Junqueras i Romeva demanen la suspensió de la sentència de l'1-O mentre es resol el recurs al TC
Els dirigents d'ERC denuncien vulneracions de drets fonamentals i consideren que el delicte de sedició és imprevisible, desproporcionat i obsolet
Oriol Junqueras i Raül Romeva han presentat recurs d'empara al Tribunal Constitucional (TC) contra la sentència de l'1-O del Tribunal Suprem.
La defensa dels dos líders d'ERC denuncia vulneracions de drets fonamentals en el judici del procés, entre d'altres el dret de reunió i de manifestació, i també critica la condemna per sedició, un delicte que considera imprevisible, desproporcionat i obsolet.
En el recurs, de 294 pàgines i redactat per Van den Eynde i Roxana Staniloaie, la defensa dels dirigents independentistes també demana al TC que presenti diverses qüestions prejudicials a la justícia europea.
L'escrit, que s'ha fet públic avui tot i que el termini per presentar els recursos d'empara al TC acabava dijous, denuncia una vulneració flagrant dels drets fonamentals.
En concret, assegura que s'ha vulnerat el dret de reunió i manifestació, el dret a la llibertat d'expressió i la llibertat ideològica, i el dret de participació i representació política.
Pel que fa al dret de reunió, Junqueras i Romeva argumenten que el 20 de setembre i l'1-O va ser un exercici d'aquest dret, que inclou la protesta no violenta.
"Defensar un referèndum no és organitzar un alçament tumultuari", argumenten els advocats.
Sobre la llibertat d'expressió, la defensa sosté que la causa del procés és "una criminalització generalitzada" de l'independentisme.
Considera que s'ha vulnerat el dret a expressar opinions polítiques favorables a la independència, tant amb la repressió dels votants com amb la condemna d'entre nou i tretze anys de presó als líders del procés.
Així mateix, Van den Eynde i Staniloaie consideren que s'han vulnerat els drets de participació i representació política de Junqueras i Romeva.
Això es va fer, diuen les defenses, per "neutralitzar una determinada opció política i els seus representants".
Argumenten que s'ha fet un ús abusiu de la presó preventiva, s'ha prohibit la participació en campanyes electorals i s'ha negat la immunitat parlamentària dels dos acusats, que van ser elegits a les eleccions del 28-A al Congrés dels Diputats.
Tot plegat, diu el recurs, lesiona la presumpció d'innocència, el dret al sufragi passiu i l'interès públic de la ciutadania.
El cas no es podia jutjar
Oriol Junqueras i Raül Romeva també mantenen que la causa no es podia jutjar.
En aquest sentit, argumenten que Junqueras va ser elegit membre del Parlament Europeu i això li donava immunitat i, per tant, la sentència no es podia dictar fins que no es resolgués el suplicatori.
Van den Eynde recorda, en aquest sentit, que el mateix Suprem va dir que la resolució del TJUE tindria eficàcia en el cas de Junqueras independentment de la seva situació.
El judici tampoc es podia produir perquè Junqueras i Romeva perquè tenien immunitat parlamentària i la seva actuació com a diputats quedava emparada en aquesta prerrogativa, que té per objectiu vetllar per la llibertat ideològica, d'expressió, de reunió i de representació política.
En la mateixa línia, els advocats també consideren que el Suprem no va respectar la immunitat parlamentària que tenien com a diputat i senador arran de les eleccions del 28-A.
La sedició i el judici just
La defensa de Junqueras i Romeva també diu que el delicte de sedició no s'ajusta als fets i que és desproporcionat, imprevisible i obsolet.
Van den Eynde sosté que el tribunal no ha tingut en compte altres tipus delictius menys greus que també protegeixen l'ordre públic, com la desobediència, i que la manca de concreció de la definició de la sedició fa que molts fets puguin ser castigats amb aquest delicte.
El recurs també denuncia que s'ha vulnerat el dret a un judici just, el dret al jutge predeterminat per llei (el Suprem no era competent per jutjar la causa) i el tribunal no era independent ni imparcial.
Així mateix, la divisió de la causa en diversos procediments pot provocar indefensió per als acusats.
El recurs també diu que s'ha fet una investigació irregular en el marc d'una causa general contra l'independentisme i que s'ha restringit la capacitat provatòria.
