Per què Vox s'ha convertit en el primer partit de la dreta espanyola a Catalunya?
L'impacte del trumpisme global i el discurs exacerbat i populista de la dreta tradicional en el conflicte català han abonat el terreny per a l'èxit dels ultres
L'entrada de Vox al Parlament era una notícia anunciada per totes les enquestes.
El que no estava previst és que ho fes amb tanta força i que alhora superés partits més establerts, com el PP i Ciutadans.
D'aquesta manera, la formació que va fundar Santiago Abascal després d'abandonar els rengles del PP per la dreta ha esdevingut un actor nou en la política catalana i a la vegada reforça i molt la seva posició en l'escaquer espanyol.
Però quines són les raons que expliquen l'entrada de l'extrema dreta al parlament català?
Eleccions catalanes 14-F
Vox irromp al Parlament i es converteix en el referent de la dreta espanyolista
L'extrema dreta entra per primer cop a la cambra catalana amb 11 diputats i supera clarament PP i Ciutadans
Vox respon a un corrent global que ha fet acte de presència en la majoria de democràcies occidentals.
També havia d'arribar a l'estat espanyol, tot i que, com quasi bé sempre, els moviments internacionals de fons sempre arriben amb retard a Espanya.
El record del franquisme, a més, va dificultar que durant molts anys la dreta extrema -que mai se n'ha anat- s'expressés en clau ultra.
La crisi econòmica del 2008 va exacerbar els corrents antisistema, majoritàriament d'esquerres, però també de dretes.
L'èxit de Vox en aquestes eleccions indica que també a Catalunya s'ha generat una bossa de votants antisistema de dretes que estava fora del ràdar.
Val a dir també que, malgrat la seva entrada al Parlament, la societat catalana, fins ara, resta com a més inhòspita a l'extrema dreta que no pas l'espanyola, on Vox és la tercera força al Congrés.
Altres factors han jugat un paper determinant també en la irrupció dels de Santiago Abascal a la cambra catalana.
De ben segur, la menor participació d'aquest 14-F -amb més de 20 punts d'abstenció respecte de les eleccions del 2017- ha ajudat electoralment a un partit que recull la part més rabiosa del malestar social.
El procés, sens dubte, ha extremat l'ala més ultra de la dreta espanyola.
I anys de discursos bel·ligerants contra l'independentisme, amb llenguatges populistes, per part dels partits espanyols i, especialment, de l'unionisme més a la dreta, amb Ciutadans, però també el PP, al davant, han acabat donant combustible a un Vox en gestació.
Tampoc en això el cas espanyol és un fet aïllat.
Els dirigents de Vox han sumat les diverses faccions de la dreta extrema, com corroboren les llistes que han constituït, on s'hi veuen des de figures vinculades a Santiago Abascal des de la primera hora del partit, com el cap de llista, Ignacio Garriga, polítics provinents del PP, com l'exdiputat Antonio Gallego o d'altres dirigents procedents de l'anterior experiement ultra, Plataforma per Catalunya, com Juan Garriga o Mónica Lara.
Catalunya 2021
Altres notícies que et poden interessar
Dades: Eleccions catalanes 14-F
Què voten els barris més rics i més pobres de les ciutats catalanes?
El PSC obté més suports en els districtes humils, mentre que Junts en suma més allà on hi ha més recursos; la resta de forces tenen comportaments més variables
Eleccions catalanes 14-F
La desfeta del PDECat, en 10 actes
La formació postconvergent celebrarà a principis de març un consell nacional per decidir el futur del projecte, que sobreviu per ara amb 170 alcaldies i els quatre diputats al Congrés
Eleccions catalanes 14-F : INTERACTIU
INTERACTIU Coneix els 135 diputats del nou Parlament
Perfils i trajectòries de tots els representants al Parlament elegits aquest 14-F per Barcelona, Tarragona, Girona i Lleida
Mapes interactius: Eleccions catalanes 14-F
MAPES L'independentisme supera el 50% de vots a nou de cada deu municipis
Les candidatures partidàries de la República catalana augmenten el percentatge de suports a 40 de les 42 comarques, entre les quals totes les metropolitanes
Eleccions catalanes 14-F
El municipi més independentista de Catalunya
Un vot a En Comú Podem va ser l'únic que es va endur un partit que no defensi la separació d'Espanya
A les eleccions catalanes del 14-F, Vox ha irromput al Parlament amb més força del que s'esperava. En analitzar les causes podem veure que el procés ha radicalitzat una part de la dreta. La poca participació en aquestes eleccions també ha jugat un paper clau i, per suposat, el discurs populista que té el partit.
