Selecciona unes oracions del text original que continguin la informació més rellevant.
Quan Catalunya s’encamina cap a una quarta onada, a la regió sanitària de Lleida ja fa dies que hi són de ple.
Però no són a la quarta, sinó a la cinquena.
Les terres de Ponent van amb aquest “avantatge” perquè en ple estiu hi va haver un gran brot que va obligar el govern a confinar perimetralment el Segrià.
Aquestes darreres setmanes, el creixement ha estat incessant.
El risc de rebrot a la regió sanitària de Lleida és de 433, i si ho acotem al Segrià, la xifra augment fins a 532.
A tot Catalunya, aquesta xifra també va creixent, però encara és molt més menor, 257.
Que Lleida es troba en plena cinquena onada no ho mostren solament els indicadors epidemiològics, sinó el dia a dia de l’hospital.
“Fa una setmana i mitja que hi ha un augment exponencial i dibuixem una línia recta gairebé vertical.
Hem passat de 108 ingressats a 160 en una setmana; i tenim disset persones a l’UCI”, diu Oriol Yuguero, metge d’urgències de l’hospital Arnau de Vilanova.
Segons que explica en una conversa telefònica, l’hospital ja ha hagut de reobrir la tercera planta d’hospitalització i és molt probable que aviat consideri, novament, una aturada en l’activitat programada i quirúrgica.
“Atenem gairebé dues-centes persones d’urgència el dia.
Unes 130 són de covid, i això dificulta molt la gestió logística del centre”, afegeix.
Els sanitaris de Lleida expliquen que la situació els recorda als moments viscuts després de les festes de Nadal i que van desembocar en la quarta onada.
Però per què hi ha hagut aquest augment de casos?
Aquesta és la pregunta que costa més de respondre.
“La veritat és que no ho sabem.
Així com per Nadal molts pacients et reconeixien haver fet sopars de quinze persones quan no es podia, ara no veiem casos clars.
Els pacients no saben per què s’han infectat.”
Daniel López Codina, professor de la UPC i biofísic del Grup de Biologia Computacional i Sistemes Complexos, assenyala que aquest “creixement perillós” pot respondre a diversos motius: “La densitat de la població; els factors socioeconòmics en determinats barris amb condicions de vida més dures i treballs més precaris; o les visites turístiques que hi ha hagut en determinades comarques de Lleida.”
Aquests són els factors clàssics quan hi ha un repunt de casos, però assenyala un quart motiu, que és la predominança absoluta de la variant britànica.
Ho sosté també Yaguero, qui explica que han observat un canvi en el perfil dels pacients que ingressen: “Veiem pacients joves que, tot i no tenir factors de risc, estan força malament.
Molts pacients es descarten perquè estan bé i tornen al cap de 24 hores o 48 amb un empitjorament clínic molt important que fins ara no vèiem.
Això ho causa la nova variant i estem pendents de com ens afectarà els dies vinents”, diu.
El cribratge està dirigit a tota la població, però des de Salut s’ha convocat a través de missatges al mòbil a les persones d’entre 40 i 60 anys de les zones que tenen una incidència acumulada més elevada en els últims 14 dies.
En la memòria de Lleida i el Segrià hi ha la segona onada, la de l’estiu passat, la que no va viure la resta de Catalunya.
Va coincidir en plena temporada de recollida de la fruita dolça.
L’augment de mobilitat i d’interaccions van superar les autoritats, que no van saber reaccionar als avisos.
El resultat van ser desenes de brots i un confinament per a tallar una situació que s’havia desbocat.
Enguany la campanya de la fruita començarà a final d’abril, just en el moment en què la cinquena onada podria arriba al seu pic, una dada que posa en alerta.
Amb aquest escenari el departament de Salut ha rebutjat la demanda de molts batlles del Segrià d’implementar un pla de vaccinació massiu per a tots els treballadors de la fruita.
Considera que els vaccins s’han d’aplicar seguint un criteri sanitari i no de prevenció.
El que sí que ha programat és un cribratge massiu a tots els treballadors tan bon punt comenci la temporada.
La vacunació és observada per empresaris agroalimentaris i batlles del territori, una de les millors eines a l’abast per a poder evitar una stiució com la de l’any passat.
Per això avui el paer en cap de Lleida, Miquel Pueyo, ha demanat formalment a l’estat que tot el sector agroalimentari sigui considerat essencial i així pugui entrar en el pla de vaccinació.
També ha emplaçat Salut a ser més diligent i accelerar el ritme de vacunació.
“Al Pavelló Onze de Setembre podríem vacunar unes 4.000 persones al dia”, ha demanat.
La crisi perpètua dels temporers: la nova campanya de la fruita arriba sense canvis substancials
Mentre que la resta de Catalunya es prepara per a la quarta onada, la regió de Lleida ja fa dies que es troba en la cinquena, ja que aquest estiu hi va haver un gran brot al Segrià. No sols els marcadors epidemiològics marquen la cinquena onada, sinó també la tensió hospitalària de la zona.