Qui és Elisenda Paluzie?
La presidenta de l'ANC, Elisenda Paluzie, ha defensat el paper de l'Assemblea i ha dit que, ‘des que va néixer, la seva agenda ha estat condicionar l'agenda política des de fora'. Ho ha dit en una entrevista a RAC1, on ha contestat a les paraules d'ahir de l'ex-diputat d'ERC Joan Tardà, que va dir que l'ANC s'equivocava fent de ‘contrapoder' i que havia perdut la seva essència ‘de treballar per desvetllar inquietuds, socialitzar afanys i rendibilitzar energies'. Paluzie ha respost que potser Tardà tenia ‘un cert desconeixement' de què havia ‘fet l'ANC l'últim any' i ha citat com a exemple el triomf independentista a la Cambra de Comerç de Barcelona impulsat per l'ANC. En la mateixa línia, ha defensat que ‘la societat civil, arreu del món, fa pressió als governs' per influir-los i aconseguir els seus objectius. ‘Recordem els durs “president, posi les urnes”‘, ha dit en al·lusió a la crida de Carme Forcadell, aleshores presidenta de l'entitat, per a convocar la consulta del 9-N primer, i les eleccions plebiscitàries, després. Tal com ha recordat, allò ‘va suposar una certa incomoditat de qui era interpel·lat'. Ha afegit que, com a militant de base que era llavors, va estar d'acord amb la crida. Paluzie també ha contestat a les crítiques dels partits per haver promogut processos de primàries les passades eleccions municipals, els quals, en alguns casos, com el de Barcelona, van comportar l'aparició d'una quarta llista independentista, a banda d'ERC, JxCat i la CUP. ‘A final de febrer, l'ANC va deixar la seva participació a Primàries Catalunya i vam acabar demanant el vot per a totes les candidatures', ha dit. I ha afegit que li feia ‘gràcia' la crítica de Tardà a les primàries perquè ‘en alguns municipis, com les Borges Blanques i Argentona, ERC va participar en el procés de primàries'. ‘Ressuscitar això ara, molts mesos després, no sé a què respon', ha acabat. A banda, ha separat la pressió de l'ANC als partits del posicionament concret a favor d'un o un altre dient que les declaracions ‘més dures' contra un partit polític ‘van ser davant la Diputació de Barcelona i contra JxCat', pel pacte de govern amb el PSC que va fer presidenta Núria Marín. La via unilateral i la reacció a la sentència També ha parlat de les diferències estratègiques que hi ha entre partits i l'ANC, defensora de la via unilateral. ‘Ens refermem en la via unilateral perquè és la que veiem més plausible, no perquè creiem que sigui la millor', ha dit. Tal com ho entén l'ANC, ‘ens hem de preparar per a la via que depèn de nosaltres, que és la que ens va portar a fer el referèndum'. Paluzie ha reconegut que era una via ‘complexa i difícil', per la qual cosa l'ANC havia fet una anàlisi de les febleses expressades l'octubre del 2017 per tal de corregir-les, amb campanyes com la del Consum estratègic, que vol debilitar la dependència de les grans empreses que van pressionar contra la República catalana. Sobre quina ha de ser la resposta del sobiranisme a una condemna del Tribunal Suprem espanyol, ha dit que havia de ser ‘refermar-se en la lluita pacífica i democràtica per la independència'. ‘La sentència busca que abandonem l'objectiu, és venjança. Intenta fer-nos creure que la independència és impossible i il·legal, cosa que no és certa.'
La presidenta de l'ANC.