Identifica la temàtica clau del text.
Ota Benga (cap al 1883 - 20 de març de 1916) va ser un home congolès, un Mbuti pigmeu conegut per haver estat mostrat en una exposició d'antropologia a la Louisiana Purchase Exposition de St. Louis, Missouri el 1904, i en una gàbia el 1906 al Zoològic del Bronx. Benga havia estat adquirit per comerciants esclaus africans que treballaven per l'explorador Samuel Phillips Verner, un home de negocis que buscava africans per l'exposició. Va viatjar amb Verner als Estats Units. Al Zoològic del Bronx, Benga es podia moure lliurement als jardins abans i després de ser exhibit al zoològic Monkey House. Amb l'excepció d'una breu visita amb Verner a Àfrica després del tancament de la fira de Saint Louis, Benga va viure als Estats Units, la major part del temps a Virgínia, durant la resta de la seva vida. Mostres d'éssers humans no occidentals com a exemples de «les etapes més primerenques» de l'evolució humana eren comunes al principi del segle xx, quan les teories racials eren freqüentment relacionades amb conceptes de la biologia evolutiva. Diaris africans i americans van publicar editorials molt crítics al tractament que rebia Benga. R.S. MacArthur, portaveu d'una delegació d'esglésies negres, va demanar a la Ciutat de Nova York pel seu alliberament del Zoològic del Bronx. L'alcalde va alliberar Benga a la custòdia de James Reverend M. Gordon, que va supervisar l'asil per a orfes Howard Colored de Brooklyn i li va buscar un lloc. El mateix any Gordon va preparar un viatge a Benga per Virgínia, on li va comprar roba americana i li va arreglar les dents perquè el jove pogués ser acceptat més fàcilment a la societat local. En Benga va rebre educació en anglès i va començar a treballar. Anys més tard, amb l'esclat de Primera Guerra Mundial les esperances de tornar a Àfrica es van esvair. Tant aquest fet, com el tractament inhumà que va rebre, va durar la major part de la seva vida, i li va provocar una depressió. Es va suïcidar el 1916 amb 32 anys.
El text tracta sobre antropologia.