Utilitza una sola oració per resumir la idea més important d'aquest text.
La legislatura ha arrencat més marcada per l'acció dels tribunals que no pas per la política.
La pressió judicial sobre Carles Puigdemont torpedina la investidura.
També pesa el desacord entre Junts per Catalunya i ERC a l'hora de fixar una estratègia conjunta mentre afloren plans B que no reben cap aval en públic.
La nova tongada de dirigents que declararan en els pròxims vuit dies -tant a Barcelona com a Madrid- afegeix dificultat a la proclamació d'un president.
Aquest mateix dimarts a la tarda seran l'exjutge i exsenador Santiago Vidal i l'exdirector de l'Institut d'Estudis de l'Autogovern i expresident del Consell Assessor per a la Transició Nacional, Carles Viver Pi-Sunyer, els que declararan davant del jutjat d'instrucció número 13 de Barcelona.
Demà dimecres, el focus mediàtic tornarà a Madrid.
El jutge Pablo Llarena ha citat a declarar la dirigent de la CUP Mireia Boya, investigada en la mateixa causa per la qual Oriol Junqueras, Joaquim Forn, Jordi Sànchez i Jordi Cuixart són a presó.
L'exdiputada ja ha avançat que anirà "de cara" i que no té cap intenció d'acatar la Constitució.
A partir d'aquí, serà el jutge qui decideixi si decreta mesures cautelars, com l'ingrés a presó preventiva.
Rovira, Pascal, Mas i Lloveras desfilaran davant de Llarena
El dilluns 19 de febrer seran la secretària general d'ERC, Marta Rovira, i la coordinadora general del PDECat, Marta Pascal, les que declararan al Suprem.
En el cas de la dirigent republicana, el seu nom apareix en reiterades ocasions en el sumari del jutjat d'instrucció número 13 com una de les dirigents clau en l'organització del referèndum.
Pascal, per la seva banda, ha anat a buscar la seva defensa al bufet de Miquel Roca, que l'ha assessorat personalment.
La líder del PDECat farà constar davant del jutge que ella va ser una de les dirigents que va pressionar Puigdemont perquè convoqués eleccions en lloc d'impulsar la declaració d'independència.
L'endemà, el 20 de febrer, seran l'expresident de la Generalitat i expresident del PDECat Artur Mas, i l'alcaldessa de Vilanova i la Geltrú i expresidenta de l'Associació de Municipis per la independència, Neus Lloveras, els dirigents que desfilaran davant de Llarena.
Mas, que com en el procediment pel 9-N serà defensat per l'advocat Xavier Melero, fa setmanes que està exclusivament dedicat a la seva estratègia de defensa.
Farà valer que ell ja no és polític en actiu perquè ni té càrrec públic ni està ja al capdavant de cap partit.
A més a més, recordarà que, en el seu cas, ja va ser inhabilitat pel procés participatiu del 9-N, pel qual li han embargat el seu pis.
La incògnita sobre si Anna Gabriel compareixerà
Aquesta ronda de declaracions la tancarà la dirigent de la CUP Anna Gabriel el 21 de febrer.
Inicialment, havia de declarar, com Boya, aquest dimecres.
Però el seu advocat, el també dirigent de la CUP Benet Salellas, va demanar un canvi de data al·legant que tenia un judici el dia 14.
Si Llarena envia més dirigents a presó o bé imposa fiances astronòmiques seran decisions que poden afectar les negociacions entre el PDECat i ERC de cara a la formació de Govern.
A més de ser una estocada més a l'independentisme, que malgrat la majoria absoluta que va aconseguir a les eleccions del 21-D, s'ha d'enfrontar dia a dia a la distorsió que la judicialització del procés provoca en el ritme de la política catalana.
Quatre empresaris, investigats per la publicitat de l'1-O
El jutjat d'instrucció 13 de Barcelona, que investiga els preparatius del referèndum, ha citat a declarar per al proper dia 7 de març quatre nou investigats.
Els quatre investigats són empresaris vinculats a la fabricació i distribució de la publicitat del referèndum.
En concret, amb l'elaboració i distribució de díptics i documents d'informació emmarcats en la campanya publicitària que va impulsar la Generalitat.
Són els primers empresaris que compareixeran davant del jutge per participar en actes d'organització del referèndum.
L’acció dels tribunals està afectant el començament de la nova legislatura i dificultant les negociacions entre el PDECat i ERC.