Clinton-Trump, des de Barcelona
Els nord-americans de Barcelona s'impliquen amb passió en les eleccions presidencials
Aquesta entitat és un braç del Partit Demòcrata americà que s’estén per moltes ciutats del món.
A Barcelona hi militen uns mil estatunidencs i, quan hi ha eleccions, es mobilitzen per muntar actes com aquest.
Però no només s’activen els que formen part de Democrats Abroad: a la capital catalana hi viuen 3.700 americans i bona part d’ells es registren per votar perquè senten que tenen una doble responsabilitat.
Liz Castro, una dona de Massachusetts que està ara abocada a la independència de Catalunya, ho explica així: ‘sento responsabilitat perquè sóc americana, però també com a ciutadana europea, perquè sé que el meu vot afectarà molts més territoris.
No només els EUA’.
No hi ha dubte, doncs, que les eleccions presidencials nord-americanes importen.
Als Estats Units, de fet, la participació està augmentant alhora que creix la tensió en la campanya.
És veritat que Trump ja s’havia fet famós pels seus comentaris fora de to, però un punt d’inflexió va ser la sortida a la llum d’un enregistrament de 2005 on Trump mostrava una actitud masclista i prepotent.
A partir d’aquí, han anat arribant noves declaracions polèmiques del candidat republicà que han mediatitzat molt més la campanya.
En el primer debat, va deixar anar que tenia molt mèrit ‘aconseguir evadir impostos’.
I en l’últim, va avisar que encara no sabia si acceptaria el resultat de les eleccions, que preferia ‘deixar-ho en suspens’.
Un altre factor clau en la campanya és la viralitat.
El Partit Demòcrata ha utilitzat molt més les xarxes que no pas els republicans per aconseguir votants.
Vídeos dels candidats en programes televisius d’humor i discursos emotius s’han estès per Internet.
Michelle Obama ha estat molt present en el tram final de la campanya i ha utilitzat la seva popularitat per defensar la candidatura de Clinton.
Aquest és un dels anuncis que més s’han escampat, fet a partir d’un míting de la fins ara primera dama.
Gràcies a aquesta viralitat i també, evidentment, al caràcter global dels Estats Units com a país, les eleccions arriben a la resta del món.
Als candidats els interessa donar-se a conèixer i que ciutadans d’altres països els vegin amb bons ulls.
Però sobretot, van a la recerca del vot estranger.
Hi ha 8 milions de nord-americans que viuen lluny dels Estats Units i el seu vot, segons de quin estat siguin, pot ser determinant.
En l’última dècada, la participació d’aquests estrangers ha rondat el 20%.
El periodista Marc Herman apunta que les persones que surten del país, ja sigui amb l’objectiu d’estudiar o per una oferta de feina, tendeixen a ser més oberts, i que per tant és probable que votin pel Partit Demòcrata.
Però en el cas americà s’ha de tenir en compte una altra variable: uns quants són militars i solen votar el Partit Republicà, encara que amb Obama alguns soldats van trencar aquesta tònica.
Com que a Barcelona no hi ha cap base militar dels EUA, sembla que hi hauria d’haver una majoria favorable als demòcrates i així és.
La població estatunidenca a la ciutat, que no arriba a les quatre mil persones, és petita en comparació amb la multitud de persones estrangeres que viuen a la capital.
Tot i que no s’acosta ni de lluny als 26.000 italians i o als 20.000 mil pakistanesos, destaca que la comunitat nord-americana, durant els últims quinze anys, s’ha triplicat a Barcelona.
Font: Departament d’estadística.
Ajuntament de Barcelona
La majoria de nord-americans residents a l’estranger, com mostren alguns estudis, compten amb ensenyament superior.
A Barcelona, viuen als barris de classe mitjana-alta.
En part és probable que això passi perquè les escoles americanes de la ciutat són en aquests barris.
