Descriu-me amb una sola oració de què tracta aquest text.
L'ONG humanitària Oxfam Intermón ha iniciat aquest dilluns una recollida de signatures fins a finals d'any per exigir al govern espanyol que compleixi l'acord climàtic consensuat l'any passat a París i que divendres va entrar en vigor.
Malgrat la intenció anunciada de ratificar l'acord, l'estat encara no ho ha fet formalment al·legant que el govern ha estat en funcions, i, de moment, ha aportat menys de l'1% dels fons extres compromesos per lluitar contra l'escalfament global, menys d'un milió d'euros dels 120 que hauria d'aportar.
Tot i això, l'entitat considera que a Espanya li correspondria aportar uns 500 milions d'euros, en consonància al seu PIB i contribució a la contaminació.
L'entitat ha presentat l'informe 'Contra vent i marea: Espanya ja no pot posar més excuses en la lluita contra el canvi climàtic', en el qual demana un canvi urgent de la política del govern espanyol en aquesta matèria.
Així, vol que les Corts espanyoles ratifiquin l'acord de París, cosa que es podria haver fet tot i tenir el govern en funcions, que compleixi el compromís d'aportar 120 milions d'euros fins el 2018 i que canviï les polítiques ambientals i energètiques internes per reduir les emissions de gasos d'efecte hivernacle (geh), com per exemple tornar a potenciar les energies netes.
Els fons aportats, a més, no poden sorgir de l'ajuda oficial a la cooperació exterior, sinó que han de ser nous recursos específics per ajudar els països més pobres a lluitar contra els efectes de l'escalfament global.
Per al 2017, l'acord entre l'estat i l'anomenat Fons Verd del Clima, pactat a París, estableix una aportació de 17 milions d'euros, que s'haurien d'incloure en els propers pressupostos.
Però l'estat espanyol no és l'únic que incompleix, ja que dels 37.000 milions d'euros declarats pels països rics per lluitar contra el canvi climàtic, només entre 10.000 i 19.000 ho van ser realment per aquest propòsit, segons l'ONG.
D'aquesta quantitat, menys de 7.200 milions van anar a parar als països pobres.
L'estat espanyol només ha aportat el 8% del finançament entre el 2013 i el 2014.
Països com Tanzània o Etiòpia han dedicat més recursos propis a lluitar contra els efectes de l'escalfament dels que han rebut d'ajuda exterior.
Segons Oxfam, la meitat més pobra de la població mundial, uns 3.600 milions de persones, genera un 10% de les emissions mundials de geh, i alhora viu en els països més vulnerables als seus efectes, mentre que el 10% més ric genera el 50% de les emissions.
Del 2008 al 2014 més de 22 milions de persones s'han vist desplaçades a conseqüència de desastres naturals relacionats amb el canvi climàtic.
L'any 2050 hi haurà 26 milions de nens amb gana a l'Àfrica per culpa de l'escalfament, la meitat de tots els nens amb fam.
Dels deu països més afectats per fenòmens meteorològics extrems ocorreguts entre 1994 i 2004, nou tenien ingressos per càpita baixos o mitjans-baixos, i el desè és Tailàndia, que té ingressos mitjans-alts.
En aquests 20 anys hi va haver més de 15.000 fenòmens meteorològics extrems, que van causar més de mig milió de morts.
Un dels països més afectats és Burkina Faso, al Sahel, que pateix un increment de la violència dels desastres meteorològics, com tempestes monumentals o llargues sequeres, cosa que fa imprevisible el temps i dificulta l'agricultura de subsistència, que suposa el 80% de la riquesa del país.
L'informe també lamenta que les empreses del sector dels combustibles fòssils gastin 44 milions d'euros anuals en fer de 'lobby' a Brussel·les.
Francesc Mateu, director d'Oxfam Intermón a Catalunya, ha lamentat l'actitud del govern espanyol i li ha demanat que en la cimera de Marràqueix que comença aquest dilluns per concretar els acords de París es comprometi a aportar més fons.
Gisela Genebat, responsable de captació de fons i de la campanya, ha explicat que els fons dels països rics han de servir perquè els països més vulnerables pugin adaptar-se al canvi climàtic, sobretot als fenòmens periòdics.
Així, creu que cal "construir resiliència", per adaptar les estructures econòmiques i socials als "desastres per desgràcia previsibles", cosa que també permetria reduir les desigualtats.
En aquest sentit, ha explicat que els països més pobres els costa més superar els desastres naturals i que sovint no poden ressorgir d'un problema quan ja n'ha arribat un altre.
Oxfam Intermón declara que l'estat ha aportat menys de l'1 % dels fons extres compromesos per lluitar contra l'escalfament global.