Llegeix aquest text i després resumeix-lo en poques frases.
Carles Puigdemont, Oriol Junqueras i Raül Romeva arriben aquest dilluns a Madrid amb el referèndum sota el braç.
Hi van amb el contingut de la conferència que faran a la capital de l'Estat ben après: en essència, hi diran el mateix que a l'acte conjunt celebrat a Brussel·les a mitjans de gener, però tenen intenció de pressionar molt més que aquell dia al govern espanyol.
Bona part del discurs tractarà sobre el camí recorregut per Catalunya durant els últims anys, des de la sentència contra l'Estatut de l'any 2010 fins a les grans mobilitzacions de totes les Diades, passant per totes les convocatòries electorals en què hi ha hagut un viratge diàfan cap al sobiranisme.
Puigdemont, que no es veu privadament amb Rajoy des de l'11 de gener a la Moncloa, li reclamarà una cita formal per plantejar els termes necessaris per acordar una votació vinculant.
I només així es mostrarà disposat a anar al Congrés dels Diputats a defensar la proposta, tal com li va suggerir divendres la vicepresidenta Soraya Sáenz de Santamaría.
La batalla del relat, a banda del plet polític, és una de les variables més rellevants a tenir en compte.
— Oriol Junqueras (@junqueras) 22 de maig de 2017
En essència, els tres discursos posaran l'accent en el suport social al dret a decidir -d'entre el 70% i el 80%, segons totes les enquestes- i en la feina que ha fet el Pacte Nacional pel Referèndum liderat per Joan Ignasi Elena.
Aquest organisme, que apega milers d'entitats, ha sumat 500.000 suports en cinc mesos de feina.
És una xifra llunyana respecte els guarismes registrats el 9-N -en aquella ocasió fins a 2,3 milions de persones es van dirigir cap a les urnes disposades en instituts-, però que Puigdemont, Junqueras i Romeva brandaran com a suport inequívoc al referèndum.
D'independència, en principi, se'n parlarà més aviat poc: la idea és transmetre el "clam democràtic" català.
"No venim a demanar permís", ha destacat des de l'AVE al costat de Romeva.
Puigdemont ha viatjat amb avió, a diferència dels seus companys.
El Govern ha convidat formalment Rajoy i els seus ministres, que no apareixeran pel local municipal cedit per l'alcaldessa Manuela Carmena, amb qui els tres representants de l'executiu català es reuniran una hora abans de la conferència.
La màxima representant d'Ahora Madrid, que a les eleccions municipals del 2015 va superar el PP d'Esperanza Aguirre, ha rebut fortes crítiques per acollir l'acte pel referèndum.
Els populars, de fet, l'acusen d'emparar un "acte il·legal", i divendres es van mobilitzar -amb l'aparició d'Albert Boadella- per queixar-se contra una conferència que, segons ells, dona l'altaveu a aquells que volen "trencar Espanya".
L'únic dirigent estatal que acudirà a la cita serà Pablo Iglesias, líder de Podem, que en els últims anys ha defensat el dret a decidir dels catalans arreu d'Espanya i que ara busca suports a una moció de censura.
Proposta política
Fa exactament un any, en una trobada discreta, Puigdemont va deixar anar alguns elements que ja feien pensar en la seva aposta pel referèndum.
Corria el mes de maig i encara quedaven mesos per veure com la CUP tombava els primers pressupostos elaborats per Junqueras i per assistir al debat de la qüestió de confiança.
Va ser allà on el president va apostar inequívocament per un referèndum en el qual pensava des del mes d'abril, quan va encarregar informes al respecte al director de l'Institut d'Estudis d'Autogovern, Carles Viver i Pi-Sunyer.
En aquella trobada discreta, el dirigent nacionalista va considerar adient que, si l'Estat feia una proposta, caldria votar-la en el marc del "no".
El "sí", per descomptat, seria la independència.
La idea del Govern, en certa manera, és evidenciar que Rajoy no vol encetar cap negociació.
Per això Puigdemont va voler circumscriure a l'inici de les converses sobre el referèndum la seva aparició al Congrés dels Diputats.
"Això no serà com en l'etapa de Juan José Ibarretxe", reflexionaven diverses fonts en relació al cas de l'exlehendakari, que va defensar el seu projecte a Madrid i va acabar enfilat pels seus propis companys del PNB.
Si el Govern segueix defensant la via pactada, d'altra banda, és perquè vol esgotar totes les vies de "dret intern" abans d'emprendre el camí unilateral i carregar-se així de raons davant la comunitat internacional.
Puigdemont, volgudament, arriba a Madrid sense haver fixat data ni pregunta al referèndum.
Ho fa per exhibir "voluntat de diàleg".
Els mecanismes de la consulta unilateral, però, estan en marxa: la compra d'urnes -tot i la querella de la Fiscalia contra la consellera Meritxell Borràs, que apareixerà en els discursos- avança i les licitacions informàtiques estan en tràmit.
El president, el vicepresident i el conseller d'Exteriors volen constatar a Madrid, centre polític i neuràlgic de l'Estat, que només hi ha un executiu assegut a la taula del diàleg: el català.
I justificar, si arriba una negativa rotunda de Rajoy, el "referèndum o referèndum" amb la vista posada al setembre o a principis d'octubre.
Els tres dirigents independentistes, Carles Puigdemont, Oriol Junqueras i Raül Romeva, donaran una conferència sobre el referèndum a Madrid, destacant sobretot el camí que Catalunya ha recorregut durant els últims anys. Puigdemont demanarà a Rajoy, a qui no ha vist en persona des del gener, una cita per tractar d'acordar una votació vinculant.