Els horts de ciutat que podrien desaparèixer després de 40 anys
«Cada matí em llevo amb la por que m'ho hagin destruït tot», explica un horticultor d'una zona amenaçada de Sant Cugat
Els vells horts autogestionats de la carretera de Rubí, ubicats al darrere de l'Institut FP (antic Leonardo da Vinci) i a tocar de l'Eroski, a Sant Cugat, podrien tenir els dies comptats.
Una petita part dels terrenys, que abans eren un abocador, són propietat municipal i, una altra més gran, d'immobiliàries de diverses entitats bancàries, majoritàriament del Banc Sabadell.
Fa unes setmanes, l'Ajuntament de Sant Cugat va entregar una resolució als horticultors en la qual s'ordena l'enderrocament "urgent i immediat" de tots els horts, construccions, barraques i tanques de la zona.
La raó?
El consistori al·lega motius de salubritat i consideren que s'està registrant una "situació objectiva de risc" per a les persones i per al medi ambient.
En concret, es registra l'existència d'instal·lacions de subministrament elèctric sense protecció homologada, un abastament d'aigua que difereix de les condicions adequades i instal·lacions d'aigües fecals sense les garanties sanitàries necessàries.
"Alguns portem aquí més de 40 anys i mai havíem tingut cap mena de problema i, de sobte, apareixen uns agents de la Policia Local -el 13 de març- i ens exigeixen que ho recollim tot en menys de 10 dies.
FOTOS Reportatge fotogràfic dels horts ocupats darrere de les carpes Chic
Previous Next
Alguns d'ells critiquen inclús no haver rebut cap mena de notificació de l'anunciat desallotjament.
"Els policies van arribar i van repartir els documents.
I és que tots asseguren que ningú hi viu allà i venen quan volen.
"La gent ve a conrear.
Aquí no hi ha negoci, tot és per al consum personal", afirma contundent Santiago Segundo, que té una de les parcel·les més antigues de la zona, a tocar de la riera.
"No estem fent mal a ningú, simplement hem estat aprofitant un lloc que estava buit per conrear.
La pregunta del milió
I és que tots coincideixen en la "pregunta del milió".
Per què ara?
Pinargote retreu cert paper de "deixadesa" per part de l'Ajuntament, perquè era conegut que portaven molts anys aquí i s'ha tingut temps de sobra per trobar alguna mena d'encaix consensuat i no tot de cop.
"Nosaltres volem que se'ns regularitzi.
Si hem de pagar algun impost o lloguer per la terra estem disposats a pagar-lo", accedeixen tots que també apunten que des de fa temps es fan controls policials rutinaris.
No obstant això, en l'últim any s'ha produït una situació que podria ser el motor que ha fet engegar tot aquest procés de desballestament.
Fa poc més de 12 mesos, a l'àrea de darrere de les carpes Chic només hi havia 22 parcel·les i quedaven totes recollides a l'interior dels camps abandonats.
Però en l'últim any, els espais s'han multiplicat exponencialment i ara s'apropen a les 90 parcel·les.
Un creixement problemàtic
Aquest increment es deu principalment a dues raons: la crisi de la Covid-19 i les obres de l'autopista C-58.
Per una banda, la pandèmia ha provocat que moltes famílies humils, amb els pares sense feina, optin per ocupar terrenys per conrear i obtenir així una font d'aliment per a l'autoconsum.
Tanmateix, valoren la tasca social que han exercit des que hi són, netejant l'abocador i protegint la biodiversitat de la zona.
Per tots aquests motius i amb clara voluntat de col·laborar, demanen la mediació de l'Ajuntament per mirar d'arribar a un acord.
"A nosaltres ja ens van fer fora de Sant Cugat pels elevats preus dels habitatges.
Demanem que no se'ns expulsi d'aquí també sense establir una línia directa de contacte per cercar opcions alternatives", apunten mentre temen que Banc Sabadell -propietari de part dels terrenys- faci una nova promoció d'habitatges.
"Suposadament, l'actual govern de Sant Cugat és partidari de construir una ciutat verda.
Afirmacions "falses"
Pel que fa a les afirmacions que fan des de l'administració local, els horticultors les neguen.
Asseguren que cap d'ells utilitza aigua bruta de la riera per regar els seus cultius sinó que la treuen de tres pous que s'emplenen d'aigües netes subterrànies.