La formació ultra Vox aconsegueix 11 escons al Parlament de Catalunya, i supera PP i Ciutadans. L’absentisme a les eleccions del 14-F, juntament amb els discursos contra l’independentisme i l’onada de trumpisme a tot el món, justifiquen aquesta entrada a la cambra catalana. Al Congrés, Vox es converteix en tercera força. Santiago Abascal aplega diversos fronts de l’extrema dreta.
Les enquestes ja ho avisaven: Vox ha ingressat al Parlament amb 11 diputats, una xifra molt superior a la de PP i Ciutadans. Els parlaments populistes dels partits unionistes, sobretot de dreta i extrema dreta, contra l’independentisme, han calat en la ciutadania. A això, s’hi suma una gran abstenció aquest 14-F i l'enuig de la gent per la situació econòmica.
L'extrema dreta entra per primer cop a la cambra catalana amb 11 diputats i supera clarament PP i Ciutadans Vox respon a un corrent global que ha fet acte de presència en la majoria de democràcies occidentals. 
L'entrada de Vox al Parlament era una notícia anunciada per totes les enquestes. 
D'aquesta manera, la formació que va fundar Santiago Abascal després d'abandonar els rengles del PP per la dreta ha esdevingut un actor nou en la política catalana i a la vegada reforça i molt la seva posició en l'escaquer espanyol. 
El procés, sens dubte, ha extremat l'ala més ultra de la dreta espanyola. 
D'aquesta manera, la formació que va fundar Santiago Abascal després d'abandonar els rengles del PP per la dreta ha esdevingut un actor nou en la política catalana i a la vegada reforça i molt la seva posició en l'escaquer espanyol.
L'extrema dreta entra per primer cop a la cambra catalana amb 11 diputats i supera clarament PP i Ciutadans Vox respon a un corrent global que ha fet acte de presència en la majoria de democràcies occidentals.
De ben segur, la menor participació d'aquest 14-F -amb més de 20 punts d'abstenció respecte de les eleccions del 2017- ha ajudat electoralment a un partit que recull la part més rabiosa del malestar social.
Els dirigents de Vox han sumat les diverses faccions de la dreta extrema, com corroboren les llistes que han constituït, on s'hi veuen des de figures vinculades a Santiago Abascal des de la primera hora del partit, com el cap de llista, Ignacio Garriga, polítics provinents del PP, com l'exdiputat Antonio Gallego o d'altres dirigents procedents de l'anterior experiement ultra, Plataforma per Catalunya, com Juan Garriga o Mónica Lara.
D'aquesta manera, la formació que va fundar Santiago Abascal després d'abandonar els rengles del PP per la dreta ha esdevingut un actor nou en la política catalana i a la vegada reforça i molt la seva posició en l'escaquer espanyol.
L'extrema dreta entra per primer cop a la cambra catalana amb 11 diputats i supera clarament PP i Ciutadans Vox respon a un corrent global que ha fet acte de presència en la majoria de democràcies occidentals. 
I anys de discursos bel·ligerants contra l'independentisme, amb llenguatges populistes, per part dels partits espanyols i, especialment, de l'unionisme més a la dreta, amb Ciutadans, però també el PP, al davant, han acabat donant combustible a un Vox en gestació. 
La crisi econòmica del 2008 va exacerbar els corrents antisistema, majoritàriament d'esquerres, però també de dretes.
L'entrada de Vox al Parlament de Catalunya, amb 11 diputats, ha superat totes les previsions a les enquestes.
Vox entra al Parlament de Catalunya per l’augment global del trumpisme, pels discursos encesos antiprocés i per l’absentisme del 14-F.
El malestar generat en una part de la societat afavoreix l’auge de Vox a l’escenari polític català.