Explica de manera resumida les idees principals del text següent:
Va encarregar estudis per saber com s'havia actuat a altres atacs, i van treballar a fons durant dos anys per bastir una estratègia comunicativa d'èxit que es va posar en marxa amb l'atemptat gihadista a la Rambla.
El document també mesura quins termes s'han d'utilitzar per referir-se a l'atac (incident, atropellament o atemptat, a cada moment) i els consells pràctics per a la ciutadania, com la no difusió de rumors.
— Mossos (@mossos) 17 de agosto de 2017
De seguida es van trucar i es van posar mans a l'obra.
Les lliçons apreses: tuits en quatre idiomes i lluita contra els rumors
Homedes assegura que van aprendre algunes lliçons després d'estudiar casos com París o Brussel·les.
I van prendre nota d'alguns consells que, després de l'atemptat, van fer arribar a la ciutadania.
Per exemple, recomanar a la ciutadania que avisés que estaven bé a través de les xarxes socials, per no col·lapsar les línies telefòniques.
— Mossos (@mossos) 21 de agosto de 2017
L'equip de premsa de Mossos i d'Emergències treballaven en una mateixa sala del Departament d'Interior, i eren una unitat més dels Mossos.
Des d'allà, tenien línia directa amb les altres conselleries amb les quals s'havien de coordinar: Justícia per la identificació les víctimes i Salut per fer balanç dels ferits.
També estava previst al protocol la relació amb operadors com TMB o Renfe.
No hi havia marge per a la improvisació.
Ell va ser cap de premsa dels Mossos, on va coincidir amb ella, que s'encarregava de gestionar la informació criminal.
En tot cas, "sempre es pot fer millor".
Un dia després de l'atemptat, ja els havia duplicat, i des de llavors ha anat creient.
El mateix ha succeït en el cas de Protecció Civil.
Molts cops, aquests perfils eren la font d'informació pels periodistes, ja que els telèfons de la conselleria comunicaven sovint.
També per a la ciutadania del tot el món, ja que han piulat en quatre idiomes.
Niebla elogia l'elecció del major com a portaveu perquè "per fi han posat a un policia a explicar les coses de la policia", un fet molt comú a altres països, però inèdit a l'Estat, on els polítics acostumen a comparèixer encara que no sempre tinguin els coneixements tècnics necessaris.
Els consells dels Mossos a Twitter: són vàlids pels periodistes?
Josep Lluís Micó és periodista especialitzat en tecnologia i vicedegà de la Facultat de Comunicació Blanquerna.
Micó, que ha treballat durant anys cobrint informació de Tribunals, adverteix que és bo que els Mossos recomanin a la ciutadania no difondre informació o imatges sensibles, però que en cap cas s'haurien d'interpretar com a consells pels periodistes.
"La policia en cap cas ha de donar lliçons als periodistes sobre què o no publicar, amb un únic límit, que és l'èxit de les seves investigacions", assenyala.
Avisa que "molts periodistes s'escudaven en aquests tuits [dels Mossos] per publicar o no les seves informacions", i defensa que els professionals de la informació han d'actuar segons els seus criteris.
"No ens han de recordar que no hem d'alarmar gratuïtament o que no hem de difondre informació no contrastada", assenyala Micó.
A més, destaca que la insistència a demanar que no es publiquin imatges que poden ferir la sensibilitat és contraproduent, ja que un cop es filtra una fotografia de l'atacant de la Rambla mort –que "difícilment" l'ha captat un periodista– es pot caure en una contradicció.
Informar-se a través de Twitter o a través d'un mitjà
Per això, "depèn de la perícia del periodista i dels seus contactes, anticipar-se a aquesta lògica i guanyar [al tuit dels Mossos]".
Si no ho aconsegueix, "queda patent que en casos com aquest el periodista ha perdut el privilegi que tenia respecte al ciutadà pel que fa a l'accés en l'actualitat".
Un cop queda activada, és responsabilitat del mitjà enriquir-la amb altres elements, com context o interpretació.
El món ens mira: una actuació exemplar en un moment polític extraordinari
No es pot obviar que l'atac s'ha produït en un moment polític extraordinari, i que l'actuació dels Mossos ha estat clau perquè el Govern pogués demostrar la seva eficàcia.
Micó està convençut que la situació política ha fet que, "en un moment on tothom s'estava fixant en Catalunya", el Govern hagi cuidat "cada faceta" de la tasca de la policia, i aquesta inclou, evidentment, la comunicativa.
Resultat: "han estat prudent i ràpids", assegura el periodista, que apunta que "sense eficiència policial, per molt bona comunicació que facis, la gestió no és la millor".
I creu que l'única "zona més fosca" té a veure amb les explicacions que es van produir justament després de l'explosió d'Alcanar.
En el cas dels Mossos, "han guanyat molt en prestigi i en imatge", assegura.
També ho creu la professora de xarxes socials Dolors Reig, que creu que els Mossos han creat un precedent i la ciutadania s'ha adonat que "vol aquest estil de comunicatiu per al país".
"Això és una altra situació de crisi per la qual s'haurien de preparar", conclou.
Mossos i Protecció Civil van posar en pràctica durant els atacs terroristes del 17 d’agost a Catalunya unes directrius informatives en cas d’emergència, com ara: informar en quatre idiomes, utilitzar un mateix terme per anomenar els fets, explicar el relat mitjançant un expert de la policia, coordinar-se amb Justícia i Salut i comunicar l’estat de salut mitjançant les xarxes socials. 