar en una altra zona de la mateixa ciutat.
Filòstrat diu que va ser autor del Plany per Queronea.
¹Estava al llistat dels alimentats pel museu. El Museu era una taula d'estat, fundada per Ptolemeu I Soter a Alexandria, on eren convidats els personatges més il·lustres.
D'un sofista grec que va viure al segle ii.