Com van rebutjar els grecs les retallades i privatitzacions?
Quasi deu milions de ciutadans grecs amb dret de vot són cridats avui a les urnes en les cinquenes eleccions generals en sis anys i les segones d'enguany. Sis mesos després de l'aclaparadora victòria de la coalició Syriza, el primer ministre Alexis Tsipras va decidir a l'agost d'avançar eleccions poc després de la signatura, el 13 de juliol, del tercer rescat de Grècia amb la UE i l'FMI (86.000 milions a tres anys), que imposa un dur programa de privatitzacions i retallades rebutjades poc abans en referèndum per una majoria de grecs. A diferència del gener, ara les últimes enquestes donen un frec a frec entre Syriza i la dretana Nova Democràcia de Vangelis Meimarakis, a més d'una participació previsiblament més baixa per la creixent indiferència, cansament i confusió de l'electorat. La incògnita, doncs, no és tant quina formació guanyarà les eleccions, sinó com quedarà compost finalment el govern en un escenari polític caracteritzat per la fragmentació i amb difícils majories absolutes. Les eleccions arriben amb unes males xifres econòmiques el primer semestre de l'any i amb una crisi de refugiats que, tot i afectar directament Grècia (cada dia hi arriben quatre mil persones de mitjana des de Turquia), paradoxalment no ha estat tema central de la campanya, excepte per al grup xenòfob i neonazi Alba Daurada, que en algunes enquestes arriba a situar-se en tercera plaça. L'economia, doncs, ha estat el centre de la campanya.
en referèndum