Albert Batlle, un camaleó amb poder
El tinent d'alcaldia de Prevenció i Seguretat de Barcelona ha tornat amb protagonisme destacat a l'Ajuntament, on ja va treballar 20 anys abans de fer el salt a Serveis Penitenciaris i dirigir els Mossos d'Esquadra
Albert Batlle és el protagonista de l'arrencada del mandat municipal a Barcelona.
El PSC ha aconseguit l'objectiu de convertir-lo en responsable de la seguretat a la ciutat com a cinquè tinent d'alcaldia i la seva estrena ha sacsejat la capital catalana.
Batlle ha tornat al consistori on ja va treballar durant vint anys com a regidor socialista, entre el 1983 i el 2003, abans de convertir-se en secretari de Serveis Penitenciaris de la Generalitat i, després, en director dels Mossos d'Esquadra.
Un retorn per la porta gran a l'Ajuntament, assumint més poder del que havia adquirit en l'etapa anterior.
El 1999, Batlle se situava sota el focus mediàtic quan el seu fill va ser detingut en el marc d'una manifestació antifeixista el 12 d'octubre, Dia de la Hispanitat.
A diferència d'altres companys seus, el jove va ser alliberat la mateixa nit sense haver passat a disposició judicial.
El 2016, l'actual cinquè tinent d'alcaldia encara recordava l'episodi en una entrevista a La Vanguardia.
"Ha redreçat el rumb i va estudiar Arqueologia, això li va com l’anell al dit al seu perfil d’Indiana Jones", deia.
El xèrif de Collboni
Era molt difícil que si el PSC entrava al govern municipal de Barcelona, Batlle no assumís la cartera de Seguretat.
Al llarg de la campanya de les municipals, Jaume Collboni, va presentar-lo com la solució als problemes d'una Barcelona que patia una "crisi d'inseguretat" per culpa de l'executiu de Colau, segons insistien els socialistes en campanya.
L'any 1999, el fill de Batlle va ser detingut en una manifestació antifeixista del 12 d'octubre; a diferència dels seus companys, va ser alliberat la mateixa nit sense passar a disposició judicial
Amb Batlle, Collboni veu la possibilitat de fer tornar la capital catalana al camí iniciat pel PSC el 2006.
L'ordenança encara és vigent, després que Xavier Trias l'endurís i que Ada Colau no hagi aconseguit prou suports per enterrar-la, el seu objectiu a l'inici del mandat.
Ha estat l'encarregat d'impulsar un dispositiu policial sense precedents, amb una estratègia compartida amb la conselleria d'Interior de Miquel Buch i avalada per Colau.
Víctima d'una carta bomba
Batlle es va començar a familiaritzar amb la seguretat amb el seu nomenament com a secretari de Serveis Penitenciaris el 2003, càrrec que va ocupar fins al 2011.
Tot i ser una feina de despatx, no va estar exempta d'ensurts.
El 2009, una jove anarquista li va enviar una carta bomba, que no va tenir conseqüències.
La noia reclamava l'alliberament de l'històric pres Amadeu Casellas, que havia acusat Batlle de retirar-li permisos per unes declaracions crítiques amb els funcionaris de presons.
La noia finalment va ser condemnada a vuit anys de presó.
La jove anarquista que li va enviar la carta bomba reclamava l'alliberament de l'històric pres Amadeu Casellas, que hava acusat Batlle de retirar-li permisos per unes declaracions crítiques amb els funcionaris de presons
Dos anys després, el 2011, es va estrenar com a director adjunt de l'Oficina Antifrau de Catalunya, moment en què va abandonar la militància socialista per incompatibilitat amb el càrrec.
El 2014, el conseller d'Interior Ramon Espadaler (Unió) li feia confiança amb el nomenament com a director dels Mossos d'Esquadra, càrrec que va continuar ocupant amb els consellers Jordi Jané i Joaquim Forn, tots dos procedents de l'espai convergent.
Polèmic pas pels Mossos
El pas de Batlle pels Mossos va ser polèmic.
Va negar-se a expulsar els agents condemnats a presó per la mort de Juan Andrés Benítez i va rebre crítiques per la gestió del cas Ester Quintana
Batlle, un runner habitual, ha aterrat a la seva antiga casa setze anys després amb la voluntat de posar ordre, al govern i al carrer.
