Excloure els Mossos de l'Europol «entorpeix» la seva feina
La presidenta del sindicat europeu de policies, Àngels Bosch, assegura que la manca d'intercanvi d'informació posa en perill la ciutadania i els agents
Una patrulla dels Mossos d’Esquadra atura un vehicle a la Jonquera a la una de la matinada d’un dissabte i necessita dues hores i mitja per saber si el conductor té una ordre de recerca i captura.
En canvi una patrulla de la Policia Nacional espanyola té la informació en cinc minuts.
Les “disfuncions” entre els diversos cossos policials amb competències a Catalunya perjudiquen la feina dels Mossos, segons denuncia a l’ACN Àngels Bosch, la presidenta d’Eurocop, el sindicat europeu de policies.
“Això no pot passar, fa que la nostra feina sigui menys eficaç, som menys capaços de protegir la ciutadania i a nosaltres també ens posa en perill”, alerta Bosch, en una entrevista feta abans dels atemptats de Brussel·les.
El Sindicat de Policies de Catalunya (SPC), ja va denunciar el gener de l’any passat a l’aleshores conseller de l’Interior, Ramon Espadaler, que “durant els caps de setmana i les nits” el Centre de Cooperació Policial i Duanera del Pertús “no es troba operatiu” i si els Mossos fan una identificació han de demanar-ho per escrit a un centre similar d’Hendaia i la resposta triga “un mínim de dues hores i mitja”.
En canvi, els agents de la policia espanyola poden fer la consulta directament als francesos “via telefònica i tenen resposta immediata”, denunciava la carta del sindicat, a què ha tingut accés l’ACN.
“Si la transmissió d’informació no és fluida, el que fa és entorpir la nostra feina, que sigui menys eficaç”, denuncia Àngels Bosch.
Aquesta caporal dels Mossos d’Esquadra i representant de tots els agents d’Europa lamenta que en una identificació a un cos policial li surti que la persona en qüestió té una ordre de detenció i a un altre no.
“Això no pot passar”, adverteix, remarcant que els Mossos o altres agents no poden estar en perill ni posar en perill la ciutadania perquè “desconeixen informació o reben informació equívoca”.
Bosch destaca que tots els cossos policials europeus han fet seva la reivindicació, i reclamen un canvi legislatiu perquè a organismes com l’Europol hi puguin participar “totes les policies que tenen competències plenes a cada part del territori”.
“Això passa a Catalunya, però pot passar a Escòcia o Irlanda del Nord, on també hi ha policies que són integrals i amb plenes competències en el territori on desenvolupen l’activitat”, explica la presidenta d’Eurocop.
Segons Bosch, les autoritats “han d’entendre que hi ha diferents policies dins d’un mateix territori amb plenes competències i que necessiten accedir als nuclis d’informació igual que la resta”.
Tot plegat, diu aquesta representant sindical, s’ha convertit en una demanda que fa Eurocop perquè “la feina sigui més efectiva al protegir la ciutadania”.
Els recursos de la policia
La caporal Àngels Bosch explica a l’ACN que les retallades en els pressupostos de la Generalitat durant la crisi “s’han notat moltíssim” tant pel que fa a la “reposició de material, de vehicles o la formació” com pel desplegament final de la plantilla.
“Als Mossos falten 1.300 agents”, adverteix la presidenta d’Eurocop, que diu que això implica “un sobreesforç per tots els agents que estan treballant ara, perquè fan la seva feina i la dels 1.300 que no han arribat a entrar mai” al cos.
Bosch també avisa que “ara mateix no tots els Mossos tenen armilla antibales” i que no la tindran fins al 2017.
“Hi ha agents que poden fer servei amb armilla i d’altres que no, és una situació una mica discriminatòria”, lamenta.
Des dels sindicats policials, reclamen que “l’armilla sigui un equipament indispensable i bàsic per sortir a patrullar”.
Com a representant dels agents del cos català, Bosch també considera “desmotivador” que la Generalitat no hagi adquirit encara les pistoles tàser a què s’havia compromès.
“Aquest material l’estem esperant, és una eina entremig del bastó policial i l’arma de foc que permet solucionar moltes actuacions que són difícils de resoldre evitant conseqüències més greus”, explica.
La independència: què faran els Mossos?
Preguntada sobre les conseqüències d’una eventual independència de Catalunya, la presidenta d’Eurocop i Mosso d’Esquadra Àngels Bosch avisa que cal “esperar esdeveniments”.
“Des del nivell de l’Eurocop el que he de dir és que hi ha una legislació vigent i s’hauria de canviar”, explica.
I apunta : “Esperem que als Mossos no se’ls posi en una situació compromesa”.
“Tenim un cap del cos que diu que assumeix totes les conseqüències de qualsevol ordre que s’hagi de donar, però els Mossos estem sotmesos a jutges i tribunals, per moltes ordres que rebem dels superiors”, recorda.
“S’haurà d’avaluar jurídicament quan arribi el moment què és el que poden fer, o el que han de fer”, afegeix.
