Utilitza una sola frase per resumir la idea més important d'aquest text.
L'ultimàtum de Quim Torra a Pedro Sánchez també té a veure amb els pressupostos generals de l'Estat.
En aquests termes s'ha expressat aquest dimarts la consellera de la Presidència, Elsa Artadi, en la roda de premsa posterior al consell executiu.
"El que anomeneu [des dels mitjans] com a ultimàtum té molt a veure amb els comptes de l'Estat", ha apuntat Artadi, que ha lamentat la manca d'ofertes i de moviments de l'executiu que lidera Pedro Sánchez per aconseguir el suport de l'independentisme.
En el discurs pronunciat en el debat de política general, Torra va vincular aquest ultimàtum -que caduca a finals de mes- al fet que Sánchez plantegés una oferta sobre el dret a l'autodeterminació.
"Si no hi ha aquesta proposta per exercir l'autodeterminació de manera pactada, vinculant i reconeguda internacionalment damunt de la taula abans de novembre, l'independentisme no podrà garantir cap mena d'estabilitat al Congrés dels Diputats al senyor Pedro Sánchez.
Repeteixo, l'independentisme no podrà garantir cap mena d'estabilitat al Congrés dels Diputats al senyor Pedro Sánchez", va dir textualment.
— Govern.
Generalitat (@govern) 23 d’octubre de 2018
"Necessitem que parli clar", ha apuntat Artadi, que ha lamentat que no hi hagi hagut "cap pas" per resoldre el conflicte de manera política.
"Tenim menys esperances de les que teníem al principi.
Està passant el temps i no hi ha cap oferta.
Seguirem lluitant pel diàleg i la negociació?
Sempre, és la nostra obligació.
Però no s'està donant resposta", ha manifestat la consellera de la Presidència.
"Esperem que entenguin on som.
Amb la repressió i l'exili", ha resumit posteriorment la dirigent independentista.
— Jordi Pu1gnerO 🎗 (@jordiPuignero) 23 d’octubre de 2018
Artadi ha estat dura a l'hora de valorar el "veto" de l'Estat al conseller Jordi Puigneró en un acte internacional, i ha afegit que les relacions entre alguns departaments i alguns ministeris -com ara el de Puigneró, Polítiques Digitals i Administració Pública amb el de Meritxell Batet- no són bones.
"Hi ha haver una intransigència més dura que la de Cristóbal Montoro", ha ressaltat la consellera de la Presidència.
El desmarcatge de la CUP
Pel que fa al futur de la legislatura, marcat aquests dies per la decisió de la CUP de "bloquejar" la majoria independentista, Artadi ha confiat que es pugui arribar a acords amb ells malgrat el desmarcatge envers el Consell de la República i la posada en marxa del consell assessor del Fòrum Cívic i Social per al Debat Constituent.
Aquest organisme es posarà en marxa en els propers dies, tindrà entre deu i vint membres i que liderarà Lluís Llach.
L'encàrrec, en tot cas, no és redactar cap Constitució catalana.
Torra, en la presentació del nou organisme i en resposta a les preguntes dels periodistes, ha indicat que no pensa en convocar eleccions anticipades.
A partir del dia 28 d'octubre, el president de la Generalitat recupera la possibilitat de signar el decret per anar a nous comicis autonòmics.
Un "escàndol" hipotecari
Artadi ha considerat "escandalós" el buit legal creat pel Tribunal Suprem en relació a la revisió de la sentència sobre el pagament dels impostos associats a les hipoteques.
"És improcedent, deixa en un buit legal la qüestio i provoca inseguretat jurídica", ha apuntat.
El Suprem decidirà definitivament sobre l'impost hipotecari el 5 de novembre, fet que suposa una marxa enrere respecte el posicionament inicial, que feia recaure en els bancs el pagament de les actes jurídiques i documentals.
Un impost, per cert, cedit a la Generalitat.
— Govern.
Generalitat (@govern) 23 d’octubre de 2018
"Hi ha prioritats en els organismes de l'Estat que es veuen distorsionades en funció de qui afecta la situació", ha apuntat la consellera en referència a la banca, tenint en compte que aquesta mateixa decisió es va prendre en relació a impostos creats per la Generalitat en l'anterior legislatura.
Artadi ha alertat que aquesta circumstància pot impactar en la signatura de noves hipoteques durant els quinze dies que queden per arribar al 5 de novembre.
L'Agència Tributària de Catalunya (ATC) i l'Agència Catalana de Consum estan en contacte permanent amb els consumidors per oferir assesorament, ha dit.
Acords sectorials
El conseller de Territori i Sostenibilitat, Damià Calvet, ha comparegut per explicar tres qüestions: el projecte de llei d'ordenació del litoral -que crea un nou cànon recaptat per la Generalitat-, un acord per destinar 30 milions d'euros a l'adquisició de pisos provinents d'execucions hipotecàries i la constitució de la Taula del Ter, un òrgan col·legiat que persegueix el compromís de reduir gaire bé a la meitat les derivacions d'aigua del riu cap a Barcelona.
Pel que fa al primer punt, Calvet ha indicat que hi ha "molt a fer" al litoral, i que la Generalitat "necessita recursos" per aconseguir-ho.
"Necessitem aixecar recursos per impulsar mesures que protegeixin el litoral del nostre país", ha apuntat el conseller de Territori.
Hi ha 70 municipis costaners a Catalunya, en els quals hi ha 596 trams de platges, 260 dels quals són naturals i, la resta, urbans.
Elsa Artadi ha afirmat que, si Sánchez ignora l’ultimàtum de Torra, no podrà tirar endavant els pressupostos generals de l’Estat.