Té cap sentit celebrar Nadal en un any de pandèmia, si no s’han celebrat ni Pasqua, ni el Hajj, ni l’Any Nou Xinès?
Enguany, les celebracions més importants de diverses cultures han estat molt limitades, fins i tot anul·lades, per evitar contagis
S’acosta Nadal i tothom entén que aquest serà un Nadal estrany.
En veure el gran risc associat a la celebració de festivals públics durant una pandèmia, els qui celebrem Nadal hauríem de preguntar-nos: “Paga la pena?”
El professor Andrew Hayward, epidemiòleg, diu que alleugerir les restriccions durant el període de Nadal seria “llançar combustible al foc” de la pandèmia.
Les conseqüències de passar temps amb persones vulnerables en espais tancats durant hores podrien fer-se tràgicament evidents el gener del 2021.
Els EUA segurament veuran un gran nombre de morts a conseqüència de les celebracions del Dia d’Acció de Gràcies: una nació dividida va tenir una resposta mixta previsible a la recomanació que enguany era millor que se’n limités la celebració.
Molts dels grans festivals públics que s’havien de celebrar enguany van introduir restriccions específiques per a fer front a la covid-19.
Aquestes restriccions sembla que han estat força acceptades pels implicats i s’ha demostrat que han reduït la càrrega de la salut pública.
Els governs europeus n’haurien d’aprendre, d’aquests exemples.
L’Any Nou Lunar, també conegut com a Any Nou Xinès, és la migració anual més gran del món, que implica el moviment massiu de viatgers en uns tres mil milions de viatges.
El moviment és generalitzat a tota la Xina, amb importants viatges internacionals addicionals.
Amb el coronavirus, que llavors estava en un moment de gran propagació, el govern xinès va cancel·lar gran part dels quaranta dies de celebració de l’Any Nou 2020, al gener i febrer.
El grup WorldPop de la Universitat de Southampton ha fet servir dades històriques de viatges per a analitzar les ciutats de la Xina i més països que típicament haurien vist grans quantitats de passatgers durant aquest festival.
Fora de la Xina, es va demostrar que les destinacions de l’Àsia sud-oriental eren les que corrien més risc, entre elles Bangkok, Tòquio i Seül.
Sydney, Melbourne, Los Angeles i Londres figuraven també entre les destinacions que solien rebre una quantitat més gran de viatgers cap a la Xina i des d’allà.
Les anàlisis dels moviments de població fetes per WorldPop suggereixen que les mesures de rastreig de contactes i de distanciament social van ser efectives per a reduir la transmissió del virus, seguides de les restriccions de mobilitat.
Sense aquestes mesures combinades, s’estima que el nombre de casos hauria estat seixanta-set vegades més alt.
La pandèmia ha estat catastròfica per al món, però podria haver estat molt pitjor.
A Israel, Pasqua es va celebrar enguany del 8 al 16 d’abril.
A principi d’abril, Israel experimentava la seva primera onada d’infeccions per covid-19, amb diversos centenars de nous casos reportats cada dia.
El govern estava tan preocupat que va introduir restriccions addicionals durant el període de vacances, a més de les existents.
Això incloïa no viatjar entre ciutats i no visitar diferents llars.
Un component clau de la celebració sol ser que desenes de milers de ciutadans visitin el Mur Oriental (que es coneix com el Mur de les Lamentacions), però el 2020 només s’hi van permetre deu visitants alhora.
El nombre de nous casos diaris a Israel va continuar disminuint fins a mitjan juny, quan es va produir una segona onada important.
Més de dos milions de musulmans solen viatjar cada any a la Meca, a l’Aràbia Saudita, per fer el pelegrinatge del Hajj.
La salut pública és sempre una part important d’aquest esdeveniment.
Per exemple, només s’expedeix un visat als viatgers si tenen la prova d’haver estat vaccinats contra la meningitis abans del viatge.
El 2020, només uns 10.000 pelegrins van viatjar a la Meca, amb restriccions governamentals pel que fa a qui podia viatjar.
