Identifica la temàtica clau del text següent.
Una de les primeres escoles criminològiques va ser l'escola clàssica (finals del s. XVIII). El seu punt central era buscar un millor funcionament del Dret Penal. Precisament per aquest motiu, s'ha discutit si l'escola clàssica pot ser considerada una escola criminològica, ja que té com a principal atenció un millorament del Dret Penal. L'Escola Clàssica, parteix del fet que la persona és molt racional, pot i sap triar accions determinades i per tant la persona es mou en funció del dolor i plaer, és a dir, busquen un major plaer i un mínim càstig. Els autors més rellevants d'aquesta escola van ser Beccaria i Bentham. Els autors d'aquesta escola, consideraven que la gent no delinquiría si se li amenaçava amb una pena adequada. Van buscar un sistema de penes preventiu. Les principals idees de Beccaria són:  La fi de les penes és protegir l'ordre social, evitant la realització d'infraccions La pena és eficaç per evitar la comissió de delictes perquè el plaer i el dolor són els motors de l'acció humana L'home és capaç de raonar preferint evitar la pena. Les penes s'han d'imposar amb celeritat, han de ser precises, han de ser severes.Per aquest motiu, a l'hora d'imposar penes, s'han de complir les següents característiques: * Celeritat: no ha de passar molt de temps a l'hora d'imposar la pena, ja que la persona, durant tot aquest temps pot haver canviat tant personalment com la seva vida externa. Per tant, la pena és útil quan es fa el moment adequat. * Severa: la severitat no implica reducció de delictes. El factor que realment redueix és la certesa. * Certesa: passi el que passi, trobin el procediment o la resposta adequada, tan judicialment o familiarment, independentment del càstig. Les principals idees de Bentham són:  La pena és un mal que es justifica per evitar un mal major; La pena ha de ser preventiva; La pena ha de ser útilTambé dir que la prevenció per Bentham pot ser: - Individual: afecta a l'autor del delicte; - General: afecta la comunitat que presència el càstig del delicte. - El càstig ha de ser útil per prevenir el delicte A contraposició, per Bentham, el càstig aquesta injustificat quan:  És infundat (comportament no és socialment lesiu, o tot i haver-se generat un mal s'ha superat per un benestar social). És ineficaç (no pot prevenir el dany) Quan el càstig és improductiu o massa costós (genera més mal) Quan el càstig és innecessari (penes alternatives).Dins de la prevenció mitjançant sancions es poden dur a terme les següents distincions (però totes mitjançant l'aplicació del dret penal):  La prevenció general negativa, d'acord amb la qual les penes i la seva aplicació fan que els individus s'abstinguin de cometre delictes per por a les mateixes. La prevenció general positiva, segons la qual les penes el que fan és reforçar la confiança dels ciutadans en la vigència de les normes. La prevenció especial negativa, que afirma que, quan a un subjecte que ha delinquit se li imposa una pena, en el futur tendirà a respectar més la llei, ja que ja ha patit els rigors d'una sanció i coneix millor que abans els riscos que afronta. La prevenció especial positiva, per a la qual l'aplicació d'una sanció afavoreix la rehabilitació o resocialització d'un delinqüent.OBJECTIUS:  Reduir la victimització. Importància a la víctima L'objectiu cap al delinqüent, no solament és venjança sinó que també és intentar evitar la reincidència i aquest factor no es fa només augmentant la severitat. Reduir els actes delictius i alhora augmentar la rehabilitacióTEORIES CONTINUADORAS DE L'ESCOLA CLÀSSICA:  Teoria de l'elecció racional Teoria de les activitats rutinàries Teoria d'estils de vida.Conclusió:  Per tant veiem que tenim dues vies per reduir el delicte. Fomentar el càstig i intimidar o bé fomentar la confiança, educació i socialització. Totes a través del dret penal. Les idees de l'escola clàssica van tenir una important repercussió en l'elaboració dels Codis Penals de finals del s. XVIII i inicis del XIX, especialment en la separació entre delicte i moral.
El text tracta sobre sociologia.