Dona'm les mencions de entitats geopolítiques dels quals parla el text següent
Hi ha un problema gros (molt típic en les llengües amb pocs parlants i molt amenaçades, com és el cas), i és que fa més de 20 anys que s'estan barallant entre ells sobre: a) quina ha de ser la normativa escrita (més castellanitzada o més propera a l'aragonès medieval). b) fins a quin punt s'ha de fer una llengua estàndard que se superposi als dialectes, o a l'inrevés, fins a quin punt cal mirar de preservar cadascun dels dialectes individualment. Fins al principi del segle XXI triomfava la tesi d'una normativa escrita castellanitzada i molt allunyada de l'ètim llatí. Ara, però, les coses han canviat i s'imposa una normativa més respectuosa amb l'aragonès medieval (escriure NY en lloc de Ñ, distingir entre V i B, etc.). Mentre es barallen, l'ús social de la llengua està sota mínims. A la castellanització brutal que han patit i al menyspreu de la llengua per bona part dels aragonesos s'afegeix que els llocs on es parla(va) tradicionalment han desenvolupat una indústria turística que encara ha accelerat més la substitució lingüística, amb l'arribada de molta gent de fora de les valls la majoria de la qual fins i tot ignora l'existència de l'aragonès. Sense cap mena de protecció efectiva, sense prestigi social, sense tantes coses... per desgràcia, el més problable és que l'aragonès sigui aviat una llengua extingida de facto. Segurament la parlaran uns quants entusiastes (com el cas del còrnic, per exemple), però se n'haurà interromput totalment la transmissió al seu bressol, les valls pirinenques. I ho dic amb llàstima, perquè és una de les parles romàniques més properes al català, sobretot la varietat de Chistau. (De la varietat de Benasc és molt difícil dir si és més propera a l'aragonès o al català).
Chistau, Benasc