Les Tres Torres és l’únic barri on els estatunidencs són els estrangers més nombrosos.
Font: Departament d’estadística.
Ajuntament de Barcelona
En un barri o altre, l’entitat que més es dedica a perseguir aquest vot estranger a la ciutat és Democrats Abroad.
Després de més de trenta converses amb americans de la ciutat, emergeix una clara sentència: els americans de Barcelona no voten Donald Trump.
A més, Democrats Abroad organitza una festa a Luz de Gas per seguir en directe la nit electoral.
El seu objectiu és que hi vagin americans que donen suport a Clinton, però també volen que hi assisteixin barcelonins.
Els quasi quatre mil estatunidencs de Catalunya comencen a plantejar-se el vot a les eleccions del seu país. Democrats Abroad busca reunir el major nombre de persones la nit de les votacions per a seguir-les junts. Sembla que Hillary Clinton té el camí més fàcil gràcies a la campanya per xarxes.
La petita comunitat estatunidenca de Barcelona viu intensament les eleccions presidencials dels EUA. Tot i el frec a frec entre Clinton i Trump, i a diferència d'altres indrets amb més presència nord-americana, els estatunidencs de Barcelona semblen decantar-se clarament per Hilary Clinton, que fins i tot compta amb l'ajuda de l'entitat Democrats Abroad a la capital catalana.
La comunitat nord-americana de Barcelona, que no arriba a les 4.000 persones, s’ha començat a mobilitzar per a les eleccions als Estats Units. L’associació Democrats Abroad ha organitzat diferents activitats per a aconseguir vots per a Clinton. A Barcelona, la majoria dels estatunidencs són simpatitzants del partit demòcrata i senten una doble responsabilitat a l'hora de votar.
Però no només s’activen els que formen part de Democrats Abroad: a la capital catalana hi viuen 3.700 americans i bona part d’ells es registren per votar perquè senten que tenen una doble responsabilitat.
I en l’últim, va avisar que encara no sabia si acceptaria el resultat de les eleccions, que preferia ‘deixar-ho en suspens’.
Gràcies a aquesta viralitat i també, evidentment, al caràcter global dels Estats Units com a país, les eleccions arriben a la resta del món.
La majoria de nord-americans residents a l’estranger, com mostren alguns estudis, compten amb ensenyament superior.
La població estatunidenca a la ciutat, que no arriba a les quatre mil persones, és petita en comparació amb la multitud de persones estrangeres que viuen a la capital.
Michelle Obama ha estat molt present en el tram final de la campanya i ha utilitzat la seva popularitat per defensar la candidatura de Clinton.
En part és probable que això passi perquè les escoles americanes de la ciutat són en aquests barris.
Després de més de trenta converses amb americans de la ciutat, emergeix una clara sentència: els americans de Barcelona no voten Donald Trump.
Gràcies a aquesta viralitat i també, evidentment, al caràcter global dels Estats Units com a país, les eleccions arriben a la resta del món.
El periodista Marc Herman apunta que les persones que surten del país, ja sigui amb l’objectiu d’estudiar o per una oferta de feina, tendeixen a ser més oberts, i que per tant és probable que votin pel Partit Demòcrata.
Com que a Barcelona no hi ha cap base militar dels EUA, sembla que hi hauria d’haver una majoria favorable als demòcrates i així és.
Tot i que no s’acosta ni de lluny als 26.000 italians i o als 20.000 mil pakistanesos, destaca que la comunitat nord-americana, durant els últims quinze anys, s’ha triplicat a Barcelona.
S'acosten les eleccions estatunidenques i els seus ciutadans arreu del món comencen a votar i engegar la maquinària.
Els nord-americans residents a Barcelona prefereixen Clinton per sobre de Trump a les eleccions presidencials dels EUA.
La comunitat nord-americana de Barcelona, que és petita però s’ha duplicat en quinze anys, és sobretot simpatitzant del partit demòcrata.