Fes un breu resum dels punts principals discutits en aquest text.
La revista científica 'Nature' es fa ressò de la recerca a Catalunya en un dossier especial que es publicarà aquest dijous i que ja es pot llegir online des d'aquest dimecres a la tarda.
Amb el títol 'Focus a Catalunya: Mantenint un curs estable a través de la tempesta', l'especial explora els factors que han permès a la bioregió de Catalunya esquivar la crisi financera que "ha colpejat amb duresa" l'estat espanyol i preservar la recerca "en un estat de forma sorprenent".
Segons recull l'article, firmat per la periodista Anna Petherick, Catalunya va rebre del 2007 al 2015 180 ajudes del European Research Council (ERC), més que totes les altres setze comunitats autònomes juntes.
Per al director del Biocat, Albert Barberà, la iniciativa amb 'Nature' "ajuda a posicionar la bioregió de Catalunya com un referent internacional".
El dossier especial de 'Nature' dedicat a la recerca a Catalunya consta de vint pàgines, disset de les quals són entrevistes a investigadors i anuncis de centres de recerca.
En total, hi han participat 25 experts i professionals del sector.
Es tracta de l'especial amb més participants de la història de 'Nature' dedicat a una bioregió que no és un estat.
La revista explica que amb la crisi econòmica el govern espanyol va reduir el pressupost en recerca i desenvolupament un 39% en cinc anys.
Tot i aquesta retallada dràstica, la producció d'articles d'investigació a Catalunya ha resistit i els centres han aguantat en les principals classificacions internacionals d'universitats i instituts de recerca.
L'autora de l'article destaca el paper de la Institució Catalana de Recerca i Estudis Avançats (ICREA), que la Generalitat va crear el 2001 per atraure investigadors amb salaris competitius a nivell internacional, una política que "va funcionar" en àrees estratègiques com la genòmica, la fotònica o la supercomputació.
La periodista assenyala que Catalunya havia alçat murs de contenció quan la "tempesta" va arribar.
En l'article, es compta amb la veu d'autoritats com el secretari d'Universitats i Recerca, Arcadi Navarro, que apunta que un element crucial d'aquesta resistència a la crisi ha estat "focalitzar les polítiques en la gent i no en els projectes".
El dossier explica que l'estat espanyol ha estat durant bona part del 2016 amb un govern en funcions; una situació que ha fet "més dur" per als investigadors planificar els projectes.
Tot i així, el director general de Recerca fins aquest any, Josep Martorell, puntualitza en l'article que el que "és important" és tenir un estat "sensible a la innovació" i "això pot passar fora o dins d'Espanya".
El Biocat, la institució que té per missió posicionar Catalunya com un referent internacional en el sector de les ciències de la vida i de la salut, ha col·laborat amb 'Nature' en la difusió d'aquesta iniciativa.
"Tot i ser un dels països més petits d'Europa per població, Catalunya se situa entre els quatre països europeus amb més empreses del sector salut per habitant, 734 segons l'Informe Biocat 2015", destaca el director del Biocat en declaracions a l'ACN.
Catalunya compta amb 89 entitats de recerca: 41 centres de recerca; quinze hospitals universitaris (d'un total de 101 hospitals públics i privats); onze universitats que ofereixen estudis de ciències de la vida; dos grans infraestructures científiques; set centres tecnològics i tretze parcs científics i tecnològics amb activitats en ciències de la vida.
"El nombre de publicacions científiques en l'àmbit de ciències de la vida i la salut produïdes a Catalunya s'ha incrementat un 168% entre 2000 i 2015 i representa un 3,15% de la producció científica europea, el 0,99% de la producció mundial i el 29% de les publicacions de l'estat espanyol", recorda Barberà.
Catalunya és el segon país de la Unió Europea en nombre d'ajuts atorgats pel European Research Council i obté el 53% de tots els ajuts atorgats a l'estat espanyol (180), un 35% dels quals corresponen a ciències de la vida.
La publicació científica "Nature" analitza com la recerca a Catalunya resisteix la tempesta de la crisi i esdevé un referent internacional.