Teresa Laplana, la intendent que no havia de treballar el 20 de setembre
La responsable de l'operatiu dels Mossos durant l'escorcoll a la seu d'Economia està acusada d'un delicte de sedició i s'enfronta a quatre anys de presó
El 20 de setembre de 2017, a primera hora del matí, la Guàrdia Civil va posar en marxa una operació policial amb l'objectiu de ferir de mort el referèndum de l'1-O.
Es van detenir diversos alts càrrecs de la Generalitat, entre els quals Josep Maria Jové i Lluís Salvador, dues peces clau de la votació que s'havia de fer al cap de pocs dies, i es va entrar en diversos Departaments i seus governamentals.
Al cap d'uns minuts, l'independentisme sortia al carrer per protestar contra el que es va anomenar atac a l'autogovern.
El punt més calent va ser la cruïlla entre la Gran Via i Rambla de Catalunya, davant de la seu d'Economia, on al llarg del dia s'hi van acabar reunint fins a 40.000 persones.
Teresa Laplana no havia de treballar aquell dia.
El metge li havia diagnosticat inestabilitat i vertígens, i li havia recomanat fer repòs.
Finalment, però, sí que va treballar.
La intendent, responsable de la comissaria dels Mossos d'Esquadra de l'Eixample, havia de coordinar els policies perquè facilitessin la tasca de la comitiva judicial que, per ordre del jutjat d'instrucció 13 de Barcelona, havia d'escorcollar el Departament d'Economia per aturar el referèndum.
El seu nom va ser un dels més repetits durant el judici del procés al Tribunal Suprem.
Ella hi havia de declarar, però es va acollir al seu dret a no fer-ho perquè és una de les acusades en el judici contra els Mossos que se celebra des d'aquest dilluns a l'Audiència Nacional.
Se l'acusa d'un delicte de sedició i s'enfronta a quatre anys de presó.
La Fiscalia considera que ella, juntament amb el major Josep Lluís Trapero i els caps polítics dels Mossos -Cèsar Puig i Pere Soler-, van donar "cobertura efectiva" als líders del procés per "imposar per la força de les masses drets que no tenien" i donar suport a les lleis de desconnexió que havia aprova el Parlament pocs dies abans en els plens del 6 i 7 de setembre.
Per contra, la defensora de Laplana, Olga Tubau, en demana l'absolució i subratlla que la intendent sempre va complir "la legalitat constitucional" i va obeir els mandats judicials i dels seus comandaments superiors.
Perfil
Josep Lluís Trapero, d'heroi efímer al pla per detenir Puigdemont
El major dels Mossos, cara visible de la resposta als atemptats del 17-A, afronta el judici per rebel·lió després de mesos de silenci i reclusió en tasques internes de la policia catalana
Una veterana de les olimpíades policials
Laplana, nascuda a Barcelona el 1961, va entrar als Mossos en la primera promoció en què es van acceptar dones, l'any 1981.
Feia classes en una piscina i la van avisar que es s'obrien places a la policia catalana.
Ha passat per la presó de Ponent, per Tarragona i va ser responsable de la comissaria de Sant Andreu.
Des d'allà, aprofitava les estones lliures per escapar-se a la piscina de Can Dragó i entrenar-se en una de les seves passions: la natació.
De fet, Laplana és una veterana de les olimpíades policials.
Hi va començar a participar l'any 1999, a Estocolm, i en només dos anys ja havia guanyat 14 medalles.
La seva especialitat?
Els 50 o 100 metres braça, tot i que també ha competit en esquena i competició per relleus.
Què se sent?
"Quan criden el teu nom per llançar-te a la piscina el cor et surt per la boca, és molt emocionant.
També quan et presenten com a Catalonian Police i veus que és una oportunitat per al teu país", deia fa uns anys Laplana.
Laplana va entrar als Mossos en la primera promoció que va acceptar dones, l'any 1981
L'any 2014 va deixar la comissaria de Sant Andreu i va fer el salt a la de l'Eixample.
Aquest canvi de lloc s'emmarcava en una sacsejada a la cúpula dels Mossos després de la polèmica pel cas del Raval, el d'Esther Quinana i Can Vies.
L'aleshores comissari en cap, Josep Lluís Trapero, va liderar aquest reforçament i, de retruc, Laplana va acabar com a responsable de l'Eixample substituint Ignasi Teixidó.
Li preguntaven fa uns anys com es mana en una comissaria: "Cadascú té el seu estil.
Jo tracto amb persones, no amb números, i intento que la gent se senti a gust.
Lluny queden la competició i la piscina.
Aquest gener, Laplana afronta allò que mai hauria imaginat: un judici a l'Audiència Nacional i una possible condemna de presó.