Aquestes restriccions incloïen l’exclusió de la gent gran –els pelegrins havien de tenir entre vint i cinquanta anys– i també requerien períodes de quarantena i haver-se fet una prova de covid-19 amb resultat negatiu.
Els resultats dels models matemàtics emprats per a l’anàlisi suggereixen que aquestes restriccions van evitar un nombre significatiu de nous casos.
Veient aquests exemples, caldria repensar la celebració de Nadal en aquest any de pandèmia.
No cal estar en contra de veure els avis.
Ningú no suggereix que s’hagi de prohibir la festa.
Però en aquest moment concret de la història és vital que reduïm els excessos molt per sota dels nivells habituals.
Els vaccins són en camí, però la pandèmia encara està lluny d’acabar-se.
Veient els bons resultats que les mesures de rastreig de contactes i de distanciament social han tingut a altres països, com la Xina, Israel o l’Aràbia Saudita, durant les seves festes tradicionals, cal pensar bé si realment val la pena relaxar les restriccions durant Nadal i arriscar-se que augmentin els contagis de covid-19 i les defuncions.
Aquest any 2020, moltes de les festivitats grans religioses no s'han celebrat i s'han introduït mesures molt restrictives per poder pal·liar la crisi de la covid. Ara, cal preguntar-se si es pot celebrar Nadal com sempre o potser caldria esperar i seguir amb les restriccions perquè el 2021 no hi hagi un pic de nous contagis.
Aquest any, les celebracions més importants de diverses cultures han estat molt limitades o anul·lades per evitar contagis de covid. Segons les anàlisis dels moviments de població, les mesures de rastreig de contactes i de distanciament social van ser efectives per a reduir la transmissió del virus, així com les restriccions de mobilitat, en menor mesura.
En veure el gran risc associat a la celebració de festivals públics durant una pandèmia, els qui celebrem Nadal hauríem de preguntar-nos: “Paga la pena?”.
El professor Andrew Hayward, epidemiòleg, diu que alleugerir les restriccions durant el període de Nadal seria “llançar combustible al foc” de la pandèmia.
Les anàlisis dels moviments de població fetes per WorldPop suggereixen que les mesures de rastreig de contactes i de distanciament social van ser efectives per a reduir la transmissió del virus, seguides de les restriccions de mobilitat.
Però en aquest moment concret de la història és vital que reduïm els excessos molt per sota dels nivells habituals
En veure el gran risc associat a la celebració de festivals públics durant una pandèmia, els qui celebrem Nadal hauríem de preguntar-nos: “Paga la pena?”
Aquestes restriccions sembla que han estat força acceptades pels implicats i s’ha demostrat que han reduït la càrrega de la salut pública.
Les anàlisis dels moviments de població fetes per WorldPop suggereixen que les mesures de rastreig de contactes i de distanciament social van ser efectives per a reduir la transmissió del virus, seguides de les restriccions de mobilitat.
Veient aquests exemples, caldria repensar la celebració de Nadal en aquest any de pandèmia.
En veure el gran risc associat a la celebració de festivals públics durant una pandèmia, els qui celebrem Nadal hauríem de preguntar-nos: “Paga la pena?”.
Amb el coronavirus, que llavors estava en un moment de gran propagació, el govern xinès va cancel·lar gran part dels quaranta dies de celebració de l’Any Nou 2020, al gener i febrer.
El grup WorldPop de la Universitat de Southampton ha fet servir dades històriques de viatges per a analitzar les ciutats de la Xina i més països que típicament haurien vist grans quantitats de passatgers durant aquest festival.
Les anàlisis dels moviments de població fetes per WorldPop suggereixen que les mesures de rastreig de contactes i de distanciament social van ser efectives per a reduir la transmissió del virus, seguides de les restriccions de mobilitat.
Relaxar les restriccions durant el Nadal podria causar un gran augment en el nombre de morts associades a la covid-19.
Es planteja que no se celebri Nadal com sempre, tal com han fet altres religions amb les seves festivitats.
La gent es pregunta si val la pena celebrar el Nadal aquest any enmig de la pandèmia.