La Mesa del Parlament al·lega davant del TC que no pot limitar el debat i que no va incomplir les seves resolucions
L'escrit dels lletrats de la cambra diu que Forcadell no podia impedir que el ple votés les conclusions de la comissió del procés constituent
L'escrit d'al·legacions de dos lletrats del Parlament presentat aquest divendres davant del Tribunal Constitucional (TC)a instàncies de la Mesa de la cambra afirma que ni la pròpia Mesa ni el TC poden limitar el debat parlamentari, que està protegit per l'Estatut i la Constitució.
D'aquesta manera, afirmen que la ratificació per part del Ple de les conclusions de la Comissió d'Estudi del Procés Constituent no va incomplir ni la sentència ni la interlocutòria del tribunal sobre la declaració de ruptura del 9 de novembre del 2015.
En el text, de 36 pàgines, es reiteren alguns dels arguments utilitzats per tres membres de la Mesa en els seus informes jurídics individuals, Lluís Corominas, Anna Simó i Ramona Barrufet.
Un dels principals punts és la defensa de la llibertat dels diputats i de la cambra legislativa de debatre sobre qualsevol qüestió.
Així, consideren que la Mesa no pot fer un "control preventiu" de constitucionalitat de les iniciatives parlamentàries presentades, ja que aquestes es poden modificar durant el tràmit legislatiu i poden acabar acomodades a la Constitució i a les resolucions del TC.
Així, asseguren que es podria arribar a l'absurd de prohibir qualsevol debat sobre educació, salut o serveis socials, ja que són qüestions vinculades a la resolució del 9-N impugnada i anul·lada.
L'escrit també planteja que no està clar que el TC hagi anul·lat la creació de la comissió d'estudi del procés constituent ni les seves conclusions, sinó que com a màxim qüestionava la constitucionalitat de les conclusions.
De fet, les comissions d'estudi poden debatre sobre tot allò que afecti la societat catalana.
En aquest sentit, assegura que les conclusions de la comissió d'estudi no estan jurídicament vinculades a la resolució del novembre passat, sinó només políticament.
Per això, l'anul·lació de la resolució no pot suposar l'anul·lació d'altres debats parlamentaris relacionats políticament amb aquell text.
Així mateix, al·leguen que les mesures d'execució de la sentència previstes per la llei, que van des de la multa a l'àmbit penal, passant per la suspensió temporal del càrrec o l'execució de la sentència per part del govern espanyol de forma substitutòria, no és idònia per a l'objectiu que pretén el TC.
Així, consideren que aquestes mesures previstes per la llei són aplicables en l'àmbit administratiu, però no pas en el parlamentari.
De fet, els advocats del Parlament recorden que els diputats tenen una protecció especial i superior, la inviolabilitat parlamentària, que els garanteix la llibertat de vot i d'expressió ampliada respecte la resta de la població i el dret de representació política.
D'altra banda, els lletrats també recorden, com ho van fer els membres de la Mesa, que l'incident d'execució ha estat possible gràcies a una reforma de la Llei Orgànica del TC que ha estat recorreguda davant del mateix tribunal, i per això demanen "cautela" a l'hora d'aplicar la reforma, perquè pot ser anul·lada posteriorment.
Així, la suspensió de les conclusions de la comissió, sol·licitada pel govern espanyol, no es pot fer preventivament com es fa amb textos legislatius impugnats directament per l'executiu.
La LOTC preveu la suspensió dels textos recorreguts directament, però no pas en el cas d'un incident d'execució de sentència sobre un altre text, com succeeix ara.
L'escrit també defensa el paper de la presidenta de la cambra, Carme Forcadell, de qui assegura que no podia fer res diferent del que va fer en el ple de finals de juliol: aplicar el reglament, sotmetre a votació l'alteració de l'ordre del dia perquè ho van demanar dos grups i advertir el ple de l'avís que suposava la interlocutòria de juliol del TC.
De fet, l'escrit recorda que va ser el ple qui va autoritzar el canvi en l'ordre del dia i la introducció del punt que suposava votar les conclusions.
Les al·legacions presentades inclouen a més el text de la resolució i el diari de sessions del ple amb el debat i la votació de la resolució.
Un escrit dels lletrats del Parlament confirma que ni la Mesa ni el Tribunal Constitucional poden limitar el debat parlamentari en estar protegit per l'Estatut i la Constitució. L'escrit també defensa l'actuació de Carme Forcadell, presidenta de la cambra, i assegura que la seva actuació va estar l'adequada al ple de finals de juliol.
