Selecciona unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.
L'any 2014 el nombre de brots de toxiinfecció alimentària a Catalunya en el sector de l'hostaleria se situava en 27 casos notificats; l'any 2017 han estat 64, un augment que ha estat progressiu, ja que el 2015 en van ser 37 i el 2016, 52.
Malgrat aquestes dades, la subdirectora general de Seguretat Alimentària i Protecció de la Salut, Carme Chacón, ha explicat que aquest creixement també va lligat a la població catalana i l'arribada de turistes, que ha anat guanyant pes amb el pas del temps.
Si es té en compte que la població, doncs, també és superior, des de l'Agència de Salut Pública asseguren que es tracta d’un repunt “lògic” però que igualment s'ha de “revertir”.
Si a part dels establiments d'hostaleria es tenen en compte residències d'avis, escoles, llars i derivats, el nombre de brots s'eleva als 92 casos el 2017.
Dins d’aquestes intoxicacions alimentàries, l'Agència de Salut Pública de Catalunya destaca les tres més rellevants per a les persones: la Salmonel·la, la Campylobacter, i la Listèria.
“Aquestes són les que més preocupen a l'agència perquè són les que generen més problemes alimentaris”, explica Chacón.
Segons la subdirectora , les causes d’aquestes infeccions tenen a veure amb el fet de no mantenir la cadena de freds, per no tenir una higiene i manipulacions òptimes dels aliments, i pel creuament de productes crus amb d'altres i amb utensilis.
Des del 2016 al 2018, s’han analitzat més de 4.000 mostres de productes alimentaris com carns fresques, formates, llet crua, ous, preparats de carn i peix transformat (entre altres).
L’objectiu ha estat identificar els nivells de Campylobacter, Listèria i Salmonel·la presents en aquests aliments, i els resultats determinen que en els productes que hi ha més perill d’aparició d’aquests bacteris són els preparats de carn, productes càrnics, carn fresca i menjar preparat a base d’aquesta.
“Si bé la Listèria en persones sol ser un problema lleu, en el cas d’embarassades i infants pot desembocar situacions greus”, ha dit Chacón.
Davant d’això, els expedients interposats a empreses alimentàries han passat de 118 l’any 2013 a 201 el 2018.
“L’objectiu no és sancionar, sinó garantir la salut de les persones”, ha dit Guix.
En aquesta línia, Chacón ha afegit que s’apliquen sancions sobretot a les empreses reincidents, però que el més “útil” moltes vegades és activar “alertes” a Europa.
És aleshores quan es poden retirar productes dels mercats i es genera més impacte, diu la subdirectora.
Un nou indicador d’higiene als restaurants
El secretari de Salut Pública, Joan Guix, ha avançat que un dels camps que Salut pretén explorar de cara al 2020 és la de crear alguna mena d’indicador que permeti als clients dels establiments de menjar conèixer el nivell d’higiene d’aquests.
Existeixen precedents als Estats Units, el Canadà i Alemanya, ha dit Guix, i el que voldria fer Catalunya en aquest cas és arribar a acords amb ens locals –“ja que seran els protagonistes”- per tirar endavant “alguna experiència” que proporcioni aquesta informació a la ciutadania.
Des de l’agència veuen imprescindible proporcionar la informació als clients sobre l’alimentació.
Malgrat tot, aquesta proposta de Guix requeriria, en cas de voler-se establir com a obligació tenir aquest tret distintiu, una nova legislació.
De moment però, ja han iniciat treballs en aquesta línia.
“Les administracions s’han de centrar a solucionar els problemes d’higiene i neteja, de formació dels professionals que manipulen aliments, de tractaments de conservació i temperatura dels productes, però és una responsabilitat compartida amb els operadors econòmics”, ha reivindicat Guix.
De la indústria que ha inspeccionat l’agència, s’han interposat prop d’un 4% de sancions a establiments.
Tots aquests resultats són fruit dels deu anys de política integrada en seguretat alimentària, en els quals les administracions han treballat conjuntament en favor d’un sistema integrat d’intervenció pública en aquest sentit.
El 5 de juny és el Dia mundial de la seguretat alimentària.
Creixen les toxiinfeccions alimentàries a Catalunya. El 2014 n'hi va haver 27, i el 2017 n'hi ha hagut 64. Les intoxicacions més rellevants són la Salmonel·la, la Campylobacter, i la Listèria. Segons Chacón, les causes són interrompre la cadena de freds, així com la mala higiene, entre altres. Salut vol idear un indicador per saber el nivell d'higiene dels establiments.