Sintetitza'm el text següent:
Creació col·lectiva i participació són les dues paraules clau de la Fira Mediterrània, que arrenca avui a Manresa.
Aquest mercat, un dels més destacats del país en l’àmbit de la cultura popular i les músiques d’arrel, està sempre al cas de les noves tendències en creació contemporània i les fusiona amb la tradició, sense complexos.
Per això s’estrena avui amb un espectacle en què han participat Cabo San Roque, David Carabén i els Gegants de Manresa.
I com aquesta en preparen moltes més.
David Ibáñez, el director artístic del certamen ens n’explica dues: transformaran la il·lustració d’un grafiter en catifa de flors i presentaran la feina d’un bon reguitzell d’estranyes parelles artístiques, com ara Sanjosex amb Carles Belda i Aspencat amb una orquestra de corda.
—Cabo San Roque, David Carabén, Mercè Sampietro i els Gegants de Manresa, plegats en l’espectacle inaugural.
Com serà?
—És un ‘cadàver exquist‘ en què participen David Carabén, Mercè Sampietro, Cabo San Roque i Toni Mira.
Vam escollir quatre artistes que admirem i els vam proposar un joc que ja feien els surrealistes francesos: crear una peça artística amb moltes mans sense saber qui havia fet el pas anterior.
David Carabén va rebre unes imatges dels germans Català Roca que li vam passar des de la fira.
S’hi veia una sardana de festa major i un ball d’envelat dels anys quaranta.
A partir d’aquí va escriure un poema que es diu ‘El joc d’ingravidesa’ i que tracta de la memòria i la solitud d’algú que recorda una festa major passada.
Tot seguit ho vam passar a la Mercè Sampietro perquè hi posés veu i l’enregistrament va arribar als Cabo San Roque, que havien de compondre una melodia fusionant veu i música.
Finalment Toni Mira es va trobar amb tot això i n’ha muntat un espectacle.
—I com serà?
—Com que el poema parla de la solitud, Mira es va posar en contacte amb un grup de gent gran que fan balls de saló i els va convèncer d’actuar.
També va buscar col·lectius de Manresa i va trobar els geganters, que s’hi van incorporar.
Serà barreja d’arts visuals i de moviment que es completarà amb un mapatge artesanal, molt de l’estil dels que crea Toni Mira.
—La participació i la creació col·lectiva són els motors de la fira d’enguany?
—Sobretot la creació col·lectiva, però molt sovint van lligades.
Vivim un moment en què es redibuixa la relació entre artistes, organitzadors culturals i públic i entorn d’això passen coses molt interessants.
La Fira Mediterrània no hi volia ser aliena i per això hem volgut jugar fort a favor de la creació col·lectiva en l’espectacle inaugural, però també és ben present a la resta del programa.
—Per exemple?
—El cartell de la fira d’enguany és obra d’un grafiter italià i se’n farà una reproducció en el certamen.
Però la farà l’Associació de Catifaires de Catalunya que el convertirà en una catifa de flors.
D’aquesta manera connectem la creació contemporània amb la tradició a través d’un procés de creació col·lectiva.
—Els laboratoris de creació són molt importants perquè molt sovint fructifiquen i es converteixen en estrenes l’any següent.
—Enguany podrem veure la presentació oficial d’Esvorell, una peça de dansa nascuda l’any passat i que ara arriba en forma de projecte tancat.
A més estem implicats en diversos projectes que són com matrimonis entre artistes molt diferents: els acordionistes Kepa Junkera i Chango Spasiuk estrenen en primícia el darrer espectacle; Sanjosex i Carles Belda presenten Càntut, un disc que reivindica el cançoner popular; els Aspencat actuaran acompanyats d’una orquestra de corda…
—Parlant d’Aspencat, a la fira sempre hi ha molta presència d’autors de tot el país.
—Tenim un acord amb el govern balear que cada any envia una delegació artística.
I enguany els acompanyarà la consellera.
Entre els actes més destacats hi ha el darrer projecte d’en Toni Gomila, que proposa una relectura eròtica del rondaller tradicional recollit per mossèn Alcover.
També hi haurà la Joana Gomila, una cantant que presenta el primer disc en solitari, on barreja jazz d’avantguarda, enregistraments de camp i gastronomia, perquè els seus concerts sempre van acompanyats d’un tast de productes mallorquins.
I amb el País Valencià també tenim un acord semblant amb Valencian Music Association on sobretot fem intercanvis de grups: ells vénen aquí, nosaltres anem a festivals d’allà… Enguany tindrem Aspencat en acústic i acompanyats d’una orquestra de corda, noves propostes com ara les del grup Gener, el darrer projecte de Carles Dénia, que ara canta amb el grup Coetus…
La Fira Mediterrània de Manresa, des de sempre mostra de noves tendències artístiques procedents de tot el país, se centrarà enguany en els conceptes de creació col·lectiva i participació. Des del cartell fins a les diverses actuacions, passant per l'espectacle inaugural, es mostraran exemples de col·laboracions inèdites: barreja de diferents disciplines, un “cadàver exquisit” i actuacions conjuntes d'artistes molt diferents.