Acadèmics internacionals reclamen que les institucions europees fixin uns punts per resoldre els conflictes territorials
Els intel·lectuals reclamen canalitzar les disputes de sobirania amb "instruments democràtics contemporanis"
Intel·lectuals i acadèmics internacionals han reflexionat avui sobre el projecte europeu i han reclamat de fixar uns punts per resoldre els conflictes territorials de sobirania a Europa.
En el marc de les jornades ‘Conflictes de sobirania a Europa: bases per a una solució’, impulsades per l’Institut d’Estudis Catalans i l’Eusko Ikasbuntza, s’han presentat unes bases de caràcter analític que constaten que els conflictes han de ser canalitzats mitjançant els “instruments democràtics contemporanis” respectant els drets humans.
Els acadèmics han apostat perquè les institucions europees assumeixin un codi de bones pràctiques per a la resolució dels conflictes.
Durant les jornades celebrades de forma virtual i semipresencial a Bilbao, s’ha avançat en la confecció de les bases que el 2021 serviran per consensuar uns punts.
A les bases es destaca l’existència de conflictes al món i a Europa que no són qüestions pendents del passat i que han de ser abordats democràticament.
En el debat mantingut s’ha reconegut que no hi ha solucions senzilles ni ràpides però que el primer pas ha de ser l’elaboració dels estàndards internacionals que haurien d’assumir les diverses institucions europees.
Amb aquest treball fet i implementat, consideren que s’enfortiria el projecte comunitari perquè hi incideixen els valors fundacionals i es potenciaria l’estabilitat a la UE.
A les bases s’assegura que la possibilitat de regular o arbitrar els conflictes territorials de sobirania plantejats per estats europeus pot concernir a la Unió Europea, el Consell d’Europa i l’Organització per la Seguretat i la Cooperació a Europa.
La intervenció podria ser directa davant d’un conflicte participant activament en el procés de resolució o bé indirecta projectant “elements de context” sobre el conflicte que poguessin ajudar a la resolució.
Es destaca que malgrat que les institucions puguin no comptar amb les competències pertinents, sí que poden regular o adoptar directrius o principis d’actuació.
Durant la jornada, el professor de la Universitat Pompeu Fabra Jaume López ha argumentat que amb les bases es pretén contribuir a dotar d’eines perquè els conflictes de sobirania es puguin resoldre i no quedin “enquistats o ignorats”.
“Buscar la solució a través de la democràcia, la legalitat i els drets humans”, ha reclamat.
L’investigador del Centre Europeu per a les qüestions de les minories Sergiusz Bober ha argumentat que cal tenir un full de ruta per evitar que els conflictes territorials degenerin.
“Un codi de bones pràctiques permet crear un espai de diàleg, això permet defensar el dret de les minories”, ha dit.
També ha dit que així es pot garantir que el projecte europeu es basa en el diàleg i la pau.
El professor de dret a la Universitat de Tours (França) Jorge Cagiao ha instat les institucions europees a abordar els conflictes interns i a no deixar-ho només a mans dels estats.
Ha reclamat solucions “democràtiques” i evitar que el dret resolgui conflictes polítics.
L’advocat especialista en conflictes internacionals Michael Van Walt ha recordat que els conflictes territorials “no desapareixeran d’Europa” i ha lamentat que fins ara la UE hagi mostrat “reticències” per involucrar-se.
Ha destacat que cal buscar “incentius” per trobar una solució que respecti els drets dels ciutadans d’acord amb els valors bàsics del projecte europeu.
En la mateixa línia, el professor de ciències polítiques i relacions internacionals de la Universitat de Coventry (Anglaterra) Mads Qvortrup ha afegit que els partits polítics de la UE han de trobar algun “incentiu” per sumar-se al codi de bones pràctiques.
Per això, ha dit que cal ser “creatiu” i que els actors polítics s’impliquin en el codi.
Finalment, el jurista suïs Nicolas Levrat ha parlat del dret a l’autodeterminació i ha constatat que si les institucions europees volen promoure els drets humans, han de torbar una via per garantir l’exercici del dret a l’autodeterminació.
“Sabem que és molt difícil però el codi de bones practiques ha de ser un primer pas per avançar amb el reconeixement a l’autodeterminació”.
