Qui defensa l'indult i qui no als independentistes empresonats?
Els socis del nou govern espanyol no comparteixen posició sobre l'ús d'aquest mecanisme mentre tant els presos com els seus partits rebutgen demanar-lo
Superada la investidura i amb el compromís explícit de Pedro Sánchez de "desjudicialitzar" el conflicte amb Catalunya -que topa amb les decisió del Tribunal Suprem sobre Oriol Junqueras-, dues paraules tornen a copar el debat polític: indult i amnistia.
Sotmès a una alta pressió de la dreta, que l'acusa de deixar el govern en mans dels "colpistes", el PSOE s'ha afanyat en dir públicament que cap d'aquestes dues vies que permetria la llibertat dels dirigents independentistes empresonats està sobre la taula.
Ha estat el secretari d'Organització del PSC i membre de l'equip negociador amb els republicans, Salvador Illa, qui ha dit aquest dijous a RAC1 que el nou govern no contempla ni l'indult ni l'amnistia.
El dirigent socialista ha insistit que cap de les dues qüestions han estat abordades en la negociació amb ERC, tot i admetre que podran ser plantejades en la mesa de diàleg que es posarà en marxa.
"No crec que pugui anar per aquest camí", ha insistit.
Tot plegat, mentre dimarts la líder dels comuns i alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, assegurava que l'indult és l'opció "eficaç i ràpida" per desjudicialitzar el conflicte.
De fet, els comuns han defensat en els darrers mesos, també en campanya electoral, que l'indult i la reforma del delicte de sedició en el codi penal eren els dos mecanismes pels quals apostaven per aconseguir l'alliberament dels presos polítics.
sentència de l'1-O
UGT de Catalunya demanarà l'indult per a Bassa
Ros explica que l'organització iniciarà el procés però no concreta "el com i el quan"
Les declaracions de dirigents socialistes i de l'òrbita de Podem reflecteixen una de les discrepàncies cabdals que haurà de gestionar el futur govern de coalició de Pedro Sánchez i Pablo Iglesias.
Tot i això, els independentistes han insistit que no demanaran l'indult i que l'amnistia ha de ser el camí.
Així pensen plantejar-ho tant Junts per Catalunya com ERC a les negociacions amb el PSOE.
De fet, han estat els mateixos presos els que han rebutjat la possibilitat de ser indultats en considerar que aquesta via implica un penediment.
L'indult és tracta d'un perdó, una mesura de gràcia que pot concedir el govern espanyol i que en cap cas pot ser de caràcter general.
Si es presenta la sol·licitud, la Fiscalia i el tribunal sentenciador -en aquest cas el Suprem- fan informes al respecte que no són vinculants però sí que poden tenir efecte en la decisió que acaba prenent el govern espanyol.
La tramitació correspon fer-la al Ministeri de Justícia i s'aprova en consell de ministres mitjançant un Reial Decret que es publica al Butlletí Oficial de l'Estat (BOE).
Un indult podria ser total o parcial.
El parcial pot consistir en la commutació per la pena per altres de menors mentre que el total suposa l'extinció de la responsabilitat penal del condemnat.
El govern espanyol està obligat per llei a remetre semestralment al Congrés dels Diputats un informe sobre la concessió o denegació d'indults.
Fonts jurídiques consultades expliquen que, en cas que el govern espanyol el concedís, el pres no podria negar-se a acceptar-lo.
procés català
La llei d'amnistia de 1977, un precedent que no serveix
La resolució del Parlament que demana amnistiar els presos en cas de condemna es produeix 42 anys després del text aprovat pel Congrés, que va permetre la immunitat dels torturadors del franquisme
Diferència amb l'amnistia
Un indultat no deixa de ser considerat culpable i manté els antecedents penals però evita complir la totalitat de la condemna.
L'amnistia és diferent: implica l'extinció de tots els efectes del delicte i no només anul·la la pena sinó també els antecedents penals.
Els presos deixarien de ser culpables.
No està contemplada a l'ordenament jurídic espanyol i hi ha juristes que qüestionen la seva constitucionalitat.