Com en les seves carreres de fons, és conscient que el més important en política no és ser el més ràpid sinó el més resistent.
El PSC tenia molt clar que Albert Batlle seria l’encarregat de la seguretat de Barcelona, si la formació entrava a l’Ajuntament. Així, el polifacètic exregidor socialista, exsecretari de Serveis Penitenciaris i exdirector dels Mossos d’Esquadra tornarà al que va ser el seu consistori, amb més poder i amb la missió de fer tornar la ciutat al camí de l’ordre.
El PSC ha convertit Albert Batlle en cinquè tinent d'alcaldia i en responsable de la seguretat a la ciutat. Batlle va treballar durant 20 anys al consistori, fins al 2003. Després, va ser el secretari de Serveis Penitenciaris i, finalment, es va convertir en el director dels Mossos d'Esquadra l'any 2014, on va rebre crítiques per la seva actuació.
Albert Batlle ha tornat a l’Ajuntament de Barcelona, on ja va treballar com a regidor socialista entre els anys 1983 i 2003, per assumir el càrrec de cinquè tinent d’alcalde i responsable de seguretat, dins del govern d’Ada Colau. Durant la seva absència al consistori, Batlle ha estat secretari de Serveis Penitenciaris de la Generalitat i director dels Mossos d'Esquadra.
Batlle ha tornat al consistori on ja va treballar durant vint anys com a regidor socialista, entre el 1983 i el 2003, abans de convertir-se en secretari de Serveis Penitenciaris de la Generalitat i, després, en director dels Mossos d'Esquadra. 
Era molt difícil que si el PSC entrava al govern municipal de Barcelona, Batlle no assumís la cartera de Seguretat. 
Amb Batlle, Collboni veu la possibilitat de fer tornar la capital catalana al camí iniciat pel PSC el 2006. 
El 2014, el conseller d'Interior Ramon Espadaler (Unió) li feia confiança amb el nomenament com a director dels Mossos d'Esquadra, càrrec que va continuar ocupant amb els consellers Jordi Jané i Joaquim Forn, tots dos procedents de l'espai convergent.
Batlle ha tornat al consistori on ja va treballar durant vint anys com a regidor socialista, entre el 1983 i el 2003, abans de convertir-se en secretari de Serveis Penitenciaris de la Generalitat i, després, en director dels Mossos d'Esquadra.
El 2009, una jove anarquista li va enviar una carta bomba, que no va tenir conseqüències.
Dos anys després, el 2011, es va estrenar com a director adjunt de l'Oficina Antifrau de Catalunya, moment en què va abandonar la militància socialista per incompatibilitat amb el càrrec.
El 2014, el conseller d'Interior Ramon Espadaler (Unió) li feia confiança amb el nomenament com a director dels Mossos d'Esquadra, càrrec que va continuar ocupant amb els consellers Jordi Jané i Joaquim Forn, tots dos procedents de l'espai convergent.
Batlle ha tornat al consistori on ja va treballar durant vint anys com a regidor socialista, entre el 1983 i el 2003, abans de convertir-se en secretari de Serveis Penitenciaris de la Generalitat i, després, en director dels Mossos d'Esquadra.
Al llarg de la campanya de les municipals, Jaume Collboni, va presentar-lo com la solució als problemes d'una Barcelona que patia una "crisi d'inseguretat" per culpa de l'executiu de Colau, segons insistien els socialistes en campanya.
Ha estat l'encarregat d'impulsar un dispositiu policial sense precedents, amb una estratègia compartida amb la conselleria d'Interior de Miquel Buch i avalada per Colau.
El 2014, el conseller d'Interior Ramon Espadaler (Unió) li feia confiança amb el nomenament com a director dels Mossos d'Esquadra, càrrec que va continuar ocupant amb els consellers Jordi Jané i Joaquim Forn, tots dos procedents de l'espai convergent.
Els socialistes confien la seguretat de Barcelona a Albert Batlle, que ja va treballar 20 anys a l’Ajuntament.
Albert Batlle, antic regidor socialista, secretari de Serveis Penitenciaris i director dels Mossos, serà responsable de la seguretat a la ciutat.
Albert Batlle torna a l’Ajuntament de Barcelona com a cinquè tinent d’alcalde i responsable de seguretat de la ciutat.