La seva declaració serà escoltada atentament després d'un silenci absolut des dels fets d'Economia.
Teresa Laplana, responsable de la comissaria dels Mossos de l'Eixample, no havia de treballar el 20 de novembre, perquè el metge li havia diagnosticat inestabilitat i vertígens. Però sí que va treballar, ja que havia de coordinar els policies per a l'escorcoll al Departament d'Economia. Ara se l'acusa de sedició amb una pena de quatre anys de presó.
Aquest gener, Teresa Laplana, responsable de la comissaria dels Mossos d’Esquadra de l’Eixample, s’enfronta a un judici a l’Audiència Nacional i a una possible condemna de presó per un delicte de sedició. Els fets jutjats són els del 20 de setembre del 2017, quan Laplana havia de coordinar els policies durant l’escorcoll del Departament d’Economia per part d’una comitiva judicial.
La intendent responsable dels Mossos d'Esquadra de l'Eixample, Teresa Laplana, s'enfronta a quatre anys de presó per un delicte de sedició. La Fiscalia considera que Laplana, juntament amb Josep Lluís Trapero, Cèsar Puig i Pere Soler, van cobrir els líders del procés en l'operació policial de l'1-O. La defensa demana la seva absolució.
Teresa Laplana no havia de treballar aquell dia.
La intendent, responsable de la comissaria dels Mossos d'Esquadra de l'Eixample, havia de coordinar els policies perquè facilitessin la tasca de la comitiva judicial que, per ordre del jutjat d'instrucció 13 de Barcelona, havia d'escorcollar el Departament d'Economia per aturar el referèndum.
Se l'acusa d'un delicte de sedició i s'enfronta a quatre anys de presó.
La Fiscalia considera que ella, juntament amb el major Josep Lluís Trapero i els caps polítics dels Mossos -Cèsar Puig i Pere Soler-, van donar "cobertura efectiva" als líders del procés per "imposar per la força de les masses drets que no tenien" i donar suport a les lleis de desconnexió que havia aprova el Parlament pocs dies abans en els plens del 6 i 7 de setembre.
Es van detenir diversos alts càrrecs de la Generalitat, entre els quals Josep Maria Jové i Lluís Salvador, dues peces clau de la votació que s'havia de fer al cap de pocs dies, i es va entrar en diversos Departaments i seus governamentals.
El punt més calent va ser la cruïlla entre la Gran Via i Rambla de Catalunya, davant de la seu d'Economia, on al llarg del dia s'hi van acabar reunint fins a 40.000 persones.
La intendent, responsable de la comissaria dels Mossos d'Esquadra de l'Eixample, havia de coordinar els policies perquè facilitessin la tasca de la comitiva judicial que, per ordre del jutjat d'instrucció 13 de Barcelona, havia d'escorcollar el Departament d'Economia per aturar el referèndum.
La Fiscalia considera que ella, juntament amb el major Josep Lluís Trapero i els caps polítics dels Mossos -Cèsar Puig i Pere Soler-, van donar "cobertura efectiva" als líders del procés per "imposar per la força de les masses drets que no tenien" i donar suport a les lleis de desconnexió que havia aprova el Parlament pocs dies abans en els plens del 6 i 7 de setembre.
El 20 de setembre de 2017, a primera hora del matí, la Guàrdia Civil va posar en marxa una operació policial amb l'objectiu de ferir de mort el referèndum de l'1-O.
Es van detenir diversos alts càrrecs de la Generalitat, entre els quals Josep Maria Jové i Lluís Salvador, dues peces clau de la votació que s'havia de fer al cap de pocs dies, i es va entrar en diversos Departaments i seus governamentals.
La intendent, responsable de la comissaria dels Mossos d'Esquadra de l'Eixample, havia de coordinar els policies perquè facilitessin la tasca de la comitiva judicial que, per ordre del jutjat d'instrucció 13 de Barcelona, havia d'escorcollar el Departament d'Economia per aturar el referèndum.
La Fiscalia considera que ella, juntament amb el major Josep Lluís Trapero i els caps polítics dels Mossos -Cèsar Puig i Pere Soler-, van donar "cobertura efectiva" als líders del procés per "imposar per la força de les masses drets que no tenien" i donar suport a les lleis de desconnexió que havia aprova el Parlament pocs dies abans en els plens del 6 i 7 de setembre.
Laplana, que no havia de treballar el 20 de novembre, s'enfronta a quatre anys de presó per sedició.
Teresa Laplana, la responsable de la comissaria dels Mossos d’Esquadra de l'Eixample, s’enfronta a quatre anys de presó per sedició.
La Fiscalia considera que Teresa Laplana va cobrir els líders del procés i demana quatre anys de presó per sedició.