Què uneix i què separa el Govern i la Moncloa en l'arrencada del diàleg
Només la voluntat d'encetar les converses suposa un punt sòlid en comú entre les dues parts de la negociació; referèndum, amnistia i mediador són les discrepàncies més rellevants
Tot preparat perquè, a partir de les 16.30, es reuneixin a la Moncloa les delegacions de la Generalitat i del govern espanyol en la primera trobada de la taula de diàleg.
Un organisme de nova creació amb vuit membres per banda -Pablo Iglesias és baixa d'última hora per una amigdalitis- que pretén posar fil a l'agulla a la resolució del conflicte polític existent des de la una dècada entre Catalunya i l'Estat.
Què uneix i què separa les dues parts de cara a la primera trobada?
Ho repassem.
- Nova etapa
L'única qüestió de fons que suposa una coincidència entre les dues parts és la necessitat que el diàleg arrenqui.
"Avançar és començar", sostenia ahir Carmen Calvo, vicepresidenta del govern espanyol i membre de la taula de diàleg.
Des de les dues parts s'assumeix que el camí serà llarg, complex i costerut, i que la campanya electoral catalana no hi ajudarà.
Existeix la voluntat, això sí, d'encetar una nova etapa després d'una dècada de ruptura que ha comportat presó, exili i múltiples desconfiances.
"Anem a defensar un model de país, de benestar i d'oportunitats", ha ressaltat el president de la Generalitat, Quim Torra, poc abans d'agafar el tren cap a Madrid en una visita al Barcelona Supercomputing Center.
Torra ha volgut posar èmfasi en la "importància" del viatge, que l'agafa en la recta final del seu mandat.
- Calendari
La Generalitat, com assenyalava ahir la consellera de la Presidència, Meritxell Budó, aspira a "encarar" un calendari de negociació.
Sense ordre del dia tancat -la Moncloa insisteix que la primera trobada ha de servir per fer un "diagnòstic"-, la part catalana sosté que cal posar mètode al diàleg perquè no sigui buit i perquè es compleixin els acords als quals es puguin arribar.
Això lliga amb la demanda del mediador, que forma part del capítol de discrepàncies entre les dues administracions.
El calendari del diàleg és rellevant perquè estarà estretament vinculat al de les eleccions catalanes -la tardor apareix ara com l'època més probable perquè Torra hi situï els comicis, tal com li reclamen sectors de Junts per Catalunya (JxCat)- i també al dels pressupostos generals de l'Estat, que aquest dijous inicien tràmit al Congrés dels Diputats amb el debat de l'objectiu d'estabilitat pressupostària.
Pedro Sánchez aspira al suport d'ERC, però els republicans necessitaran avenços per negociar-los i aprovar-los, si és el cas.
- Autodeterminació
És la principal demanda política que posarà Torra damunt la taula.
La qüestió separa les dues delegacions, perquè la Moncloa no està disposada a acceptar un referèndum sobre la independència i aposta per votar "un acord".
L'entesa entre el PSOE i ERC per investir Sánchez assegura que el resultat que surti de la taula de diàleg passarà per les urnes, però això només passarà si hi ha un acord entre les dues parts.
No sembla probable que arribi abans de les eleccions catalanes, si és que arriba.
- Llei d'amnistia
El president de la Generalitat, en la carta que va enviar dijous passat a la Moncloa, va insistir com a segon punt en la necessitat de l'amnistia i la fi de la repressió.
És per això que la part catalana reclama una llei específica d'amnistia, que ara mateix no forma part dels plans del PSOE.
El govern, integrat pels socialistes i Podem, promou una reforma del codi penal al Congrés que rebaixi les penes del delicte de sedició i que permeti aplicar-se de forma retroactiva als líders independentistes condemnats pel Suprem.
Els comuns són al darrere d'aquesta iniciativa.
Nova legislatura
Qui és qui en la taula de diàleg
La part catalana està formada per membres del Govern, representants de JxCat de l'entorn de Puigdemont i dirigents d'ERC; la banda estatal inclou només integrants del consell de ministres
- Mediador internacional
En la mateixa missiva, Torra avançava que posaria damunt la taula la necessitat d'un mediador internacional que monitoritzés el diàleg entre les dues parts.