Segons la presidenta de l'Eurocop, Àngels Bosch, excloure els Mossos d’Esquadra dels bancs de dades de l’Europol posa en perill la seguretat de la ciutadania i dels agents. Bosch adverteix que les “disfuncions” entre els diversos cossos policials amb competències a Catalunya perjudiquen la feina dels Mossos i reivindica el mateix dret d'accés a la informació que la Policia Nacional.
La presidenta d'Eurocop denuncia les diferències pel que fa a informació entre els Mossos i la Policia Nacional. Els agents de la Policia Nacional solen rebre respostes immediates i altres facilitats mentre que als Mossos els triga hores. Això entorpeix la feina i la protecció dels ciutadans. Demanen igualtat per a tots els policies de qualsevol territori.
La presidenta d'Eurocop i Mosso d'Esquadra Àngels Bosch denuncia la desigualtat entre els cossos policials de Catalunya pel que fa a l'accés als nuclis d'informació. Una transmissió d'informació no fluida fa que la feina dels Mossos sigui menys eficaç i perillosa. A més, destaca la falta d'agents al cos policial català i de material arran de les retallades.
El Sindicat de Policies de Catalunya (SPC), ja va denunciar el gener de l’any passat a l’aleshores conseller de l’Interior, Ramon Espadaler, que “durant els caps de setmana i les nits” el Centre de Cooperació Policial i Duanera del Pertús “no es troba operatiu” i si els Mossos fan una identificació han de demanar-ho per escrit a un centre similar d’Hendaia i la resposta triga “un mínim de dues hores i mitja”.
Aquesta caporal dels Mossos d’Esquadra i representant de tots els agents d’Europa lamenta que en una identificació a un cos policial li surti que la persona en qüestió té una ordre de detenció i a un altre no.
La caporal Àngels Bosch explica a l’ACN que les retallades en els pressupostos de la Generalitat durant la crisi “s’han notat moltíssim” tant pel que fa a la “reposició de material, de vehicles o la formació” com pel desplegament final de la plantilla.
“Als Mossos falten 1.300 agents”, adverteix la presidenta d’Eurocop, que diu que això implica “un sobreesforç per tots els agents que estan treballant ara, perquè fan la seva feina i la dels 1.300 que no han arribat a entrar mai” al cos.
El Sindicat de Policies de Catalunya (SPC), ja va denunciar el gener de l’any passat a l’aleshores conseller de l’Interior, Ramon Espadaler, que “durant els caps de setmana i les nits” el Centre de Cooperació Policial i Duanera del Pertús “no es troba operatiu” i si els Mossos fan una identificació han de demanar-ho per escrit a un centre similar d’Hendaia i la resposta triga “un mínim de dues hores i mitja”.
Aquesta caporal dels Mossos d’Esquadra i representant de tots els agents d’Europa lamenta que en una identificació a un cos policial li surti que la persona en qüestió té una ordre de detenció i a un altre no.
La caporal Àngels Bosch explica a l’ACN que les retallades en els pressupostos de la Generalitat durant la crisi “s’han notat moltíssim” tant pel que fa a la “reposició de material, de vehicles o la formació” com pel desplegament final de la plantilla.
“Als Mossos falten 1.300 agents”, adverteix la presidenta d’Eurocop, que diu que això implica “un sobreesforç per tots els agents que estan treballant ara, perquè fan la seva feina i la dels 1.300 que no han arribat a entrar mai” al cos.
Les “disfuncions” entre els diversos cossos policials amb competències a Catalunya perjudiquen la feina dels Mossos, segons denuncia a l’ACN Àngels Bosch, la presidenta d’Eurocop, el sindicat europeu de policies. 
El Sindicat de Policies de Catalunya (SPC), ja va denunciar el gener de l’any passat a l’aleshores conseller de l’Interior, Ramon Espadaler, que “durant els caps de setmana i les nits” el Centre de Cooperació Policial i Duanera del Pertús “no es troba operatiu” i si els Mossos fan una identificació han de demanar-ho per escrit a un centre similar d’Hendaia i la resposta triga “un mínim de dues hores i mitja”. 
Aquesta caporal dels Mossos d’Esquadra i representant de tots els agents d’Europa lamenta que en una identificació a un cos policial li surti que la persona en qüestió té una ordre de detenció i a un altre no. 
La caporal Àngels Bosch explica a l’ACN que les retallades en els pressupostos de la Generalitat durant la crisi “s’han notat moltíssim” tant pel que fa a la “reposició de material, de vehicles o la formació” com pel desplegament final de la plantilla.
El sindicat europeu de policies avisa que l’exclusió dels mossos de l’Europol "pot comprometre" la seguretat de la ciutadania.
Àngels Bosch denuncia els privilegis de què disposa la Policia Nacional en comparació dels Mossos i demana igualtat.
Es demanen canvis legislatius perquè les policies de tots els territoris tinguin el mateix accés a la informació.