Oriol Junqueras i Raül Romeva, dirigents d'ERC, han demanat la suspensió de la sentència de l'1-O mentre es resol el recurs al Tribunal Constitucional. Segons la defensa dels líders del partit independentista, s'han produït vulneracions de drets fonamentals en el judici del procés, i considera que el delicte de sedició és imprevisible, desproporcionat i obsolet.
La defensa d'Oriol Junqueras i Raül Romeva ha presentat recurs d'empara al TC contra la sentència del Suprem per l’1-O. El recurs es fonamenta en la presumpta vulneració, entre d’altres, dels drets de reunió i manifestació, a la llibertat d'expressió i llibertat ideològica i del dret de participació i representació política. El judici també hauria vulnerat la seva immunitat parlamentària.
La defensa de Junqueras i Romeva ha presentat un recurs d’empara al TC al·legant vulneracions dels drets fonamentals, com el de reunió, de manifestació i de representació política. Denuncien també que el Suprem no els va respectar la immunitat parlamentària com a diputat i senador respectivament i que el delicte de sedició és imprevisible per definició, desproporcionat i obsolet.
Oriol Junqueras i Raül Romeva han presentat recurs d'empara al Tribunal Constitucional (TC) contra la sentència de l'1-O del Tribunal Suprem.
La defensa dels dos líders d'ERC denuncia vulneracions de drets fonamentals en el judici del procés, entre d'altres el dret de reunió i de manifestació, i també critica la condemna per sedició, un delicte que considera imprevisible, desproporcionat i obsolet.
El recurs també denuncia que s'ha vulnerat el dret a un judici just, el dret al jutge predeterminat per llei (el Suprem no era competent per jutjar la causa) i el tribunal no era independent ni imparcial.
Van den Eynde sosté que el tribunal no ha tingut en compte altres tipus delictius menys greus que també protegeixen l'ordre públic, com la desobediència, i que la manca de concreció de la definició de la sedició fa que molts fets puguin ser castigats amb aquest delicte.
Oriol Junqueras i Raül Romeva han presentat recurs d'empara al Tribunal Constitucional (TC) contra la sentència de l'1-O del Tribunal Suprem.
La defensa dels dos líders d'ERC denuncia vulneracions de drets fonamentals en el judici del procés, entre d'altres el dret de reunió i de manifestació, i també critica la condemna per sedició, un delicte que considera imprevisible, desproporcionat i obsolet.
En concret, assegura que s'ha vulnerat el dret de reunió i manifestació, el dret a la llibertat d'expressió i la llibertat ideològica, i el dret de participació i representació política.
El judici tampoc es podia produir perquè Junqueras i Romeva perquè tenien immunitat parlamentària i la seva actuació com a diputats quedava emparada en aquesta prerrogativa, que té per objectiu vetllar per la llibertat ideològica, d'expressió, de reunió i de representació política.
Oriol Junqueras i Raül Romeva han presentat recurs d'empara al Tribunal Constitucional (TC) contra la sentència de l'1-O del Tribunal Suprem.
La defensa dels dos líders d'ERC denuncia vulneracions de drets fonamentals en el judici del procés, entre d'altres el dret de reunió i de manifestació, i també critica la condemna per sedició, un delicte que considera imprevisible, desproporcionat i obsolet.
Considera que s'ha vulnerat el dret a expressar opinions polítiques favorables a la independència, tant amb la repressió dels votants com amb la condemna d'entre nou i tretze anys de presó als líders del procés.
Van den Eynde sosté que el tribunal no ha tingut en compte altres tipus delictius menys greus que també protegeixen l'ordre públic, com la desobediència, i que la manca de concreció de la definició de la sedició fa que molts fets puguin ser castigats amb aquest delicte. 
Els dirigents d'ERC, Junqueras i Romeva, sol·liciten que se suspengui la sentència de l'1-O en espera del recurs del TC.
Junqueras i Romeva recorren la sentència de l’1-O davant del Tribunal Constitucional per una presumpta vulneració de diversos drets fonamentals.
Junqueras i Romeva recorren al Tribunal Constitucional per suspendre la sentència de l’1-O dictada pel Suprem.