"Els mediadors seran els 47 milions d'espanyols, perquè la negociació serà transparent", assenyala sempre que pot Sánchez.
La figura del mediador ha generat polèmica entre JxCat, que el veu "obligatori", i ERC, que el considera positiu però sense arribar a ser un motiu per no arrencar el diàleg amb l'Estat.
El Parlament hi va votar a favor fa tres setmanes.
La primera taula de diàleg entre els governs espanyol i català iniciarà l'apropament entre Espanya i Catalunya per intentar resoldre el conflicte polític. De moment, l’únic punt en comú entre les dues delegacions és la voluntat de dialogar, ja que la delegació espanyola no vol acceptar les demandes independentistes del dret a l’autodeterminació, l’amnistia i la inclusió d'un mediador internacional.
Avui a partir de les 16.30 h, es reuniran a la Moncloa la Generalitat i el govern espanyol per començar una taula de diàleg. L'únic punt de partida en comú és la necessitat que el diàleg comenci. Això no obstant, el PSOE no contempla l'opció de l'autodeterminació que exigeix Catalunya, però necessita el suport dels catalans per aprovar els pressupostos.
La primera trobada de la taula de diàleg entre els governs d’Espanya i de Catalunya serà el primer pas d’un llarg i difícil camí per intentar reconstruir una malparada relació. No obstant això, a part de la voluntat de començar una nova etapa, no semblen tenir res més en comú. Tant és així que ni ordre del dia han tancat.
Tot preparat perquè, a partir de les 16.30, es reuneixin a la Moncloa les delegacions de la Generalitat i del govern espanyol en la primera trobada de la taula de diàleg.
Sense ordre del dia tancat -la Moncloa insisteix que la primera trobada ha de servir per fer un "diagnòstic"-, la part catalana sosté que cal posar mètode al diàleg perquè no sigui buit i perquè es compleixin els acords als quals es puguin arribar.
La qüestió separa les dues delegacions, perquè la Moncloa no està disposada a acceptar un referèndum sobre la independència i aposta per votar "un acord".
El president de la Generalitat, en la carta que va enviar dijous passat a la Moncloa, va insistir com a segon punt en la necessitat de l'amnistia i la fi de la repressió.
Tot preparat perquè, a partir de les 16.30, es reuneixin a la Moncloa les delegacions de la Generalitat i del govern espanyol en la primera trobada de la taula de diàleg.
L'única qüestió de fons que suposa una coincidència entre les dues parts és la necessitat que el diàleg arrenqui.
Sense ordre del dia tancat -la Moncloa insisteix que la primera trobada ha de servir per fer un "diagnòstic"-, la part catalana sosté que cal posar mètode al diàleg perquè no sigui buit i perquè es compleixin els acords als quals es puguin arribar.
L'entesa entre el PSOE i ERC per investir Sánchez assegura que el resultat que surti de la taula de diàleg passarà per les urnes, però això només passarà si hi ha un acord entre les dues parts.
Tot preparat perquè, a partir de les 16.30, es reuneixin a la Moncloa les delegacions de la Generalitat i del govern espanyol en la primera trobada de la taula de diàleg.
Des de les dues parts s'assumeix que el camí serà llarg, complex i costerut, i que la campanya electoral catalana no hi ajudarà. 
Existeix la voluntat, això sí, d'encetar una nova etapa després d'una dècada de ruptura que ha comportat presó, exili i múltiples desconfiances. 
Sense ordre del dia tancat -la Moncloa insisteix que la primera trobada ha de servir per fer un "diagnòstic"-, la part catalana sosté que cal posar mètode al diàleg perquè no sigui buit i perquè es compleixin els acords als quals es puguin arribar.
Les delegacions dels governs català i espanyol celebraran la primera taula de diàleg per intentar resoldre el conflicte polític.
Comença la taula de diàleg a la Moncloa entre la Generalitat i el govern espanyol sobre l'autodeterminació.
Comença la negociació entre Espanya i Catalunya, amb una ferma voluntat de diàleg, però múltiples discrepàncies.