El cas de Marcel Vivet: l'exemple del que la CUP demana revertir per entrar al Govern
Una de les condicions dels anticapitalistes per facilitar un executiu independentista és que la Generalitat es retiri de les causes contra activistes
El judici contra Marcel Vivet s'havia de celebrar al desembre, però es va ajornar.
Les eleccions estaven convocades pel 14 de febrer i la defensa del jove activista de Badalona va veure "motius electoralistes" en aquell ajornament, instat pels advocats de la Generalitat.
Dos mesos després, la causa arriba a judici i el seu interès s'ha multiplicat.
No només perquè Vivet s'enfronta a una pena de presó important, de cinc anys i mig a petició de la Fiscalia, sinó perquè impacta de ple en les negociacions per a la investidura que han obert ERC i CUP.
Eleccions catalanes 14-F
Carta oberta de Marcel Vivet als partits que volen formar Govern
L'activista demana a ERC, Junts, la CUP i els comuns que la Generalitat que retiri les acusacions particulars contra manifestants
La causa es remunta al setembre 2018, a la manifestació Holi contra el sindicat de la policia espanyola Jusapol.
Vivet va participar de l'acció al centre de Barcelona i cinc mesos després va ser detingut pels Mossos.
Se l'acusa dels delictes de desordres públics, atemptat contra l'autoritat i lesions, els tres delictes habituals en aquest tipus de causes.
Al desembre, hi va haver negociacions entre el Departament d'Interior i la defensa de Vivet per arribar a un acord que finalment no hi va ser.
El Govern proposava retirar el delicte de desordres públics i acusar només d'un delicte d'atemptat lleu, que no implicaria l'ingrés a presó.
La defensa ja va dir en aquell moment que no acceptarien un pacte que impliqués reconèixer uns delictes inexistents.
En aquests últims mesos no hi ha hagut converses entre les parts, segons fonts consultades per aquest diari.
Per tant, a dia d'avui, l'acusació de la Generalitat es manté, tot i que els advocats es reserven el dret de canviar-la o retirar-se al principi o al final del judici.
Els sindicats dels Mossos tenen poder a Interior i no van veure amb bons ulls aquest plantejament del conseller.
Eleccions catalanes 14-F
Les condicions de la CUP per pactar amb ERC: referèndum i pla de xoc social
Els anticapitalistes, decisius per formar Govern, reclamen també la fi de la repressió i una transició ecològica "profunda" i traslladen la "pressió" als republicans
Condició de la CUP: la fi de la repressió
El judici arriba, doncs, en plenes negociacions post 14-F.
La posició de la CUP és clara, en aquest cas i en la resta de causes en què la Generalitat està personada cop a acusació particular i que afecten una setantena de persones.
Els anticapitalistes exigeixen la fi de la repressió, i aquesta és una de les quatre idees que posen sobre la taula en les negociacions amb ERC.
Les altres són la celebració d'un referèndum abans del 2025, un pla de rescat social per la pandèmia i les crisis que se'n deriven, i una transició ecològica profunda.
La vista oral comença, també, després d'una setmana en què l'actuació dels Mossos contra les protestes per l'empresonament de Pablo Hasél no han agradat la CUP.
"Això dificulta les negociacions i fa difícil generar algun tipus d'unitat", advertia dimecres la diputada Maria Sirvent.
Els anticapitalistes sostenen que retirar-se en aquestes causes és qüestió de "voluntat política", com remarcava la cap de llista, Dolors Sabater, en una entrevista amb aquest diari durant la campanya electoral.
I si és qüestió de lleis, com argumenten des de la Generalitat, la CUP respon que ERC i Junts han tingut tres anys per reformar-les.
El fet que la Generalitat es personi com a acusació implica impulsar el procediment i redoblar la repressió contra els acusats, que ja s'han de defensar també de la Fiscalia.
En declaracions a NacióDigital fa uns mesos, el portaveu d'Alerta Solidaria i ara diputat electe de la CUP, Xavi Pellicer, avisava que la Generalitat seria responsable que hi hagués més presos polítics, i negava que els advocats de l'administració estiguessin "obligats" a defensar els Mossos i acusar els manifestants.
El debat ve de lluny i serà una de les qüestions clau d'aquesta legislatura.
Eleccions catalanes 14-F
Guia bàsica per a ERC, Junts i CUP per pactar el Govern (i que funcioni)
El programa, els protocols de funcionament intern, el repartiment d'àrees i la comunicació són clau per deixar enrere el fracàs de la passada legislatura
Precedents que no conviden a l'optimisme
Tots dos han estat condemnats a tres anys i mig de presó, i tots dos estaven acusats de delictes similars als de Vivet.
Aquests dos precedents no conviden a l'optimisme.
Més lluny, a Madrid, hi ha el cas de Dani Gallardo, condemnat a quatre anys i mig de presó per les protestes de la sentència de l'1-O a Madrid.
A les nou del matí de dilluns ja hi ha convocada una concentració de suport per l'activista al passeig de Lluís Companys, a les portes del tribunal.
Es preveu la presència d'Òmnium Cultural, l'ANC i Alerta Solidària entre altes, així com la presència de Dolors Sabater i Albert Botran de la CUP.
Ha començat el judici de Marcel Vivet pels delictes de desordres públics, atemptat contra l'autoritat i lesions durant una manifestació. La Generalitat es presenta com a acusació particular contra l’acusat i això ha dificultat les negociacions per formar Govern entre ERC i la CUP, qui ha demanat que acabi la repressió i es deixi de criminalitzar els manifestants.
La fiscalia acusa Vivet de desordres públics, atemptat contra l'autoritat i lesions i demana cinc anys de presó. El judici coincideix amb les negociacions per la investidura. Els anticapitalistes posen sobre la taula la voluntat de la fi de la repressió i que el fet que la Generalitat sigui part de l'acusació implica redoblar la repressió. 
El judici de Marcel Vivet per participar en una protesta es va ajornar fins després de les eleccions del 14-F. Ara la CUP, decisiva per formar govern, negocia amb ERC i presenta les seves exigències, relacionades amb l'aturada de la repressió. Vivet, que s'enfronta a cinc anys de presó, no ha estat l'únic represaliat.
Vivet va participar de l'acció al centre de Barcelona i cinc mesos després va ser detingut pels Mossos.

