Fes un breu resum dels temes principals discutits al text.
Vuit mesos després de la sentència de l'1-O i dels aldarulls al carrer que es van produir entre manifestants i les forces i cossos de seguretat, els Mossos d'Esquadra han fet públic aquest dilluns les conclusions de l'auditoria que es va posar en marxa per saber si s'havia complert amb els protocols.
Segons els responsables de la conselleria de l'Interior encarregats de presentar-la públicament, hi ha 50 mossos investigats en 34 procediments interns engegats per escatir què va passar als carrers de Catalunya després del veredicte del Tribunal Suprem.
Per ara, s'ha suspès un agent de sou i feina, segons ha detallat el comissari en cap dels Mossos, Eduard Sallent.
El conseller Miquel Buch ha especificat que hi va haver 877 manifestacions arreu del país aquells dies, un 20% de les quals -ha indicat- van ser "violentes".
La meitat dels casos que estan sent investigats estan judicialitzats, mentre que la resta estan sent sotmesos a investigacions internes.
Eduard Sallent, comissari en cap dels Mossos, ha assegurat que "majoritàriament", el dispositiu dels Mossos va ser "passiu i defensiu".
"El dilluns 14 i fins divendres, les nostres posicions sempre van ser estàtiques i, excepte dijous, no es van produir moviments d'efectius.
Defensàvem una posició on no podíem permetre que arribessin els manifestants, i menys quan els seus mitjans eren d'una elevada violència", ha dit Sallent.
També ha explicat que l'ordre públic i l'ús de la força requereix d'un exercici "intens de comunicació i reflexió".
Així, ha assegurat que els Mossos desenvoluparan aquestes línies de treball.
Sallent també ha reivindicat l'exercici de transparència i de voluntat de millora que implica fer una auditoria.
"Hauríem pogut obrir els mateixos expedients sense fer l'auditoria", ha dit.
Fruit de l'anàlisi han sortit vuit línies de treball i 22 accions organitzatives.
"El model actual es va veure limitat i condicionat per la naturalesa dels incidents de l'octubre de 2019", ha admès Ferrer.
S'han visionat més de 1.000 hores de vídeos, que han permès extreure els elements de millora per elaborar el document que s'ha presentat avui.
L'acte de presentació de l'auditoria ha estat envoltada de polèmica perquè no tots els mitjans van rebre la convocatòria i a alguns periodistes no se'ls ha deixat entrar malgrat que dins de l'auditori d'Egara hi havia espai.
Diputats d'ERC, com ara Montserrat Fornells o Ruben Wagensberg, han lamentat també que no s'ha deixat assistir a la roda de premsa els grups parlamentaris que formen part de la comissió d'Interior.
Una sentència amb moltes derviades
La sentència va tenir moltes derivades.
La més evident, la que es va veure al carrer amb manifestacions que van durar setmanes i que van anar acompanyades d'aldarulls i incidents.
Aquells dies, el Govern es va veure fortament tensionat, fins al punt que es va constituir un comitè de seguiment de les protestes a Palau que avaluava el grau de mobilització de la ciutadania i la susceptibilitat de conflicte.
Les imatges als carrers, amb manifestants i policies enfrontant-se, van generar una forta tensió entre el president Quim Torra i el conseller Buch.
Tot i que, des de Junts per Catalunya (JxCat), va transcendir al llarg d'aquells dies que Torra ja tenia preparat el decret per cessar Buch, fonts oficials de Presidència sempre ho han negat.
El màxim dirigent governamental qüestionava les accions més contundents dels Mossos, mentre que el conseller feia equilibris per avalar les protestes sense deixar de fer costat la policia catalana, que en aquell moment col·laborava estretament amb les forces i cossos de seguretat de l'Estat.
Grande-Marlaska va visitar Barcelona en els pitjors moments de la crisi i es va mostrar satisfet per la feina dels Mossos per controlar les protestes i els incidents.
Un element de context que explica la tensió d'aquells dies és el fet que Sánchez negués la condició d'interlocutor a Torra.
De fet, li va deixar de respondre fins a cinc trucades i, quan va venir a la capital catalana, ni tan sols va obrir-se a mantenir una reunió.
Setmanes més tard, tots dos seurien a la taula de diàleg per abordar el conflicte polític entre Catalunya i l'Estat.
La sentència i les protestes ja queden lluny, i la qüestió independentista ha quedat en un segon pla arran de la crisi del coronavirus.
L'auditoria s'havia de fer pública al març, però es va ajornar per l'emergència sanitària.
Ara com ara, el conseller només ha canviat la destinació tant d'Arasa com dels agents de Manresa mentre es resolen els casos, tot i que el reglament intern dels Mossos li permet suspendre'ls de manera cautelar.
Els Mossos han fet públics els resultats de la auditoria per analitzar els aldarulls després de la sentència de l'1-O.