Què ha exigit l’Audiència de Barcelona al jutjat d’instrucció número 7?
L'Audiència de Barcelona ha ordenat reobrir quatre causes que el jutjat d'instrucció número 7 havia arxivat sobre les càrregues de l'1-O que es van produir en quatre centres de votació, incloent els serveis centrals del departament d'Ensenyament, on hi havia la llavors consellera Clara Ponsatí. Les causes també fan referència al CEIP Marenostrum, a l'IES Jaume Balmes i a l'Institut Víctor Català. L'Audiència veu encertada l'obertura de peces separades però creu que no es poden arxivar sense una ‘completa investigació' de l'actuació policíaca, ‘que no pot ser parcial, limitada a cada centre, sinó global'. I això, continua, s'ha de fer des de la causa principal. A més, rebutja que el fet de no disposar d'imatges de les agressions patides pels denunciants comporti directament l'arxivament. L'Audiència estima així els recursos presentats per algunes víctimes, per l'Ajuntament de Barcelona i per la Generalitat, en contra del criteri de fiscalia i de l'Advocacia de l'Estat. Al marge de considerar que ha ser en el marc de la causa general on es determini si l'actuació policíaca va ser proporcionada en funció de les ordres rebudes pels seus comandaments, argumenta també que el fet de no tenir imatges que demostrin explícitament les agressions denunciades per algunes persones no significa que no es produïssin. En el cas del CEIP Marenostrum, al passeig de Valldaura, hi ha dues denunciants que presenten fractures de turmell i de canell, ‘lesions de consideració que exigeixen una més complexa reflexió', i més quan les persones afectades estaven ocupant un espai públic per obstaculitzar el pas dels agents ‘sense que s'observi amb claredat una actitud positiva d'enfrontament a l'actuació policial'. Considera que l'arxivament, per tant, és ‘prematur'. Pel que fa als serveis centrals del departament d'Ensenyament, apunta que l'absència d'imatges no pot fer desaparèixer l'existència d'informes mèdics amb lesions. Els denunciants relaten retorciment de canells i colzes, introducció de dits al nas, cops de porra, cops de puny i puntades de peu. En el cas de Ponsatí, el propi jutge admet que les imatges mostren que els agents l'empenyen a un costat. En l'escrit referent a l'IES Víctor Català, al carrer Canyelles, l'Audiència constata que una dona assegura que va ser llençada i va xocar contra unes columnes. Potser no hi ha imatges d'aquest cas en concret, diu, però sí d'altres que mostren un ‘comportament violent' dels agents contra persones que no s'han identificat o no han volgut denunciar. Una altra de les causes que ara l'Audiència ordena reobrir és la que fa referència a l'IES Jaume Balmes, al carrer Pau Claris. D'altra banda, el Tribunal Suprem ha remès al jutjat número 7 la declaració de qui va ser el cap de la Policia Nacional a Catalunya l'1-O, Sebastian Trapote. El jutjat l'havia demanat per incorporar-la a la causa.
Reobrir quatre causes que el jutjat havia arxivat sobre les càrregues de l'1-O.