Les jornades "Conflictes de sobirania a Europa: bases per a una solució" han estat un debat sobre els conflictes territorials en el si de les institucions europees. El primer que cal, s'ha dit, és establir unes normes que han d'assumir aquestes institucions. Els intervinents han demanat, a més, que els conflictes interns no es deixin només en mans dels estats. 
En el marc de les jornades internacionals "Conflictes de sobirania a Europa: bases per a una solució", organitzades per l’IEC i l’Eusko Ikaskuntza, s’han exposat unes bases per a l’elaboració d’un codi de bones pràctiques que apuntin a l’enfortiment del projecte europeu, dels vincles entre ciutadania i territoris i a potenciar l’estabilitat a la UE.
L'Institut d’Estudis Catalans i l’Eusko Ikaskuntza, han promogut les bases per elaborar un codi de bones pràctiques en la resolució de conflictes territorials de sobirania. Aquestes haurien de servir a les institucions europees per establir una metodologia de resolució. La iniciativa s'emmarca dins de les jornades "Conflictes de sobirania a Europa: bases per a una solució".
Intel·lectuals i acadèmics internacionals han reflexionat avui sobre el projecte europeu i han reclamat de fixar uns punts per resoldre els conflictes territorials de sobirania a Europa. 
En el marc de les jornades ‘Conflictes de sobirania a Europa: bases per a una solució’, impulsades per l’Institut d’Estudis Catalans i l’Eusko Ikasbuntza, s’han presentat unes bases de caràcter analític que constaten que els conflictes han de ser canalitzats mitjançant els “instruments democràtics contemporanis” respectant els drets humans.
Els acadèmics han apostat perquè les institucions europees assumeixin un codi de bones pràctiques per a la resolució dels conflictes.
En el debat mantingut s’ha reconegut que no hi ha solucions senzilles ni ràpides però que el primer pas ha de ser l’elaboració dels estàndards internacionals que haurien d’assumir les diverses institucions europees.
En el marc de les jornades ‘Conflictes de sobirania a Europa: bases per a una solució’, impulsades per l’Institut d’Estudis Catalans i l’Eusko Ikasbuntza, s’han presentat unes bases de caràcter analític que constaten que els conflictes han de ser canalitzats mitjançant els “instruments democràtics contemporanis” respectant els drets humans.
Els acadèmics han apostat perquè les institucions europees assumeixin un codi de bones pràctiques per a la resolució dels conflictes.
L’investigador del Centre Europeu per a les qüestions de les minories Sergiusz Bober ha argumentat que cal tenir un full de ruta per evitar que els conflictes territorials degenerin.
En la mateixa línia, el professor de ciències polítiques i relacions internacionals de la Universitat de Coventry (Anglaterra) Mads Qvortrup ha afegit que els partits polítics de la UE han de trobar algun “incentiu” per sumar-se al codi de bones pràctiques.
Intel·lectuals i acadèmics internacionals han reflexionat avui sobre el projecte europeu i han reclamat de fixar uns punts per resoldre els conflictes territorials de sobirania a Europa. 
En el marc de les jornades ‘Conflictes de sobirania a Europa: bases per a una solució’, impulsades per l’Institut d’Estudis Catalans i l’Eusko Ikasbuntza, s’han presentat unes bases de caràcter analític que constaten que els conflictes han de ser canalitzats mitjançant els “instruments democràtics contemporanis” respectant els drets humans. 
Els acadèmics han apostat perquè les institucions europees assumeixin un codi de bones pràctiques per a la resolució dels conflictes.
En el debat mantingut s’ha reconegut que no hi ha solucions senzilles ni ràpides però que el primer pas ha de ser l’elaboració dels estàndards internacionals que haurien d’assumir les diverses institucions europees.
Les jornades "Conflictes de sobirania a Europa: bases per a una solució" han tingut lloc a avui Bilbao.
Els acadèmics internacionals aposten perquè les institucions europees assumeixin un codi de bones pràctiques per a la resolució dels conflictes.
S'ha posat a debat la creació d'uns estàndards internacionals que ajudin a la resolució democràtica dels conflictes.