La Plataforma per la Llengua crida a la desobediència civil contra el decret del castellà a l'escola
Comunicat de la Plataforma per la Llengua
La Plataforma per la Llengua ha criticat el Decret d'ensenyaments mínims aprovat pel Govern de l'Estat espanyol, que veu retrògrad i poc democràtic, i crida a la desobediència civil als ensenyants i sindicats si el decret tira endavant.
En relació al decret, la Plataforma per la Llengua vol manifestar les següents consideracions:
Pel que fa a Catalunya, el Decret d'ensenyances mínimes és una intromissió en les competències de la Generalitat de Catalunya.
Creiem que la seva aplicació pot perjudicar l'ús social de la llengua i l'acollida de les persones nouvingudes que arriben a casa nostra.
Un retrocés en l'ensenyament en català significa dificultar a les persones nouvingudes l'oportunitat d'una aproximació al país i a la llengua d'acollida, aproximació que contribueix a fer desaparèixer "l'estigma d'immigrant".
Cal tenir en compte que la immersió lingüística permet cohesionar la societat i tenir un dels valors més preuats, una sola comunitat.
Aquest és per nosaltres l'objectiu bàsic de la immersió lingüística.
A més a més, la immersió lingüística assegura que l'alumnat a Catalunya, en acabar els ensenyaments obligatoris, tingui el mateix grau de coneixement de català que de castellà, i això s'acompleix.
El que no s'acompleix encara és la capacitat d'ús oral de la llengua catalana, perquè així com tots els catalanoparlants poden parlar i comunicar-se en castellà, això no passa a la inversa.
Per tant, tenint en compte que l'alumnat de famílies no catalanoparlants no parla en català en l'àmbit familiar ni, en molts casos, en el seu àmbit social, per tal d'aconseguir que pugui expressar-se en català tant en la seva vida laboral com social, cal una discriminació positiva del català, tal com preveu el programa d'immersió lingüística que tants bons resultats ha donat en l'àmbit d'acollida d'alumnat de fora i en l'àmbit de renovació pedagògica.
Considerem que el decret és una agressió al plurilingüisme de l'estat, i un element més en el tractament desigual que l'estat espanyol fa respecte les llengües que conviuen sota les seves fronteres.
L'estat imposa el castellà en diferents àmbits i desatén el català, la qual cosa significa un tracte discriminatori dels ciutadans i ciutadanes de l'estat, i per tant un dèficit democràtic.
No hi ha en cap estat de l'Europa democràtica una llengua com la nostra que tingui tants milions de parlants i que no sigui obligatòria en l'ensenyament a tot l'estat, com sí que passa, per exemple, a països com Bèlgica, Finlandia o Canadà, països tots ells amb població semblant a la catalana pel que fa al nombre de parlants de la segona llengua.
L'estat espanyol no segueix en aquest aspecte el model de cap país democràtic amb una llengua de més de 7 milions de parlants.
Considerem incomprensible que, en un moment com l'actual, quan totes les universitats europees en el marc de l'espai europeu d'educació superior demanen que l'alumnat conegui i utilitzi com a mínim tres llengües, començant naturalment per la pròpia, el govern espanyol s'obsessioni en imposar un marc lingüístic que ens recorda temps passats.
Creiem que hi ha d'altres llengües més desateses i prioritàries, com ara l'anglès, que sí que necessiten més hores, ja que el nivell assolit és inferior que en el cas del castellà.
El català es troba en una situació de desigualtat respecte el castellà en diferents àmbits.
És necessària l'educació en català per compensar aquesta desigualtat.
Aquest decret perjudica el principi de discriminació positiva que el català es mereix a l'ensenyament.
Lamentem que aquest decret recordi polítiques similars igualment retrògades de governs del PP.
Per tot això, la Plataforma per la Llengua considera indispensable:
- Que la Generalitat de Catalunya presenti un recurs al decret en qüestió.
- Exigim l'acció coordinada de les forces polítiques catalanes per evitar l'aplicació d'un decret que considerem que vulnera els drets lingüístics i desatén les lloances del Consell d'Europa en relació a la immersió lingüística a Catalunya.
En tot cas, suggerim a la Generalitat de Catalunya, la Generalitat Valenciana i al Govern Balear que no apliquin aquest decret.
I
- ncitem a la desobediència civil als ensenyants i sindicats en el cas que el Govern de la Generalitat apliqui aquesta mesura, i els animem a fer pública la seva intenció de practicar aquesta desobediència.
La Plataforma per la Llengua ha criticat el decret del castellà a l'escola per considerar-lo retrògrad i poc democràtic. Segons la Plataforma el decret ataca el model d'immersió lingüística i perjudica l'ús social del català. És per això que la Plataforma crida a no acatar el decret mitjançant la desobediència civil.