El Parlament presenta un escrit d’al·legacions al Tribunal Constitucional, on s’afirma que ni la Mesa ni el TC poden limitar el debat parlamentari, protegit per l’Estatut i la Constitució. Els diputats tenen inviabilitat parlamentària per garantir la llibertat de vot i expressió. L’al·legació defensa Forcadell, perquè no podia fer altra cosa que aplicar el reglament en el ple de juliol.
La Mesa al·lega que cap òrgan pot coaccionar les iniciatives parlamentàries sempre que estiguin dins del marc legislatiu. Igualment, afirma que el TC únicament podria qüestionar la constitucionalitat de les conclusions a les quals va arribar la comissió d'estudi del procés constituent. Per tant, no es va contravenir la sentència del tribunal sobre la declaració de ruptura del 9-N.
D'aquesta manera, afirmen que la ratificació per part del Ple de les conclusions de la Comissió d'Estudi del Procés Constituent no va incomplir ni la sentència ni la interlocutòria del tribunal sobre la declaració de ruptura del 9 de novembre del 2015.
Així mateix, al·leguen que les mesures d'execució de la sentència previstes per la llei, que van des de la multa a l'àmbit penal, passant per la suspensió temporal del càrrec o l'execució de la sentència per part del govern espanyol de forma substitutòria, no és idònia per a l'objectiu que pretén el TC.
L'escrit també planteja que no està clar que el TC hagi anul·lat la creació de la comissió d'estudi del procés constituent ni les seves conclusions, sinó que com a màxim qüestionava la constitucionalitat de les conclusions.
L'escrit també defensa el paper de la presidenta de la cambra, Carme Forcadell, de qui assegura que no podia fer res diferent del que va fer en el ple de finals de juliol: aplicar el reglament, sotmetre a votació l'alteració de l'ordre del dia perquè ho van demanar dos grups i advertir el ple de l'avís que suposava la interlocutòria de juliol del TC.
D'aquesta manera, afirmen que la ratificació per part del Ple de les conclusions de la Comissió d'Estudi del Procés Constituent no va incomplir ni la sentència ni la interlocutòria del tribunal sobre la declaració de ruptura del 9 de novembre del 2015.
L'escrit també planteja que no està clar que el TC hagi anul·lat la creació de la comissió d'estudi del procés constituent ni les seves conclusions, sinó que com a màxim qüestionava la constitucionalitat de les conclusions.
L'escrit també defensa el paper de la presidenta de la cambra, Carme Forcadell, de qui assegura que no podia fer res diferent del que va fer en el ple de finals de juliol: aplicar el reglament, sotmetre a votació l'alteració de l'ordre del dia perquè ho van demanar dos grups i advertir el ple de l'avís que suposava la interlocutòria de juliol del TC.
Així mateix, al·leguen que les mesures d'execució de la sentència previstes per la llei, que van des de la multa a l'àmbit penal, passant per la suspensió temporal del càrrec o l'execució de la sentència per part del govern espanyol de forma substitutòria, no és idònia per a l'objectiu que pretén el TC.
L'escrit d'al·legacions de dos lletrats del Parlament presentat aquest divendres davant del Tribunal Constitucional (TC)a instàncies de la Mesa de la cambra afirma que ni la pròpia Mesa ni el TC poden limitar el debat parlamentari, que està protegit per l'Estatut i la Constitució. 
D'aquesta manera, afirmen que la ratificació per part del Ple de les conclusions de la Comissió d'Estudi del Procés Constituent no va incomplir ni la sentència ni la interlocutòria del tribunal sobre la declaració de ruptura del 9 de novembre del 2015. 
Així, consideren que la Mesa no pot fer un "control preventiu" de constitucionalitat de les iniciatives parlamentàries presentades, ja que aquestes es poden modificar durant el tràmit legislatiu i poden acabar acomodades a la Constitució i a les resolucions del TC.  
L'escrit també planteja que no està clar que el TC hagi anul·lat la creació de la comissió d'estudi del procés constituent ni les seves conclusions, sinó que com a màxim qüestionava la constitucionalitat de les conclusions. 
No es pot limitar el debat parlamentari ja que està protegit per l'Estatut i la Constitució.
Ni la Mesa del Parlament ni el Tribunal Constitucional poden limitar el debat parlamentari, segons l’al·legat presentat pel Parlament.
La Mesa del Parlament defensa davant del TC la ratificació de l’informe de la comissió d’estudi del procés constituent.  