Anna Teixidor: «Cal que les comunitats musulmanes neutralitzin el missatge gihadista»
L'autora de "Combatents en nom d'Al·là" explica que en la radicalització de joves hi ha el consum massiu de videojocs com el "Call of Duty" i de pel·lícules com "El Senyor dels Anells" | "Sense les xarxes socials no podríem entendre que 5.000 europeus s'hagin mobilitzat per anar a Síria i l'Iraq", assenyala
- No deu ser fàcil trobar persones que vulguin parlar sobre la seva adhesió al jihadisme.
- Primer cal localitzar-los, després generar confiança i, finalment, que acceptin un llibre d'aquest tipus on s'exposa el seu pensament.
Vaig haver de fer immersió a les xarxes socials, sobretot Facebook.
Una vegada tenia identificats els perfils podien passar dues coses: o bé estar davant de combatents ja a Síria i, per tant, el que interessava era que ensenyessin fotografies que ho il·lustressin, i l'altra opció eren simpatitzants que hi volguessin anar-hi o simplement hi simpatitzaven.
En aquest cas, un cop identificats al Facebook, anava a fer feina de carrer: picar portes, intentar localitzar-los pel barri amb les pistes que donaven a les xarxes...
- Un dels personatges del llibre que des de Catalunya ha anat a Síria insisteix que vagis amb ell i, fins i tot, que t'hi casis.
En certa manera, has experimentat un procés de radicalització?
- No ha estat un cas aïllat.
És un proselitisme perquè et converteixis, viatgis i et casis amb un combatent que s'ha produït amb tots els que he parlat, tots han fet el mateix intent.
D'aquí la vulnerabilitat de les joves i adolescents que decideixen fer aquest pas: han estat prèviament enganyades.
A partir de l'argumentació que donen, hi ha qui creu que la causa és justa.
Jo vaig patir aquest procés de proselitisme, però a l'edat que tinc, en el meu entorn i amb la meva professió era difícil.
La distància professional fa que no et deixis enganyar per aquestes tècniques de captació encara que siguin molt sofisticades.
- El que sobta, d'entrada, és que els arguments no són discursos feixucs dels líders d'Al-Qaeda, com estaven acostumats fa uns anys, sinó al contrari.
Són videojocs com el Call of Duty, són pel·lícules com El Senyor dels Anells o Matrix.
Molts joves consumeixen de manera intensiva aquest tipus de productes i els jihadistes que intenten captar adeptes els diuen que no tothom pot anar a Síria, que només hi poden anar ells perquè són els escollits, no com els altres.
"Els teus professors no t'entendran perquè és un món incorrupte i immaterial, els teus pares no han estat escollits, per tant, tampoc no t'entendran", els diuen.
Els fan trencar amb activitats d'oci com jugar a futbol o bàsquet o tocar qualsevol instrument de música, i entren en un món on de veritat et creus que ets l'escollit.
Si ets home, intenten apel·lar al teu sentit aventurer i heroic.
Si ets una dona, normalment donen arguments d'ajuda humanitària i assistencial com tenir cura nens o ancians.
- Confonen ficció amb realitat?
- Acaben vivint una realitat virtual paral·lela en la qual es creen el seu personatge.
Aquest tema pot crear polèmica perquè els usuaris de videojocs es poden sentir ofesos però això ho ha estudiat Dounia Bouzar, que es una desradicalitzadora que treballa pel govern francès, a partir dels joves que marxaven a Síria.
Les famílies podien contactar amb ells i en els seus ordinadors és on ella ha pogut comprovar i contrastar que hi havia aquests videojocs.
- El combatent amb qui parles en el llibre forma part d'una organització que no és Estat Islàmic i que, segons ell, segueix adequadament els preceptes de l'Alcorà.
- És de Jabhat al-Nusra, la branca siriana d'Al-Qaeda.
El problema és que la informació ha mort a Síria i moltes vegades el que arriba no ha passat pel sedàs periodístic i forma part de la propaganda de guerra.
En tot cas, Jabhat al-Nusra és un grup jihadista i la seva finalitat és la violència, i Estat Islàmic el mateix.