Se l'acusa dels delictes de desordres públics, atemptat contra l'autoritat i lesions, els tres delictes habituals en aquest tipus de causes.

Els anticapitalistes exigeixen la fi de la repressió, i aquesta és una de les quatre idees que posen sobre la taula en les negociacions amb ERC.

El fet que la Generalitat es personi com a acusació implica impulsar el procediment i redoblar la repressió contra els acusats, que ja s'han de defensar també de la Fiscalia.
No només perquè Vivet s'enfronta a una pena de presó important, de cinc anys i mig a petició de la Fiscalia, sinó perquè impacta de ple en les negociacions per a la investidura que han obert ERC i CUP.

Vivet va participar de l'acció al centre de Barcelona i cinc mesos després va ser detingut pels Mossos.

Els anticapitalistes exigeixen la fi de la repressió, i aquesta és una de les quatre idees que posen sobre la taula en les negociacions amb ERC.

El fet que la Generalitat es personi com a acusació implica impulsar el procediment i redoblar la repressió contra els acusats, que ja s'han de defensar també de la Fiscalia.
No només perquè Vivet s'enfronta a una pena de presó important, de cinc anys i mig a petició de la Fiscalia, sinó perquè impacta de ple en les negociacions per a la investidura que han obert ERC i CUP.

Vivet va participar de l'acció al centre de Barcelona i cinc mesos després va ser detingut pels Mossos.

El judici arriba, doncs, en plenes negociacions post 14-F.

Els anticapitalistes exigeixen la fi de la repressió, i aquesta és una de les quatre idees que posen sobre la taula en les negociacions amb ERC.
El judici de Marcel Vivet per aldarulls durant una manifestació ha generat tensions entre la CUP i el Govern.
El judici de Marcel Vivet es topa de ple amb les negociacions per la investidura de la CUP i ERC. 
El judici de Vivet arriba després d'eleccions i la CUP exigeix la fi de la repressió per formar govern.