Què és Àsine?
Àsine o Asini (en grec antic Ἀσίνη; en grec modern Ασίνη) és una localitat i una antiga ciutat de l'Argòlida, en la perifèria del Peloponès, Grècia. De resultes del programa Cal·lícrates, en vigor des de gener de 2011, forma part del municipi de Nàuplia, del qual és un agregat o entitat local. Segons les dades del cens de població de 2001 tenia 6.177 habitants. Està situada al sud est d'aquest municipi, al costat del modern centre de Toló.
Àsine fou una antiga ciutat grega de l'Argòlida. Estava situada a pocs quilòmetres de Nàuplia. Se la menciona en el Catàleg de les naus, de la Ilíada, com una de les poblacions d'origen del contingent liderat per Diomedes, rei d'Argos.
Originàriamente fou una ciutat dels driops, que va estar habitada des de l'Hel·làdic antic fins al final del període geomètric. Posteriorment fou abandonada i tornà a ser un lloc habitat en el període hel·lenístic.
La seva localització fou descoberta pels arqueòlegs suecs Otto Frödin i Axel W. Persson, a la costa, prop de l'actual Toló. Les excavacions arqueològiques dutes a terme des de 1922, amb la participació del llavors príncep hereu Gustau Adolf de Suècia, han tret a la llum l'acròpolis envoltada de murs ciclopis i una necròpolis micènica. Les excavacions han continuat des de la dècada de 1920 gairebé ininterrompudament per part de l'Institut Suec d'Atenes. L'enclavament fou utilitzat per darrera vegada com a posició fortificada per les tropes italianes durant la Segona Guerra Mundial.
A la dècada del 740 aC, els argius i el seu rei Erat emprengueren una expedició contra Àsine, n'establiren el setge i després d'una curta resistència dels assetjats varen destruir la ciutat fins als seus fonaments, ja que els seus habitants havien ajudat els espartans, comanats pel seu rei Nicandre, en la seva guerra contra Argos, de la que en devastaren el seu territori. Després de la destrucció, els argius s'annexionaren el territori d'Àsine, els seus pobladors l'abandonaren i s'establiren a la ciutat d'Àsine a Messènia, en la terra que els concediren els espartans. Aquesta guerra, relatada tan sols per Pausànies, s'ha datat aproximadament, sobre la base de l'arqueologia, a la segona meitat del segle VIII aC. Fou reduïda a l'estatus de poble (kome).
La referència, totalment puntual i aïllada, que al Catàleg de les naus, de la Ilíada, es fa a la ciutat d'Àsine va donar peu a un dels poemes més destacats de la poesia neogrega, El rei d'Àsine, de Iorgos Seferis.[Nota 1] A partir del passatge iliàdic «Aquells qui posseïen Argos i Tirint ben murada, Hermíone i Àsine, davant del golf profund», Seferis, en el seu poema fa una evocació del rei d'Àsine i del seu reialme, tots dos oblidats, enfonsats.[Nota 2]
Una localitat i una antiga ciutat de l'Argòlida.