Llegeix el text i després resumeix-lo en poques frases.
L'indicador del risc de pobresa va augmentar 1,1 punts l'any 2014 a Catalunya situant-se en el 20,9% de la població, segons les dades que ha fet públiques l'Institut d'Estadística de Catalunya (Idescat).
Aquesta taxa se situa per sota de la mitjana espanyola, que és del 22,2%, i per sobre de la de la Unió Europea dels 28, que el 2013 era del 16,6%.
La desagregació per edats mostra que el risc de pobresa té més incidència entre els menors de 16 anys, situant-se en el 28,8%, 1,5 punts més que el 2013.
Segons la composició de la llar, el risc de pobresa té més incidència en les llars amb fills dependents, amb una taxa del 27%, i en el cas d'un adult amb un o més fills dependents la taxa se situa en el 42,8%.
L'enquesta, que recull els ingressos de les llars al llarg de l'any anterior (2013), també constata que ha augmentat el risc de pobresa en 0,8 punts fins al 20,6% en la població d'entre 16 i 64 anys, tot i que l'augment més significatiu es dóna en la major de 65 anys, que s'incrementa dos punts, del 12,4% al 14,4% el 2014.
El llindar d'ingressos anuals en què es considera que una persona entra en l'àmbit de risc de pobresa se situa l'any 2014 en 9.767 euros nets anuals per a les llars d'una persona, un 3,7% més que l'any anterior, i de 20.512 euros per a una llar formada per dos adults amb dos infants.
La renda mitjana anual de les llars catalanes va ser de 30.407 euros al 2013, el que representa 4.253 euros més que la del conjunt d'Espanya (26.154 euros).
En relació a l'any anterior, la renda mitjana neta anual per llar va caure una dècima, mentre que per persona va augmentar vuit dècimes.
L'estudi també remarca que un 67% de les llars catalanes van rebre transferències del sistema de protecció social i que això té un "impacte important" en la distribució de la renda.
Les pensions de vellesa i supervivència són les prestacions més importants i es paguen a més d'1.073.000 llars.
Així, la tasca de risc de pobresa abans de qualsevol tipus de transferència social és del 46,4% i passa al 29% després d'abonar aquestes prestacions.
En aquest sentit, fonts del Govern han destacat a l'ACN que "les polítiques socials funcionen" i que "gràcies a això hi ha molta gent que deixa d'estar en aquest llindar".
De fet, les mateixes fonts remarquen que l'estudi de l'Idescat correspon a les dades del 2013 i que en el proper informe milloraran perquè "recolliran la millora econòmica que Catalunya lidera".
Pel que fa la taxa AROPE, que a més del risc de pobresa el nombre de persones que viuen en llars amb intensitat de treball molt baixa i el nombre de persones amb privació material severa, se situa en el 26%, 1,7 punts més que l'any anterior.
A Espanya, aquesta taxa d'enfila fins el 29,2%.
La taxa del 26% és la proporció de la població que o està per sota el llindar de risc de pobresa (20,9%) o viu en llars amb baixa intensitat de treball (12%) o viu en llars amb privació material severa (6,3%).
Quatre de cada deu catalans no pot fet almenys una setmana de vacances
La principal privació material l'any passat va ser la de no poder fer almenys una setmana de vacances a l'any, concretament afecta un 42,6% del total de la població, un punt menys que l'any anterior.
La segueix, molt a prop, no poder fer front a despeses imprevistes (41,1%, 1,1 punts més), seguida amb un 9,9% del retard en el pagament de despeses relacionades amb l'habitatge principal, percentatge que es manté respecte l'any anterior.
L’indicador del risc de pobresa ha augmentat fins al 20,9 %, un valor inferior a la mitjana espanyola, però superior a l’europea. Les dades també demostren que molts catalans superen aquest llindar gràcies a les ajudes socials. D’altra banda, la taxa AROPE ha pujat fins al 26 % i quatre de cada deu catalans no poden pagar anar de vacances.