De qué tracta aquest text?
Un 60% dels espanyols creuen que la seva veu "no compta" a la Unió Europea.
Així ho revela l'Eurobaròmetre publicat aquest dimecres, a un any perquè se celebrin les eleccions europees.
L'estudi mostra que mentre només un 35% dels espanyols creuen que la seva veu "compta" a Europa hi ha països, com Alemanya (72%) o Dinamarca (80%), on els resultats s'inverteixen.
Per estats membres, només un 42% dels ciutadans espanyols creu que la seva veu compta a l'Estat mentre que a Dinamarca o Suècia la xifra es duplica i supera el 90%.
Per altra banda, la meitat dels ciutadans espanyols està "insatisfet" amb el funcionament de la democràcia a la UE.
Mentre que el descontentament d'Espanya només és superat per Grècia (66%), a l'altra banda hi ha Irlanda, on la gran majoria dels ciutadans es mostren satisfets i només un 18% no ho està.
Segons les dades, fetes públiques pel Parlament Europeu un any abans de la cita electoral, el 62% dels espanyols asseguren que no estan gens satisfets amb com funciona la democràcia al seu país, només per darrere de tres estats més: Eslovàquia, Romania i Grècia.
En països com Suècia, Irlanda, Dinamarca, els Països Baixos o Luxemburg els resultats són a la inversa: més del 80% dels ciutadans d'aquests estats estan satisfets amb les seves democràcies.
Les "direccions" de la UE
Entre els apartats del document publicat, una de les preguntes és sobre si "les coses van en la bona direcció" tant a la UE com als diferents estats membres.
Sobre aquest punt, la resposta majoritària dels espanyols és 'no'.
El 56% dels enquestats asseguren que la Unió Europea va en la "mala direcció" mentre que gairebé el 70% ho pensa d'Espanya.
A nivell estatal, els espanyols només es veuen superats per Hongria i Grècia, on la confiança i l'optimisme sobre com avancen aquests dos estats arriben al 73% i el 79% de la població, respectivament.
En l'estudi s'atribueix la mala percepció entre els ciutadans de l'Estat a l'elevat nivell d'atur.
"Hi ha una correlació negativa significativa entre l'índex d'atur i la percepció que les coses no van en la bona direcció ni a la UE ni a l'estat membre", recull el document, que destaca que com més persones hi ha sense feina al país en qüestió més insatisfets i "pessimistes" es mostren els enquestats sobre el curs de la situació.
La lluita antiterrorista i la immigració: temes prioritaris
Preguntats sobre els temes específics que els preocupen i que volen que es debatin en les campanyes electorals de tot el continent, gairebé la meitat dels europeus (49%) citen la lluita contra el terrorisme com a tema prioritari, seguit de l'atur juvenil (48%), la immigració (45%) i l'economia i el creixement (42%).
Per al 63% dels espanyols, però, el tema prioritari és, l'atur juvenil.
Aproximadament un terç dels europeus mencionen la lluita contra el canvi climàtic i la protecció del medi ambient (35%), mentre que la promoció dels drets humans i la democràcia, així com la protecció social dels ciutadans de la UE, figuren en les respostes d'un 32% dels enquestats.
Pertinença a la UE
A només un any de les pròximes eleccions europees, l'enquesta Eurobaròmetre comissionada pel Parlament Europeu, realitzada l'abril del 2018 entre 27.601 persones dels 28 Estats membres, mostra també que, de mitjana, el 60% dels ciutadans creu que la pertinença del seu país a la UE és bona, mentre que més de dos terços dels enquestats estan convençuts que el seu país s'ha beneficiat de ser un membre de la UE.
A Espanya un 68% creu que és bo pertànyer al club europeu mentre que el 75% consideren que l'Estat s'ha beneficiat com a membre.
En general, l'enquesta apunta a un creixent interès i augment en valor de la UE, així com a l'ascendent convicció que els ciutadans poden tenir un paper important en el futur de la UE si voten a les eleccions el proper any.
Pel que fa al rol del Parlament Europeu, Espanya és el segon país, després de Xipre, que reclama que la institució jugui un paper més important, amb un 69%.
La mitjana europea se situa al 47%.
Segons l'enquesta Eurobaròmetre del Parlament Europeu, Espanya es troba entre els països amb més gran descontentament per la situació política nacional i europea, només superat per Hongria i Grècia. A l'altre extrem se situen Suècia, Irlanda, Dinamarca, Països Baixos i Luxemburg. Segons el document, hi ha una correlació negativa entre l'índex d'atur i la percepció política dels estats membres.