Què constitueix la mitologia albanesa?
La mitologia albanesa comprèn mites i llegendes dels albanesos. Molts dels personatges de la mitologia albanesa s'inclouen en les Cançons albaneses dels Guerrers de Frontera (Albanès: albanès: Këngë Kreshnikësh or Cikli i Kreshnikëve), i en el cicle tradicional de cançons folklòriques albaneses.
Els elements de mitologia albanesa són d'origen Paleo-Balcànic, i gairebé tots ells són pagans. Els mites albanesos es poden dividir en dos grans grups: llegendes de metamorfosi i llegendes històriques.
Els contes populars albanesos van ser registrats a mitjans del segle XIX per estudiosos europeus com Johann Georg von Hahn, el cònsol austríac a Janina (Ioannina), Karl H. Reinhold, i Giuseppe Pitrè. La propera generació d'erudits per interessar-se en la recopilació de contes populars albanesos van ser principalment filòlegs. Els lingüistes indoeuropeus coneguts que van tractar d'enregistrar i analitzar aquest llenguatge europeu fins al moment poc conegut van ser: Auguste Dozon, Jan Jarnik, Gustav Meyer, Holger Pedersen, Gustav Weigand i August Leskien.
El moviment nacionalista a Albània a la segona meitat del segle xix, conegut com a període Rilindja, va augmentar les col·leccions natives de material folklòric, com l 'Abella albanesa' (Albanike melissa / Belietta shqiptarë) per Thimi Mitko, el 'Llibre d'Ortografia albanesa' (Albanikon alfavetarion / Avabatar arbëror) pel greco-albanès Anastas Kullurioti, i el 'Ones del Mar' (Valët e Detit) per Spiro Sopa. En els últims trenta anys, s'ha fet molta feina de camp per part de l'Institut de Cultura Folk a Tirana, i per l'Institut d'Estudis Albanesos a Pristina. Aquests han publicat col·leccions nombroses de contes i llegendes folklòriques. Malauradament, molt poc d'aquest material substancial ha estat traduït a altres llengües.
Mites i llegendes dels albanesos.