La Plataforma per la Llengua ha cridat a la desobediència civil si s’acaba aplicant el Decret d'ensenyaments mínims aprovat pel Govern espanyol, que augmenta la presència del castellà a l’escola en detriment del català. L’organització considera que l’aplicació del decret pot perjudicar l'ús social del català en favor del castellà i dificultar la integració a Catalunya de les persones nouvingudes. 
La Plataforma per la Llengua crida a la desobediència civil i a què les autoritats dels Països Catalans no apliquin el Decret d'ensenyaments mínims del govern espanyol. Aquest decret, sostenen, perjudicarà l'ús social del català i l'acollida i integració de les persones nouvingudes. Defenen, a més, els bons resultats de les polítiques d'immersió lingüística i discriminació positiva del català.
La Plataforma per la Llengua ha criticat el Decret d'ensenyaments mínims aprovat pel Govern de l'Estat espanyol, que veu retrògrad i poc democràtic, i crida a la desobediència civil als ensenyants i sindicats si el decret tira endavant. 
Per tant, tenint en compte que l'alumnat de famílies no catalanoparlants no parla en català en l'àmbit familiar ni, en molts casos, en el seu àmbit social, per tal d'aconseguir que pugui expressar-se en català tant en la seva vida laboral com social, cal una discriminació positiva del català, tal com preveu el programa d'immersió lingüística que tants bons resultats ha donat en l'àmbit d'acollida d'alumnat de fora i en l'àmbit de renovació pedagògica.
No hi ha en cap estat de l'Europa democràtica una llengua com la nostra que tingui tants milions de parlants i que no sigui obligatòria en l'ensenyament a tot l'estat, com sí que passa, per exemple, a països com Bèlgica, Finlandia o Canadà, països tots ells amb població semblant a la catalana pel que fa al nombre de parlants de la segona llengua.
Considerem incomprensible que, en un moment com l'actual, quan totes les universitats europees en el marc de l'espai europeu d'educació superior demanen que l'alumnat conegui i utilitzi com a mínim tres llengües, començant naturalment per la pròpia, el govern espanyol s'obsessioni en imposar un marc lingüístic que ens recorda temps passats. 
La Plataforma per la Llengua ha criticat el Decret d'ensenyaments mínims aprovat pel Govern de l'Estat espanyol, que veu retrògrad i poc democràtic, i crida a la desobediència civil als ensenyants i sindicats si el decret tira endavant. 
Un retrocés en l'ensenyament en català significa dificultar a les persones nouvingudes l'oportunitat d'una aproximació al país i a la llengua d'acollida, aproximació que contribueix a fer desaparèixer "l'estigma d'immigrant".
Per tant, tenint en compte que l'alumnat de famílies no catalanoparlants no parla en català en l'àmbit familiar ni, en molts casos, en el seu àmbit social, per tal d'aconseguir que pugui expressar-se en català tant en la seva vida laboral com social, cal una discriminació positiva del català, tal com preveu el programa d'immersió lingüística que tants bons resultats ha donat en l'àmbit d'acollida d'alumnat de fora i en l'àmbit de renovació pedagògica.
Considerem incomprensible que, en un moment com l'actual, quan totes les universitats europees en el marc de l'espai europeu d'educació superior demanen que l'alumnat conegui i utilitzi com a mínim tres llengües, començant naturalment per la pròpia, el govern espanyol s'obsessioni en imposar un marc lingüístic que ens recorda temps passats. 
La Plataforma per la Llengua ha criticat el Decret d'ensenyaments mínims aprovat pel Govern de l'Estat espanyol, que veu retrògrad i poc democràtic, i crida a la desobediència civil als ensenyants i sindicats si el decret tira endavant.
Creiem que la seva aplicació pot perjudicar l'ús social de la llengua i l'acollida de les persones nouvingudes que arriben a casa nostra.
Per tant, tenint en compte que l'alumnat de famílies no catalanoparlants no parla en català en l'àmbit familiar ni, en molts casos, en el seu àmbit social, per tal d'aconseguir que pugui expressar-se en català tant en la seva vida laboral com social, cal una discriminació positiva del català, tal com preveu el programa d'immersió lingüística que tants bons resultats ha donat en l'àmbit d'acollida d'alumnat de fora i en l'àmbit de renovació pedagògica.
Considerem incomprensible que, en un moment com l'actual, quan totes les universitats europees en el marc de l'espai europeu d'educació superior demanen que l'alumnat conegui i utilitzi com a mínim tres llengües, començant naturalment per la pròpia, el govern espanyol s'obsessioni en imposar un marc lingüístic que ens recorda temps passats. 
Plataforma per la Llengua crida a la desobediència civil en contra del decret de castellà a l'escola. 
La Plataforma per la Llengua critica el Decret d'ensenyaments mínims aprovat pel Govern espanyol i crida a la desobediència.
El Decret d'ensenyaments mínims és un retrocés impropi d'un país democràtic, segons un comunicat de la Plataforma per la Llengua.