Dona'm les entitats que apareixen en el següent text:
Carme Claramunt i Barot (Roda de Berà, 28 de setembre de 1897 - Sant Adrià de Besòs, 18 d'abril de 1939) militant d'Esquerra Republicana i d'Estat Català, que va ser afusellada a l'edat de 41 anys. Va ser la primera dona afusellada al Camp de la Bota, on el règim franquista va executar 1.717 persones entre 1939 i 1952. Carme Claramunt, filla de Joan Claramunt Pujol i Josefina Barot Virgili, va nàixer a Roda de Berà, va viure a Badalona i va morir afusellada a l'edat de 41 anys al Camp de la Bota el 18 d'abril de 1939, després de passar per la Presó de Dones de les Corts. Va ser denunciada per una veïna, Maria Sallent, que també va denunciar la seva tia Angèlica Picas. La Carme i la Maria vivien a la mateixa casa al carrer de Mar de Badalona. A part de la confrontació ideològica, darrere la denúncia hi havia interessos econòmics. L'Angèlica, propietària de la botiga on treballava la Carme, tenia pensat deixar-li la tenda a ella. La família Sallent esperava que els la deixés a ells, als quals els havien assassinat dos fills en període republicà i s'entestaren que els havien denunciat unes dones. Els falangistes van detenir la Carme i la seva tia, segons sembla, sense tenir cap mena de prova fefaent. Les acusacions van ser de rebel·lió militar i contra els poders legítims de l'Estat. Ingressà a la Presó de Dones de les Corts el 3 de març de 1939. Segons l'ofici del 8 de març que va aportar la Falange, se la considera "dona molt perillosa" i nefasta per al "Glorioso Movimiento Nacional". Se la reconeix militant d'Esquerra Republicana i d'Estat Català. El consell de guerra es va celebrar el 27 de març al Palau de Justícia de Barcelona i la sentència la va condemnar a mort juntament amb Ginés Sànchez Quiles. L'historiador Emili Ferrando recupera el cas de Carme Claramunt i la seva última carta, conservada per Joan Mercadé, de l'Associació També Hi Som. Mercadé és fill de Teresa Rius, que també va estar a la presó de les Corts. Escrita en castellà, per raons òbvies, a la matinada del 18 d'abril de 1939, hores abans de ser afusellada. La carta diu així: Tieta, yo no sé cómo decirte lo que quisiera decirte, de palabras de consuelo para que no desesperes, la única cosa que te consolará será el pensar en nuestra conciencia tan limpia.
Tú, tia querida, te deseo muchos años de vida y salud. Ya notificarás a mis nunca inolvidables hermanos y sobrinos y a las amistades, que me han fusilado, que yo rogaré por todos por que aquí en la tierra no os falte nada.
Tener mucho valor para resistir este golpe que todos tenemos que hacerlo, yo nada más quiero pedir para los otros compañeros y justicia, ya que yo no he podido disfrutar de ella.
Le mando un sinfin de besos y abrazos, su hija que nunca la olvidará
Carme Claramunt i Barot : persona, Roda de Berà : Entitat_Geopolítica, Sant Adrià de Besòs : Entitat_Geopolítica, Esquerra Republicana : partit_polític, Estat Català : partit_polític, Camp de la Bota : Entitat_Geopolítica, Carme Claramunt : persona, Joan Claramunt Pujol : persona, Josefina Barot Virgili : persona, Badalona : Entitat_Geopolítica, Presó de Dones de les Corts : instal·lació_govern, Maria Sallent : persona, Angèlica Picas : persona, Carme : persona, Maria : persona, Angèlica : persona, Estat : Entitat_Geopolítica, Falange : partit_polític, Ginés Sànchez Quiles : persona, Emili Ferrando : persona, Joan Mercadé : persona, Associació També Hi Som : organització, Mercadé : persona, Teresa Rius : persona, família Sallent : grup_humá, carrer de Mar : ubicació, Palau de Justícia de Barcelona : instal·lació_govern, presó de les Corts : instal·lació_govern