L'amnistia està vinculada a determinats moments de canvi, conflicte o refundació política, segons apunten autors que han abordat la matèria.
S'hauria d'acordar a través d'una llei aprovada al Congrés dels Diputats i implicaria que s'eximeix de responsabilitat tots aquells acusats o condemnats pels delictes que recull la llei d'amnistia.
Per tant, hauria d'incloure els líders independentistes a l'estranger i podria implicar l'anul·lació de les altres causes obertes contra l'independentisme.
Un cop assolida la investidura de Pedro Sánchez, és sobre la taula el compromís explícit de desjudicialitzar el conflicte català. Les opcions que es presenten són l'indult, l'amnistia i la reforma del delicte de sedició al Codi Penal. Si bé els presos han rebutjat la possibilitat de l'indult perquè consideren que implicaria un penediment, l’opció de l’amnistia és massa complexa.
El govern de Pedro Sánchez, pressionat per la dreta, no contempla ni indultar ni donar l’amnistia als presos polítics, però admet que es podria debatre a la taula de diàleg, segons Salvador Illa. Podem defensa l’opció de l’indult. Els independentistes només aposten per l’amnistia, perquè l’indult implica un penediment. UGT tramitarà la sol·licitud d’indult per a Bassa. 
Salvador Illa, secretari d'Organització del PSC, ha declarat que l’Executiu no sospesa l’indult ni l’amnistia per als presos polítics, però que això no impedeix que es pugui debatre en la mesa de diàleg amb ERC. Aquest serà un dels esculls que haurà de salvar la coalició de govern, ja que els Comuns defensen l’indult i la reforma del delicte de sedició.
Superada la investidura i amb el compromís explícit de Pedro Sánchez de "desjudicialitzar" el conflicte amb Catalunya -que topa amb les decisió del Tribunal Suprem sobre Oriol Junqueras-, dues paraules tornen a copar el debat polític: indult i amnistia.
De fet, els comuns han defensat en els darrers mesos, també en campanya electoral, que l'indult i la reforma del delicte de sedició en el codi penal eren els dos mecanismes pels quals apostaven per aconseguir l'alliberament dels presos polítics.
Tot i això, els independentistes han insistit que no demanaran l'indult i que l'amnistia ha de ser el camí.
L'amnistia és diferent: implica l'extinció de tots els efectes del delicte i no només anul·la la pena sinó també els antecedents penals.
Ha estat el secretari d'Organització del PSC i membre de l'equip negociador amb els republicans, Salvador Illa, qui ha dit aquest dijous a RAC1 que el nou govern no contempla ni l'indult ni l'amnistia.
Tot plegat, mentre dimarts la líder dels comuns i alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, assegurava que l'indult és l'opció "eficaç i ràpida" per desjudicialitzar el conflicte. 
Tot i això, els independentistes han insistit que no demanaran l'indult i que l'amnistia ha de ser el camí.
L'amnistia és diferent: implica l'extinció de tots els efectes del delicte i no només anul·la la pena sinó també els antecedents penals.
Sotmès a una alta pressió de la dreta, que l'acusa de deixar el govern en mans dels "colpistes", el PSOE s'ha afanyat en dir públicament que cap d'aquestes dues vies que permetria la llibertat dels dirigents independentistes empresonats està sobre la taula.
El dirigent socialista ha insistit que cap de les dues qüestions han estat abordades en la negociació amb ERC, tot i admetre que podran ser plantejades en la mesa de diàleg que es posarà en marxa.
Tot i això, els independentistes han insistit que no demanaran l'indult i que l'amnistia ha de ser el camí.
L'amnistia és diferent: implica l'extinció de tots els efectes del delicte i no només anul·la la pena sinó també els antecedents penals.
L'indult i l’amnistia es presenten com a opcions per desjudicialitzar el conflicte amb Catalunya amb el nou govern de Sánchez.
El govern espanyol no planteja indult ni amnistia pels presos polítics, però es poden debatre a la taula de diàleg.
 Illa nega que el Govern contempli l'indult o l'amnistia per als presos polítics, però deixa la porta oberta al diàleg.