Fes un breu resum dels temes principals discutits al text.
El president d'Infraestructures.cat, Joan Jaume Oms, ha assegurat aquest dimecres a la tarda al Parlament que l'empresa ha millorat els seus controls interns i la transparència després de la seva incorporació, l'hivern del 2016, arran de la detenció de l'exmàxim responsable de l'empresa pública Josep Antoni Rosell en el marc de l'operació 'Petrum' per suposades comissions irregulars de constructores a CDC.
En una compareixença al Parlament, Jaume ha dit que no podia donar gaires detalls perquè encara hi ha secret de sumari per part de l'Audiència Nacional, però sí que ha parlat de millores genèriques.
Entre les mesures, destaca que a la mesa de contractació ja no hi ha cap càrrec polític, que les puntuacions es fan per tres tècnics i que totes les puntuacions estan motivades i permeten seguir-ne la traçabilitat.
Això "dona tranquil·litat a la plantilla i a tothom", ha dit.
També es fa una auditoria sobre les contractacions que es duen a aprovació a cada consell d'administració, i es fa una memòria anual sobre totes les adjudicacions amb els canvis de puntuacions o d'adjudicataris.
A més a més, s'han designat dos tècnics responsables de 'compliance', que tenen una bústia anònima de queixes i denúncies.
Aquests tècnics no informen al president, sinó que fan un informe anual que presenten al consell d'administració.
Això els permetrà en un futur tenir un certificat internacional ISO o similar.
Oms també ha explicat que l'empresa és una de les companyies públiques que rep més ofertes de mitjana per licitació, unes 14.
L'oferta econòmica suposa el 35% de la puntuació, i la valoració tècnica un 65%.
De fet, més del 70% dels criteris són objectius, inclòs el preu, i la desviació de preus el 2017 va ser només del 4%.
El 2018 la desviació va augmentar al 7% a causa de la nova llei europea de contractes públics.
En el marc de la investigació judicial, ha dit que la companyia no ha estat "reactiva", sinó "proactiva", aportant la informació i documentació que ha considerat important per al procediment, per acord unànime del consell d'administració.
Així, per exemple, s'ha aportat un informe amb un anàlisi de mostreig dels expedients contractuals d'anys anteriors.
Els grups parlamentaris han admès que amb el secret de sumari judicial no es pot donar més informació concreta, però han demanat a Oms informació genèrica sobre els procediments interns.
Història del 'cas Petrum'
L'origen del cas 'Petrum' és el juny del 2014 la Guàrdia Civil va escorcollar l'Ajuntament de Torredembarra i va detenir l'alcalde, Daniel Massagué, de CiU.
Per una banda, s'investigava si a l'empresa de consultoria Efial se li haurien encarregat alguns informes de forma irregular per uns 18.000 euros al mes.
Per l'altra, si l'alcalde Massagué s'hauria embutxacat suposades comissions a través de l'empresa constructora Teyco.
El cas 'Petrum' com a tal salta a la llum pública el juliol del 2015 quan la Guàrdia Civil va detenir tres membres de la família Sumarroca propietaris de Teyco.
Es tracta de Jordi Sumarroca, conseller delegat de la constructora i fill de Carles Sumarroca, un dels fundadors de CDC, així com una cosina i un oncle vinculats a Teyco.
Segons la Fiscalia Anticorrupció, la família Sumarroca hauria pagat presumptament 1,4 milions d'euros a Massagué, a través de set empreses, a canvi suposadament de favors en adjudicacions d'obra pública a la constructora Teyco.
Arran de la documentació decomissada a Teyco, la Guàrdia Civil investiga si CDC s'hauria pogut beneficiar de possibles comissions il·legals en l'adjudicació d'obres públiques i com ho hauria fet i se centren en la fundació CatDem.
El 28 d'agost d'aquell any la Guàrdia Civil va escorcollar la CatDem i el despatx del seu administrador i també tresorer de CDC, Andreu Viloca, a la seu del partit, al carrer Còrsega de Barcelona.
A més, es va escorcollar el domicili de l'extresorer de CDC Daniel Osàcar, implicat també en el 'cas Palau'.
En aquesta segona fase de l''operació Petrum', la policia va recopilar expedients d'obres fetes per Teyco als ajuntaments de Sant Cugat del Vallès, Sant Celoni, Figueres i Lloret de Mar.
L'octubre del 2015 va esclatar la tercera fase de l''operació Petrum', amb la detenció de Viloca i set persones més, la majoria empresaris acusats d'haver pagat comissions il·legals.
Entre els detinguts, també hi ha Josep Antoni Rosell, director general d'Infraestructures.cat, i dos treballadors de CDC.
Paral·lelament, es va escorcollar la seu de CDC, els ajuntaments d'Olot i de Sant Fruitós de Bages i diverses empreses com Rogasa, OP Roller i DEC4, els directius de les quals també van ser detinguts.
La investigació es basava en la llista d'empreses que havien fet donacions a CatDem que podrien ser comissions il·legals encobertes al partit.
Els agents buscaven coincidències temporals i possibles sobrecostos en l'adjudicació d'obres públiques.
L'actual president d'Infraestructures.cat explica que s'han realitzat canvis des del "cas Petrum" per a millorar la transparència i els controls interns.