Donat aquest text, resumeix els punts principals.
La Diputació de Lleida, a través del Servei d'Arxius, Estudis i Informació, s'ha fet càrrec del tractament documental de l'arxiu de la Fundació Privada Guillem Viladot 'Lo Pardal', que ha arribat a l'entitat després de la defunció de la vídua de Viladot, Montserrat Felip.
L'arxiu consta d'unes 100 caixes de documents, com ara correspondència, fotografies, galerades i obra literària de l'autor, articles de premsa, tríptics i altra mena de documents.
La voluntat d'obrir el fons documental a tots els públics s'argumenta per l'interès dels membres de la Fundació de donar a conèixer l'obra de Viladot al món i rellançar la figura de l'agramuntí que, en vida, va ser un creador inquiet interdisciplinari i conegut per molts àmbits literaris i artístics.
El president de la Diputació de Lledia, Joan Talarn, ha recordat que "entre Guillem Viladot i l'Institut d'Estudis Ilerdencs hi ha hagut des de sempre una relació molt especial", que s'ha materialitzat en exposicions, publicacions i activitats de tota mena, a més del fet que l'IEI és membre de la Fundació privada 'Lo Pardal'.
Per tot plegat, i ara que es compleixen 20 anys del traspàs de Viladot, hi ha hagut la voluntat d'anar un pas més enllà, i és aquí on s'emmarca l'actuació que s'ha presentat aquest dijous i que ve a reivindicar, un cop més, la figura d'un "artista total", d'un "esperit del renaixement en la vida del qual convivien art i ciència", ha dit el president de la Diputació de Lleida.
Talarn ha detallat que el tractament de tota aquesta documentació permetrà unificar i donar sentit al llegat de l'artista lleidatà, així com posar el conjunt documental a l'abast d'investigadors i públic en general.
La tasca que es duu a terme des del passat mes de març, i que no té una data concreta de finalització, serà la de fer un inventari de la documentació, classificar-la, ordenar-la i, finalment, digitalitzar-la, de manera que l'accés a la informació del fons es pugui fer en línia.
Les circumstàncies fan que aquest any coincideixin dues efemèrides que estan directament relacionades.
Per una banda, la commemoració del vintè aniversari de la mort de Guillem Viladot (concretament el 19 de novembre), i l'altra, la commemoració del centenari del naixement del poeta Joan Brossa, amb el qual serien precursors de l'anomenada poesia concreta.
'Lo Pardal' commemora aquest fet amb una triple exposició amb el Museu d'Art Jaume Morera i la fundació Joan Brossa de Barcelona sobre la primera mostra de poesia concreta de l'Estat –que acollia els artistes Joan Brossa, Guillem Viladot i Iglesias del Marquet–, i que va tenir a lloc a la Petite Galerie de l'Alliance Française de Lleida l'any 1971.
El relleu en la presidència de la Fundació, després de la mort de la vídua de l'artista, que ha passat a mans dels seus nebots, ha fet que es produís un canvi de rumb en l'orientació de l'entitat.
Un dels canvis substancials va ser l'entrada com a nou director de Pau Minguet, que ha fet la proposta d'un seguit d'activitats que van en la direcció de fer més accessible i coneguda la figura de Viladot, així com el conjunt de tota la seva creació.
En breu, doncs, a la seu del Museu Morera de Lleida s'exposarà la mostra que es va poder veure a la Petite Galerie, i que es farà coincidir amb un seguit d'objectes del creador en l'exposició 'Guillem Viladot.
Retalls.
Formes Trobades', que s'instal·larà veure al Pati de l'IEI durant el mes de novembre, així com l'edició del consegüent catàleg.
En la línia de potenciar l'artista que va fer avantguarda des del territori i que mai no va deixar de fer-ho, la Diputació de Lleida i l'IEI han col·laborat en la reedició del llibre 'La cendra', que l'editorial Fonoll acaba de considerar també una aposta de recuperació de l'agramuntí.
La Diputació de Lleida és patrona de la fundació Privada Guillem Viladot 'Lo Pardal', conjuntament amb l'Ajuntament d'Agramunt, el Consell Comarcal de l'Urgell, el Departament de Cultura i els nebots de Viladot, Santi i Carme Comas i Viladot.
La Fundació privada Guillem Viladot “Lo Pardal” lliura a la Diputació de Lleida l’arxiu documental de l'autor per a la seva classificació i digitalització. L'arxiu consta de cent caixes de documents, correspondència, fotografies i obra literària de l’autor. Es pretén donar a conèixer la figura del creador d’Agramunt, un artista interdisciplinari precursor de la poesia concreta, juntament amb Joan Brossa.