Explica breument les idees principals d'aquest text:
L’Ajuntament de Barcelona considera que la sentència del Tribunal Suprem espanyol sobre l’1-O i les declaracions dels vuit inspectors en cap de la policia espanyola com a investigats al jutjat d’instrucció número 7 marcaran l’evolució d’aquesta causa judicial.
Gairebé dos anys després dels fets, la instrucció ha fet un ‘salt qualitatiu’, ja que en les últimes setmanes i mesos l’Audiència de Barcelona ha rebutjat que s’investiguin diversos votants com demanava la fiscalia i l’Advocacia de l’estat, ha avalat que s’investiguin les ordres donades pels comandaments i ha reobert la majoria de peces separades, una per cada escola, arxivades pel magistrat instructor.
Per això, els advocats de l’Ajuntament esperen que la instrucció pugui estar acabada d’aquí a un any aproximadament.
La sentència del judici contra el procés del Suprem fixarà uns fets provats que podrien determinar fins a quin punt l’actuació policíaca d’aquell dia es considera que va ser desproporcionada i que va vulnerar els drets de reunió i de protesta.
Això pot afectar el possible futur judici contra els policies que van actuar a Barcelona.
Com diu Marc Serra, regidor de Drets de Ciutadania, el cas ‘es juga en dos taulells d’escacs independents però que s’influeixen mútuament’.
També ha influït en la causa la declaració de diversos testimonis davant del Suprem, com els d’alguns responsables policíacs, testificals que es podran aprofitar a la causa del jutjat barceloní.
El jutge exigeix al govern espanyol la informació sobre qui va ordenar les càrregues de l’1-O
Però la instrucció del cas també pot variar força segons què declarin els vuit inspectors citats com a investigats els propers 24 i 25 d’octubre.
Si assumeixen tota la responsabilitat de les ordres donades als seus subordinats, com va apuntar el tinent coronel de la Guàrdia Civil i coordinador de l’operatiu Diego Pérez de los Cobos, la investigació no afectarà gaires més comandaments.
Si, per contra, indiquen que ells van transmetre ordres rebudes de més amunt, l’acusació popular exercida per l’Ajuntament no descarta demanar la citació com a investigats de comandaments superiors.
El jutjat d’instrucció 7 té una causa principal i 27 peces separades, una per cada escola on va actuar la policia espanyola a la capital catalana.
Només una peça està definitivament arxivada perquè només hi va haver danys materials lleus: el CEIP Tomás Moro, de Nou Barris.
Inicialment el jutge instructor havia arxivat bona part de les peces per no poder identificar clarament els agents o en considerar que no havien actuat de forma desproporcionada.
Actualment quatre peces estan arxivades pel jutjat d’instrucció però l’Ajuntament ho ha recorregut a l’Audiència de Barcelona, que està pendent de resoldre el recurs.
Fonts municipals confien que l’Audiència reobrirà els quatre casos, com ja va fer amb altres 14 causes provisionalment arxivades pel magistrat instructor, al·legant que la protesta era legítima i, en canvi, l’actuació dels antiavalots havia vulnerat drets humans i els seus propis protocols de funcionament.
L’Ajuntament es mostra molt satisfet perquè l’Audiència ha acceptat la seva tesi, segons la qual ‘no pot ser casualitat que hi hagués tants ferits en tantes escoles diferents’, cosa que podria significar que hi havia ordres prèvies concretes que van emparar aquesta actuació policíaca.
Això va reobrir les peces arxivades i va permetre citar com a investigats els comandaments.
En concret, hi ha 50 policies investigats, el doble que fa un any, vuit dels quals inspectors que comandaven sobre el terreny els vuit equips d’antiavalots que van actuar a la ciutat, i alguns estan encausats per diversos fets en escoles diferents.
Se’ls investiga pels delictes de lesions, danys, coaccions, desordres públics comesos per funcionari públic, contra la integritat moral i contra els drets fonamentals.
En total hi ha un centenar d’agents identificats com a possibles agressors i l’Ajuntament ara vol començar a estirar el fil dels agents de la brigada d’informació, que van participar en el disseny del dispositiu i van ajudar a decidir quines escoles s’intentarien desallotjar.
Per la seva banda, Roger Español, que va perdre un ull per una pilota de goma, també està investigat per atemptat contra l’autoritat.
En total hi va haver uns 300 ferits.
Marc Serra ha lamentat el paper de l’Advocacia de l’estat espanyol, que defensa la majoria de policies, i sobretot de la fiscalia, per la seva actitud ‘activa’ per ‘obstaculitzar’ la investigació.
Per això, creu que la causa ha tirat endavant gràcies a l’impuls de l’Ajuntament i altres acusacions.
L’objectiu principal, diu Serra, no és només investigar els policies autors de les lesions als votants, sinó als que van dissenyar i dirigir l’operatiu.
‘Només així llencem el missatge de prevenció general perquè un dispositiu tan mal fet i amb efectes tan severs no es torni a produir a Barcelona ni contra els independentistes ni contra ningú’, ha afegit.
‘Ens hi juguem el dret a la protesta a l’espai públic’, opina Serra, que creu que cal posar límits a les actuacions policíaques.
L'Ajuntament de Barcelona afirma que l'evolució de la causa judicial de l'1-O depèn de la sentència del Tribunal Suprem i les declaracions de vuit inspectors en cap de la policia espanyola. Té l'esperança que es reobrin els casos arxivats i es pugui determinar qui va donar les ordres d'actuació a la policia espanyola i quines van ser.