El 57,9% de catalans vol excloure les empreses privades de la gestió dels serveis públics
La meitat dels enquestats per l'Observatori de Política Municipal de l'ACM -que exclou Barcelona- estaria disposada a un model de copagament per garantir la viabilitat de les prestacions socials
La majoria dels catalans prefereix que la gestió dels serveis públics el facin al 100% les administracions i, per tant, se n'excloguin les empreses i es trenqui el model actual de col·laboració públic-privat.
Segons l'Observatori de Política Municipal de l'Associació Catalana de Municipis (ACM), fet públic aquest dimecres i que no inclou Barcelona, un 57,9% de les respostes avalen aquesta iniciativa engegada per diversos ajuntaments.
Per contra, un 30,6% defensa mantenir el sistema actual, amb una cogestió amb l'empresa privada, mentre que un minoritari 9% optaria directament per privatitzar directament alguns serveis públics.
Aquesta majoria clara per la gestió pública, a més, es dona en els electorats de tots els partits, però sobretot entre els votants de la CUP (70,3%), els comuns (65%) i PSC (62,1%), seguits pels del PP (58%), ERC (57,6%).
La majoria és més ajustada en els de Cs (50,5%) i entre els que el 2015 van votar CiU (50,2%).
L'observatori està fet en base a 1.200 enquestes telefòniques, entre el 12 i el 26 de març, a municipis de fins a 500.000 habitants (tots, excepte Barcelona), i també assenyala que el "sí" i el "no" a la independència podrien empatar en un referèndum amb alta participació.
Un 40,8% dels enquestats afirma que el municipi ha millorat el darrer any i tan sols un 23,9% creu que ha empitjorat, mentre que la tasca del govern municipal s'aprova amb un 6,03 sobre 10.
Així mateix, un 53,5% dels enquestats tenen molta o bastanta confiança en l'ajuntament i només un 38,4% en tenen poca o gens.
El 88,8% dels catalans, a més, coneix el seu alcalde o alcaldessa i un 51,7% hi té molta o bastanta confiança, en especial perquè governa bé i resol problemes (56,4%), és accessible (27%) o se'l coneix personalment (22,3%).
Les principals demandes
Pel que fa a les demandes dels ciutadans als ajuntaments, la resposta és diferent si es permet una resposta lliure o si s'ha de prioritzar entre un llistat.
En el primer cas, se citen aspectes urbans com la neteja dels carrers (36,3%) o l'estat dels carrers (20,4%), seguits de la seguretat (27,2%).
Si es fan puntuar determinades problemàtiques del 0 al 10, obtenen major nota la creació de llocs de treball (8,59), els serveis sanitaris (8,47) o els serveis per a la gent gran (8,43), seguits també per la seguretat ciutadana (8,35).
Pel que fa als serveis públics, un 61,5% dels enquestats opina que els impostos que es paguen actualment són suficients per fer viables les prestacions de l'estat del benestar, un percentatge inferior al 68,2% de l'observatori del 2017 (l'anterior fet públic), fet que evidenciaria que cada cop es dubtaria més de la seva pervivència.
En aquest sentit, un 49,1% estaria disposat a optar pel copagament d'alguns serveis (menys que el 55,7% de fa dos anys), un 17,8% eliminaria algunes prestacions i un 20,1% no faria ni una cosa ni l'altra.
Exigents amb els ajuntaments
Saldoni ha valorat que creix la percepció que "l'administració ha de suplir les mancances de la ciutadania" i que "els nivells de demandes han arribat a uns nivells altíssims", però Batet alerta que hi ha límits com el finançament del món local o la LRSAL.
Pel que fa a la seguretat, el president de l'ACM denuncia "problemes de bandes organitzades que entren a robar a municipis, amb coneixements perfectes del codi penal espanyol" i que saben, per exemple, que "robant 400 euros, entren per una porta o altra", un fet que genera frustració.
El procés constituent
Afirma, de fet, que els municipis hauran de tenir un paper en el procés constituent que prepara Lluís Llach, que s'està reunint amb alcaldes i dirigents locals.
Considera que el nivell local és un espai per generar consensos transversals que permetin avançar, més enllà de si s'és partidari o detractor de l'objectiu independentista.
Preguntat per la possible fusió amb la Federació de Municipis de Catalunya, pendent des de fa molts anys, Saldoni ha considerat que el Consell de Governs Locals s'ha de convertir en l'interlocutor vàlid amb el Govern i que es va pactar amb l'exconsellera de la Presidència, Elsa Artadi, fer-lo efectiu després de les municipals.
Un cop actiu, però, "les entitats podrien seguir existint com a ens privats", sense concretar amb quines funcions.