En un moment donat, aquests dos grups van entrar en una pugna després de la proclamació d'Abu Bakr al-Baghdadi del califat i en aquell moment inicien una guerra oberta.
Bona part dels alts i baixos emocionals que té en Tarek, àlies del personatge en el llibre, és per aquesta pugna.
Ens diu: "Com pot ser que ens estiguem barallant amb els nostres germans musulmans?
Tots som sunnites!"
Anna Teixidor, autora de "Combatents en nom d'Al·là" ha fet un treball de camp per conèixer el procés de radicalització dels joves. El proselitisme consisteix en videojocs i pel·lícules que inculquen en l'adolescent el sentiment de ser algú escollit. Aquests joves acaben viatjant a Síria i l'Iraq perquè creuen que la causa és justa.
Segons l'Anna Teixidor, l'autora de "Combatents en nom d'Al·là", les xarxes socials i el consum massiu de videojocs com el "Call of Duty" i de pel·lícules com "El Senyor dels Anells" tenen una gran importància en la radicalització de joves, convertint-los en jihadistes. Arran d'això, milers d'ells han anat a lluitar a Síria i l'Iraq.
És difícil investigar el fenomen de l'adhesió al jihadisme a Catalunya. Les estratègies de captació de combatents es basen en el consum de determinats productes audiovisuals i en diferents motivacions segons si es tracta d'homes o dones. Per mitjà de la manipulació mental, els radicalitzen i aïllen. Les diferents organitzacions tenen la mateixa finalitat violenta, però estan enfrontades entre si.
És un proselitisme perquè et converteixis, viatgis i et casis amb un combatent que s'ha produït amb tots els que he parlat, tots han fet el mateix intent.
El que sobta, d'entrada, és que els arguments no són discursos feixucs dels líders d'Al-Qaeda, com estaven acostumats fa uns anys, sinó al contrari. 
Són videojocs com el Call of Duty, són pel·lícules com El Senyor dels Anells o Matrix.
Molts joves consumeixen de manera intensiva aquest tipus de productes i els jihadistes que intenten captar adeptes els diuen que no tothom pot anar a Síria, que només hi poden anar ells perquè són els escollits, no com els altres.
En aquest cas, un cop identificats al Facebook, anava a fer feina de carrer: picar portes, intentar localitzar-los pel barri amb les pistes que donaven a les xarxes... - Un dels personatges del llibre que des de Catalunya ha anat a Síria insisteix que vagis amb ell i, fins i tot, que t'hi casis.
És un proselitisme perquè et converteixis, viatgis i et casis amb un combatent que s'ha produït amb tots els que he parlat, tots han fet el mateix intent.
Molts joves consumeixen de manera intensiva aquest tipus de productes i els jihadistes que intenten captar adeptes els diuen que no tothom pot anar a Síria, que només hi poden anar ells perquè són els escollits, no com els altres.
El combatent amb qui parles en el llibre forma part d'una organització que no és Estat Islàmic i que, segons ell, segueix adequadament els preceptes de l'Alcorà.
No deu ser fàcil trobar persones que vulguin parlar sobre la seva adhesió al jihadisme.
És un proselitisme perquè et converteixis, viatgis i et casis amb un combatent que s'ha produït amb tots els que he parlat, tots han fet el mateix intent.
Molts joves consumeixen de manera intensiva aquest tipus de productes i els jihadistes que intenten captar adeptes els diuen que no tothom pot anar a Síria, que només hi poden anar ells perquè són els escollits, no com els altres.
En tot cas, Jabhat al-Nusra és un grup jihadista i la seva finalitat és la violència, i Estat Islàmic el mateix.
Anna Teixidor explica la clau per anul·lar la radicalització jihadista: videojocs i pel·lícules que transmeten el sentiment d'haver estat escollit.
Segons l'Anna Teixidor, les xarxes socials i alguns videojocs i pel·lícules fomenten la radicalització islamista de molts joves.
Testimonis de combatents i simpatitzants jihadistes il·lustren les tècniques de radicalització i proselitisme del món del fonamentalisme islàmic.