Fes-me un breu resum dels punts o temes principals discutits en aquest text.
L'Ajuntament de Barcelona destinarà 13 MEUR a experimentar una renda d'inclusió als barris de l'eix Besòs durant dos anys.
Amb una aportació de la UE de 4,85 milions, se'n beneficiaran 1.000 llars i servirà per comprovar quin tipus d'ajuda és la més eficient.
Se n'establiran quatre tipus, condicionades o no i amb topalls o sense.
Barcelona ha calculat que el mínim vital imprescindible per viure a la ciutat s'estima entre 400 i 525 euros mensuals, excloent la despesa en habitatge.
A aquesta quantitat, encara per acabar de fixar, se li afegiran percentatges addicionals en funció de la resta d'adults, adolescents i infants que viuen a la llar.
Si es cobren altres ajudes, com la de 0-16, es restaran de la quantitat percebuda.
Així, una família tipus de dos adults i dos fills podria rebre entre 1.000 i 1.500 euros al mes.
En paral·lel, a més, es donaran complements per pagar l'habitatge.
El govern municipal començarà en les properes setmanes a triar les 1.000 llars que participaran en una prova pilot impulsada per la UE per lluitar contra la pobresa i la desigualtat social.
Europa aporta 4,85 milions d'un pressupost total de 13.
L'objectiu és concloure, d'una banda, quin és el millor tipus de renda que pot donar l'administració i, de l'altre, compactar-les totes el màxim possible.
Generalitat i Estat atorguen ara mateix 68 ajudes monetàries diferents i 73 prestacions en espècie, a banda de les que concedeix el propi consistori i les entitats del tercer sector.
Així, les mil llars es dividiran en quatre grups.
Hi haurà una primera renda sense topalls i una altra amb límits, el que vol dir que si el beneficiari troba feina, aquests ingressos se li descomptaran de l'ajuda que rep.
Els altres dos grups tenen a veure amb els condicionants, és a dir, amb l'obligatorietat de participar en un programa d'inserció o no.
D'aquesta forma, es podrà comprovar, per exemple, si els receptors d'ajudes deixen de buscar feina per considerar que els surt més a compte no treballar, o si eviten participar en programes públics per trobar-ne perquè ja tenen els ingressos necessaris per viure assegurats per l'administració.
La determinació de les llars participants serà estratificada, és a dir, perquè hi hagi tots els perfils possibles.
La quantitat que rebrà cada unitat serà molt variable, primer perquè l'Ajuntament encara ha de definir quin és el mínim per viure entre els 400 i els 525 euros al mes, però també perquè si es cobra algun altre tipus d'ajuda s'haurà de restar.
Per exemple, els ajuts 0-16, que van suposar prestacions directes per valor de 22 MEUR l'any 2016.
També cal tenir en compte que les altres persones que visquin a la llar determinen rebre més o menys recursos, en funció de si són adults, adolescents o infants.
En tot aquest esquema, a més, no es té en compte l'habitatge.
Per aquest capítol es donaran ajudes a banda per evitar que tota la renda pugui anar a pagar el lloguer o la hipoteca.
Per participar en aquesta prova, cal ser usuari dels centres de serveis socials, del Servei d'Inclusió Social, ser receptor del fons 0-16 o participar en el programa Làbora.
Es demana un temps de residència mínim de dos anys a Barcelona.
Cal que almenys alguna de les persones de la llar tingui entre 25 i 60 anys, precisament perquè un dels objectius és avaluar la importància dels incentius externs per accedir al mercat de treball.
Entre 4.000 i 5.000 unitats familiars compleixen aquestes condicions en els barris de l'eix Besòs.
Totes les llars tindran accés a polítiques públiques com plans d'ocupació, plans d'emprenedoria, programes de convivència o activitats comunitàries.
En un dels quatre tipus d'ajuda, la participació en aquests programes serà obligatòria.
"Volem garantir que totes les persones residents a la ciutat disposin d'uns ingressos mínims, i avui ni l'Estat ni la Generalitat ho estan garantint, que són els qui tenen la competència", ha argumentat la tinenta d'alcaldia de Drets Socials, Laia Ortiz.
Ha destacat també la importància de millorar la intervenció de l'administració, és a dir, establir quina és la forma més eficaç de donar una renda.
Per dissenyar aquest projecte s'han realitzat una sèrie d'estudis per establir la renda dels diferents barris de la ciutat, i per primer cop s'ha pogut accedir a dades de l'IRPF de l'Agència Tributària, que s'han creuat amb enquestes municipals i altres.
Barcelona té una renda superior a la de Catalunya i l'Estat però registra fortes desigualtats entre els barris més pobres i els més rics.
Els més deprimits estan majoritàriament a Nou Barris i són: Trinitat Nova, Ciutat Meridiana, Vallbona, Torre Baró i Can Peguera.
Se li ha de sumar també Baró de Viver, a Sant Andreu, i el Raval, a Ciutat Vella.
Una altra dada important d'aquests estudis és que hi ha un 20% de moviments de domicili sobre la població total.
L'Ajuntament de Barcelona realitzarà una prova pilot amb 1.000 llars per veure quin tipus d'ajuda econòmica funciona millor.