En aquest sentit, en l'última setmana, més d'una seixantena dels horticultors s'han conjurat en una assemblea per "defensar-se" i consensuar plegats les línies d'acció pel futur.
En cas que es procedeixi al desallotjament, els afectats avisen que es reserven el dret de reclamar indemnitzacions per danys i perjudicis per les pèrdues econòmiques i els danys morals en veure's abocats a abandonar "impositiva i coercitivament" els terrenys i animals.
L'Ajuntament de Sant Cugat ordena l’enderrocament dels horts de la carretera de Rubí que han anat augmentant per la pandèmia i la manca de feina. El consistori afirma que els motius són la insalubritat i el risc per a les persones i el medi. Els afectats opinen que tot és de consum personal i en demanen la regularització.
L'avís d'enderrocament ha arribat als horticultors de Sant Cugat, que han quedat molt afectats amb la notícia. Asseguren que aquest fet afecta econòmicament moltes famílies i que no fan cap activitat que comporti riscos, ja que els usen per al consum particular. Avisen que si se'ls desallotja finalment, demanaran indemnització econòmica per les pèrdues que això els causarà.
L'Ajuntament de Sant Cugat ordena l'enderrocament dels horts i construccions de la carretera de Rubí. Els terrenys són propietat d'immobiliàries de diverses entitats bancàries i del consistori. Els horticultors demanen la mediació de l'Ajuntament per a arribar a un acord i evitar-ne l'expulsió. A més, neguen els motius exposats pel consistori per a abolir-los i creuen que hi volen construir habitatges.
Els vells horts autogestionats de la carretera de Rubí, ubicats al darrere de l'Institut FP (antic Leonardo da Vinci) i a tocar de l'Eroski, a Sant Cugat, podrien tenir els dies comptats.
Fa unes setmanes, l'Ajuntament de Sant Cugat va entregar una resolució als horticultors en la qual s'ordena l'enderrocament "urgent i immediat" de tots els horts, construccions, barraques i tanques de la zona. 
El consistori al·lega motius de salubritat i consideren que s'està registrant una "situació objectiva de risc" per a les persones i per al medi ambient. 
D'una banda, la pandèmia ha provocat que moltes famílies humils, amb els pares sense feina, optin per ocupar terrenys per a conrear i obtenir així una font d'aliment per a l'autoconsum. 
Fa unes setmanes, l'Ajuntament de Sant Cugat va entregar una resolució als horticultors en la qual s'ordena l'enderrocament "urgent i immediat" de tots els horts, construccions, barraques i tanques de la zona.
"Aquí no hi ha negoci, tot és per al consum personal", afirma contundent Santiago Segundo, que té una de les parcel·les més antigues de la zona, a tocar de la riera.
Pel que fa a les afirmacions que fan des de l'administració local, els horticultors les neguen.
Asseguren que cap d'ells utilitza aigua bruta de la riera per a regar els seus cultius sinó que la treuen de tres pous que s'omplen d'aigües netes subterrànies.
Fa unes setmanes, l'Ajuntament de Sant Cugat va entregar una resolució als horticultors en la qual s'ordena l'enderrocament "urgent i immediat" de tots els horts, construccions, barraques i tanques de la zona.
El consistori al·lega motius de salubritat i consideren que s'està registrant una "situació objectiva de risc" per a les persones i per al medi ambient. 
Pinargote retreu cert paper de "deixadesa" per part de l'Ajuntament, perquè era conegut que portaven molts anys aquí i s'ha tingut temps de sobra per a trobar alguna mena d'encaix consensuat i no tot de cop. 
En cas que es procedeixi al desallotjament, els afectats avisen que es reserven el dret de reclamar indemnitzacions per danys i perjudicis per les pèrdues econòmiques i els danys morals en veure's abocats a abandonar "impositiva i coercitivament" els terrenys i els animals.
Ajuntament de Sant Cugat ordena l'enderrocament de camps de cultiu, horts, construccions i parcel·les de la carretera de Rubí. 
Els horts de Sant Cugat han estat avisats que seran enderrocats en els propers 10 dies.
El consistori de Sant Cugat vol destruir els vells horts autogestionats de la carretera de Rubí.