Sintetitza'm el text següent:
El president del Parlament de Catalunya, Roger Torrent, i el diputat i regidor de l'Ajuntament de Barcelona per ERC Ernest Maragall, han presentat una querella contra l'exdirector del servei d'intel·ligència espanyol (CNI), Félix Sánz Roldán, i contra l'empresa israeliana propietària del programa informàtic Pegasus, NSO Group, per l'escàndol de l'espionatge als seus telèfons mòbils durant la primavera del 2019.
En concret, la querella a la qual ha tingut accés l'ACN, considera que els querellats poden ser autors de delictes d'intrusió no autoritzada en equips informàtics, intercepció il·legal de comunicacions, espionatge informàtic i producció i adquisició per a l'ús d'spyware.
El text fa un resum dels fets que es denuncien on es recorda que la primavera del 2019 l'empresa Whatsapp va detectar que s'havia aprofitat una vulnerabilitat del seu software per “dirigir un atac informàtic” contra objectius “prèviament seleccionats pels atacants”.
Dues de les víctimes de l'atac, segons la querella, van ser Torrent i Maragall, al costat d'activistes pels drets civils, periodistes, advocats, diplomàtics i polítics d'arreu del món.
L'atac consistia en infectar els seus telèfons mòbils amb el programa Pegasus de l'empresa NSO, una eina que “només es ven a organismes governamentals” i que, en el cas d'Espanya, “ha estat servida presumptament al CNI i utilitzada durant el mandat de Sanz”.
Segons la querella, “la forma d'infecció subreptícia” ni estava “autoritzada” per cap jutge “ni podia estar-ho d'acord amb la llei espanyola”.
política
WhatsApp confirma a Torrent que va ser un dels objectius de l'atac informàtic del 2019
Una directiva de l'aplicació de missatgeria diu que no és possible saber si el mòbil del president va ser hackejat
A més, el text afirma que la infecció va permetre “interceptar totes les comunicacions” de Torrent i Maragall i “monitoritzar” els seus telèfons “amb funcions de control absolut”, que inclou el “robatori d'informació i dades, control de càmera i micròfon, control de geoposicionament, etc.”.
Segons els querellants, Whatsapp va poder detectar l’atac perquè els autors van utilitzar “fraudulentament” la seva infraestructura de servidors, de tal forma que la companyia de missatgeria “va poder analitzar posteriorment els logs de tràfic” i va poder identificar els números de telèfon als quals els atacs anaven destinats.
Entre aquests números de telèfon, afirma el text de la querella, “es van identificar” els de Torrent i Maragall.
Whatsapp els ho va comunicar directament.
D'altra banda, els querellants afirmen que Pegasus és una “ciberarma d’espionatge d’extrema sofisticació i funcionalitats” que “violen els drets a la intimitat, a la protecció de dades i al secret de les comunicacions“.
És per això que, afegeixen, està qualificada “de forma anàloga a l’armament convencional” en la legislació d’exportacions israeliana i en queda registre d’exportació, controlat pel Ministeri de Defensa israelià.
política
Torrent i Maragall duen el cas d'espionatge a l'ONU, el Consell d'Europa i Amnistia Internacional
El president del Parlament i el diputat d'ERC envien sis cartes en què alerten de "l'agressió" als drets fonamentals
El seu funcionament “permet un control que desborda qualsevol monitorització prevista en la llei espanyola”, sense necessitat de col·laboració tècnica dels proveïdors de serveis digitals o empreses de telefonia i “sense respectar ni els principis ni la regulació” previstos a la Llei d'Enjudiciament Criminal.
També afirma que els experts de l’organització Citizen Lab, adscrita a la Universitat de Toronto, al Canadà, i especialitzada en la investigació d'amenaces digitals a la societat civil, “han pogut determinar” la “veracitat” d’aquesta informació, la “certesa” dels atacs duts a terme i la “condició d’objectiu” dels terminals de Torrent i Maragall.
Afegeix, a més, que les fonts que apunta El País, diari que va fer públic el presumpte cas d'espionatge, “situarien” aquest fet “dins una línia d’actuació del CNI enquadrada en el que es denomina Unidad de Defensa de los Principios Constitucionales i que es dirigiria contra polítics independentistes”.
En aquest sentit, el text de la querella afirma que “el perfil dels ciutadans víctima d’espionatge” apunta a “l’existència d’un mòbil d’espionatge polític vinculat als serveis d’intel·ligència estatals”, si es té en compte que “no hi ha elements per pensar que NSO serveixi els seus productes a altresorganismes que no siguin d’intel·ligència o policials”.
De fet, a la querella Torrent i Maragall recorden que un exempleat d’NSO “ha identificat” l’Estat espanyol com a client de l’empresa des de l’any 2015, “i més concretament al CNI”.
espionatge a l'independentisme
La investigació del cas d'espionatge revela que el CNI té el programa que va servir per controlar Torrent
Els serveis d'informació espanyols va adquirir el sistema Pegasus i el Ministeri de l'Interior en té un de similar, segons "El País"
espionatge
Torrent i Maragall es querellaran contra l'exdirector del CNI
Els dos dirigents basaran la denúncia contra Félix Sanz Roldán en els delictes d'intrusió no autoritzada i d'espionatge informàtic o escoltes il·legals
política
Les clavegueres de l'Estat van comprar el 2014 el programa que ha espiat líders polítics catalans
"Publico" confirma l'adquisició de Pegasus per part del Ministeri de l'Interior de Fernández Díaz, que es va utilitzar en el seu moment per a "l'Operació Catalunya"
L’exdirector del CNI, Félix Sanz Roldán, i l’empresa israeliana de ciberespionatge NSO Group han estat acusats d’espionatge informàtic, intrusió no autoritzada i intercepció il·legal de comunicacions per part de Roger Torrent i Ernest Maragall. Els dos polítics van ser víctimes d’espionatge per part dels serveis d’intel·ligència espanyols, probablement per les seves idees independentistes.