Una enquesta de l'Observatori de Política Municipal de l’ACM ha demostrat que la majoria dels catalans, independentment del partit al qual votin, prefereix que els serveis públics els gestionin les administracions públiques. A banda, més de la meitat coneixen el seu alcalde, confien en ell i opinen que paguen suficients impostos per mantenir l’estat de benestar.
La majoria dels catalans prefereix que la gestió dels serveis públics sigui totalment a càrrec de les administracions públiques i que es trenqui el model de col·laboració publicoprivat. Els resultats són similars en tots els electorats, encara que és major entre els votants de la CUP (70,3 %), els comuns (65 %) i el PSC (62,1 %).
Una enquesta de l’ACM ha diagnosticat un empat entre el "sí" i el "no" a la independència. També ha revelat que els catalans estan satisfets amb les gestions municipals, però que preferirien que les administracions públiques controlessin el 100 % dels serveis. Finalment, s’ha reduït el percentatge dels que consideren suficients els impostos actuals pel manteniment de l’estat del benestar.
La majoria dels catalans prefereix que la gestió dels serveis públics el facin al 100% les administracions i, per tant, se n'excloguin les empreses i es trenqui el model actual de col·laboració públic-privat.
Segons l'Observatori de Política Municipal de l'Associació Catalana de Municipis (ACM), fet públic aquest dimecres i que no inclou Barcelona, un 57,9% de les respostes avalen aquesta iniciativa engegada per diversos ajuntaments.
L'observatori està fet en base a 1.200 enquestes telefòniques, entre el 12 i el 26 de març, a municipis de fins a 500.000 habitants (tots, excepte Barcelona), i també assenyala que el "sí" i el "no" a la independència podrien empatar en un referèndum amb alta participació.
Pel que fa als serveis públics, un 61,5% dels enquestats opina que els impostos que es paguen actualment són suficients per fer viables les prestacions de l'estat del benestar, un percentatge inferior al 68,2% de l'observatori del 2017 (l'anterior fet públic), fet que evidenciaria que cada cop es dubtaria més de la seva pervivència.
La majoria dels catalans prefereix que la gestió dels serveis públics el facin al 100% les administracions i, per tant, se n'excloguin les empreses i es trenqui el model actual de col·laboració públic-privat.
Pel que fa als serveis públics, un 61,5% dels enquestats opina que els impostos que es paguen actualment són suficients per fer viables les prestacions de l'estat del benestar, un percentatge inferior al 68,2% de l'observatori del 2017 (l'anterior fet públic), fet que evidenciaria que cada cop es dubtaria més de la seva pervivència.
Preguntat per la possible fusió amb la Federació de Municipis de Catalunya, pendent des de fa molts anys, Saldoni ha considerat que el Consell de Governs Locals s'ha de convertir en l'interlocutor vàlid amb el Govern i que es va pactar amb l'exconsellera de la Presidència, Elsa Artadi, fer-lo efectiu després de les municipals.
Saldoni ha valorat que creix la percepció que "l'administració ha de suplir les mancances de la ciutadania" i que "els nivells de demandes han arribat a uns nivells altíssims", però Batet alerta que hi ha límits com el finançament del món local o la LRSAL.
La majoria dels catalans prefereix que la gestió dels serveis públics el facin al 100% les administracions i, per tant, se n'excloguin les empreses i es trenqui el model actual de col·laboració públic-privat.
L'observatori està fet en base a 1.200 enquestes telefòniques, entre el 12 i el 26 de març, a municipis de fins a 500.000 habitants (tots, excepte Barcelona), i també assenyala que el "sí" i el "no" a la independència podrien empatar en un referèndum amb alta participació. 
Un 40,8% dels enquestats afirma que el municipi ha millorat el darrer any i tan sols un 23,9% creu que ha empitjorat, mentre que la tasca del govern municipal s'aprova amb un 6,03 sobre 10. 
Pel que fa als serveis públics, un 61,5% dels enquestats opina que els impostos que es paguen actualment són suficients per fer viables les prestacions de l'estat del benestar, un percentatge inferior al 68,2% de l'observatori del 2017 (l'anterior fet públic), fet que evidenciaria que cada cop es dubtaria més de la seva pervivència. 
Una enquesta ha demostrat que la majoria dels catalans prefereix que canviï l’actual model públic-privat dels serveis públics.
La majoria dels catalans prefereixen la gestió pública dels serveis públics, segons una enquesta de l'Associació Catalana de Municipis.
Una enquesta avala la gestió dels consistoris i revela certa disconformitat amb la intromissió del sector privat en alguns serveis.