Resumeix aquest text en una sola oració.
L'Audiència de Girona ha jutjat aquest dilluns un activista proavortament acusat d'interrompre una missa a l'església de Sant Pere de Banyoles el 9 de febrer del 2014.
La fiscalia demana 2 anys de presó per un delicte contra la llibertat religiosa.
L'acusat ha assegurat que no volia "ofendre el sentiment religiós de ningú" i que la protesta s'emmarcava en una campanya "política" contra la llei de reforma de l'avortament impulsada pel govern del PP.
Segons ha relatat l'activista, va ser una acció ràpida, d'uns dos minuts, i després la missa va poder continuar amb normalitat.
Una quinzena d'activistes van desplegar una pancarta on s'hi podia llegir "Fora rosaris dels nostres ovaris" i van llançar octavetes a favor de l'avortament "lliure i gratuït".
La defensa demana l'absolució i argumenta que la protesta està avalada per la llibertat d'expressió.
De la quinzena d'activistes que van participar en la protesta, només un s'ha assegut al banc dels acusats de l'Audiència de Girona.
La fiscalia sosté que, quan va interrompre la missa cridant proclames a favor de l'avortament lliure i gratuït, va cometre un delicte contra la llibertat religiosa i, per això, demana al tribunal que li imposi una pena de 2 anys de presó.
L'activista ha explicat que l'acció s'emmarcava en una campanya del moviment feminista contra la llei de reforma de l'avortament impulsada per l'aleshores ministre de Justícia Alberto Ruiz-Gallardón.
"No volíem ofendre el sentiment religiós de ningú, va ser una protesta política totalment pacífica", ha argumentat al judici.
El motiu pel quan van decidir portar la protesta a dins d'un temple religiós i en el moment de la missa va ser per "denunciar", precisament, el paper que jugava l'església, "pressionant" i donant suport a la proposta del govern del PP.
"Ens va semblar una forma de fer més visible la protesta", ha afegit.
Segons ha detallat, el 9 de febrer del 2014 una quinzena d'activistes van entrar a l'església de Sant Pere i es van asseure al bancs esperant que comencés la missa de les onze.
Pocs minuts després de l'inici, es van aixecar i van desplegar una pancarta on s'hi podia llegir "Fora rosaris dels nostres ovaris".
Simultàniament, van cridar proclames a favor de l'avortament "lliure i gratuït" i van llançar octavetes.
La protesta, ha afirmat l'activista, va durar poca estona perquè els manifestants es van retirar voluntàriament i van deixar que l'ofici continués amb normalitat.
"La missa va poder continuar sense cap problema després de protestar contra una llei que tenia el suport de l'església catòlica", ha exposat l'acusat.
Donar publicitat
Durant el judici, també ha declarat el mossèn de l'església de Sant Pere.
Segons ha explicat, aquell dia a missa hi havia entre 70 i 80 persones i els activistes van interrompre l'ofici pocs minuts després de començar.
"Em van desplegar la pancarta davant, em vaig asseure i feia gestos amb la mà per tranquil·litzar la gent", ha afirmat.
El mossèn ha dit que l'acció va durar poca estona i van poder reprendre el culte però també ha assegurat que, durant la protesta, va haver de parar.
"Vaig esperar que parés el ruixat per poder continuar", ha exposat.
El rector no coneixia d'abans cap dels activistes però ha pogut reconèixer l'ara acusat com un dels participants.
D'entrada, el rector no va interposar cap denúncia per la protesta feminista i no va anar als Mossos d'Esquadra fins 12 dies més tard.
El mossèn ha assegurat que va decidir denunciar després de saber que els manifestants havien difós un vídeo de l'acció a través d'Internet.
"Si volien publicitar l'acte, se'ls podia ajudar a fer-ho més públic amb la denúncia", ha ironitzat.
Absolució
Inicialment, cinc persones van declarar al jutjat d'instrucció com a investigats.
Quatre dels cinc van assegurar que no havien format part de la protesta a l'església de Sant Pere de Banyoles i els testimonis no els van poder identificar.
El cas contra aquests quatre va quedar arxivat i finalment només un ha arribat a judici.
La defensa, encapçalada pel lletrat Benet Salellas, demana l'absolució.
Afirma que la manifestació està avalada per la llibertat d'expressió, que l'activista no va vulnerar la llibertat religiosa de ningú i, també, que es tracta d'un article del Codi Penal que beu del franquisme.
Un activista proavortament s'enfronta a 2 anys de presó per un delicte contra la llibertat religiosa.