Llista i classifica les entitats que s'esmenten al text següent:
Magda Lladó Fuster (Sallent, 7 de juny de 1912 - Barcelona, 27 de setembre de 2014) fou una activista d'ideologia republicana i progressista que s'involucrà en la lluita pels drets socials i polítics a Sabadell durant el període de la Segona República. La seva vessant com a escriptora es va iniciar passats els setanta anys, reflectint en la seva obra bona part de les seves vivències personals i polítiques, especialment durant la Segona República, la Guerra Civil i l'exili.  Després de viure cinc anys a Sallent, Lladó es traslladà amb la seva família a Sabadell i s'escolaritzà a les Escolàpies, on acabà estudiant comerç. El seu pare, Joan Lladó Font, era el director de la secció de modelisme de La Electrcidad, SA. Educada pel seu entorn familiar en l'esquerranisme i el republicanisme, es va introduir al Círcol Republicà Federal de la mà del seu pare quan encara era una adolescent. Dins de la biblioteca d'aquesta entitat va poder cobrir les seves inquietuds i estendre els seus coneixements. Als 16 anys va començar a treballar com a comptable en el taller d'un amic de la família. Entre els 17 i els 19 anys va patir una forta crisi existencial fins al punt de fer trontollar la seva fe. Va ser un període inestable en què es van anar formant i solidificant els seus valors morals i espirituals mentre absorbia i incorporava nous coneixements. Cap a la vintena va entrar en contacte amb entitats com la Societat Teosòfica Rama Fides de Sabadell, la francmaçoneria i els Idealistes Pràctics, alhora que assistia a nombroses reunions i conferències per seguir de prop tots els corrents culturals, polítics i filosòfics que florien en aquells moment. L'any 1932 va fundar, amb Fidela Renom Soler, Anna Alavedra Trullàs, Aurora Farràs Pagès, Aauxília Janer Boix, Aurora Navarro i Maria Ausió, la Lliga Laica Femenina. Aquesta entitat va posar en funcionament guarderies gratuïtes per als fills de les obreres i també va crear el Cos d'Infermeres Laiques per tal d'oferir una cobertura sanitària als obrers malalts sense recursos. L'any 1933 Magda Lladó va pronunciar el discurs inaugural de la secció femenina de l'Agrupació Excursionista Terra i Mar i també va entrar en la política activa. Dins del món de l'excursionisme va conèixer Robert Plans i Badia, director d'una fàbrica de teixits amb un ideari polític molt proper al de la Magda. Es casaren el 27 d'octubre de 1934. Lladó es va quedar embarassada de la seva filla Diana poc abans d'esclatar la Guerra Civil. El maig de 1938 el seu marit va ser cridat a files i tres mesos després morí en combat a la batalla del Segre, deixant-la vídua amb una criatura d'un any. Durant la guerra Magda Lladó va treballar de comptable al Gremi de Paletes, de secretària al Centre de Dependents del Comerç i de la Indústria de Sabadell i de mecanògrafa al camp d'aviació, als despatxos dels comandaments militars. L'avanç de les tropes franquistes van empènyer Lladó a l'exili i va travessar la frontera amb la seva filla, a finals de gener de 1939. De seguida fou obligada a afegir-se a un contingent de 2.340 refugiats espanyols, sobretot bascos i catalans i principalment dones i infants, que van ser traslladats en tren a Grenoble, on hi arribà en el segon comboi, el 3 de febrer de 1939. Les instal·laren al Pavillon d'Armenonville, situat al costat del Grand Palais de la Houille Blanche i convertit en un centre d'acolliment de refugiats espanyols, i al cap de poc temps van aconseguir fugir-ne. Després va retornar al sud de França, a Montpeller, i va intentar, infructuosament, de viatjar a l'Argentina, ja que no va poder obtenir l'ajut de Josep Tarradellas. A partir de llavors van viure un període ple d'incerteses i precarietat, sobrevivint gràcies a l'ajuda de coneguts que també patien l'exili i de famílies benefactores desinteressades, treballant del que fos per tirar endavant. L'esclat de la Segona Guerra Mundial va complicar les coses. El matrimoni protestant que les acollia en aquell moment als Alps, al poble de Molins-en-Queyras, es va veure obligat a mobilitzar-se als terrenys que la família tenia al sud. Tots junts marxaren primer a Les Escoussols (Cabardès, Aude) i després a Lesinhan de las Corbièras, prop de Carcassona. Allà, la Magda va obtenir els papers de resident i començà a treballar com a comptable a l'empresa Ford que hi havia a la localitat.
Magda Lladó Fuster : persona, Sallent : Entitat_Geopolítica, Barcelona : Entitat_Geopolítica, Sabadell : Entitat_Geopolítica, Segona República : esdeveniment_polític, Guerra Civil : conflicte, Lladó : persona, Escolàpies : educació, Joan Lladó Font : persona, La Electrcidad, SA : empresa_privada, Círcol Republicà Federal : partit_polític, Idealistes Pràctics : organització, Fidela Renom Soler : polític, Anna Alavedra Trullàs : persona, Aurora Farràs Pagès : persona, Aauxília Janer Boix : persona, Aurora Navarro : persona, Maria Ausió : persona, Lliga Laica Femenina : organització, Magda Lladó : persona, Agrupació Excursionista Terra i Mar : organització, Robert Plans i Badia : persona, Magda : persona, Societat Teosòfica : organització, Rama Fides : organització, Cos d'Infermeres Laiques : organització, Diana : persona, batalla del Segre : conflicte, Gremi de Paletes : organització, Centre de Dependents del Comerç i de la Indústria de Sabadell : organització, bascos : grup_humá, catalans : grup_humá, Grenoble : Entitat_Geopolítica, Pavillon d'Armenonville : edifici, Grand Palais de la Houille Blanche : edifici, França : Entitat_Geopolítica, Montpeller : Entitat_Geopolítica, Argentina : Entitat_Geopolítica, Josep Tarradellas : polític, Segona Guerra Mundial : conflicte, Alps : muntanya, Molins-en-Queyras : Entitat_Geopolítica, Les Escoussols : Entitat_Geopolítica, Cabardès : Entitat_Geopolítica, Aude : Entitat_Geopolítica, Lesinhan de las Corbièras : Entitat_Geopolítica, Carcassona : Entitat_Geopolítica, Ford : empresa_privada