El Parlament de les Illes exigeix el desmantellament i la reversió de la indemnització del Castor
La cambra aprova bona part de les demandes de la proposició de Més per Menorca i Gent per Formentera, tret de personar-se en la causa judicial
Amb nivells diferents de suport, la Comissió de Medi Ambient i Ordenació Territorial de la cambra va aprovar la majoria de punts de la proposició no de llei presentada per Més per Menorca i Gent per Formentera, entre els quals, també, la sol·licitud d’una auditoria econòmica externa per determinar el cost del projecte i mostrar la solidaritat amb els municipis de les terres del Sénia afectats.
En canvi, els vots contraris de PP i PSOE van impedir que prosperés el punt que instava el govern balear a personar-se en la investigació judicial oberta als jutjats de Vinaròs per la tramitació del projecte i les seves conseqüències sísmiques.
‘Fins ara ho havíem viscut amb certa distància, però quan vam veure què passava, vam decidir de presentar la iniciativa’, ha dit una de les promotores de la iniciativa, Sílvia Tur, diputada de Gent per Formentera.
Els arguments en què es basa la proposta són: la coherència amb l’oposició unànime manifestada per tots els partits polítics balears contra les prospeccions petrolíferes a la Mediterrània occidental; el fet que una amenaça sísmica davant del delta de l’Ebre podria arribar a les costes balears; la indignació perquè la factura del fiasco –amb una ‘malversació clara i constatada de recursos públics’– també la pagaran els ciutadans illencs; l’oposició clara a un model energètic exhaurit i als incompliments dels compromisos amb Europea; i les possibles contaminacions derivades de l’explotació o l’emmagatzemaent d’hidrocarburs.
Tot plegat, diu Tur, va fer que les formacions polítiques promotores de la proposició es posessin en contacte amb la Plataforma Ciutadana en Defensa de les Terres del Sénia per articular-la conjuntament.
De fet, els principals punts sotmesos a aprovació van ser aportats i acordats amb aquest moviment social que lluita des de fa una dècada contra el projecte Castor.
‘Han lluitat de manera exemplar per tots nosaltres, els hem de fer costat i treballar.
Són un referent.
Almenys, si no serveix per a esmenar un desastre com el Castor, pot servir per a evitar que fixi un precedent en endavant i no es pugui reproduir a l’estat espanyol o a cap altre indret de la Mediterrània Occidental’, ha dit.
Entre les demandes concretes que es van acabar aprovant, hi ha l’encàrrec d’una auditoria externa econòmica que calculi el cost real i el manteniment del Castor; una resolució expressa per al tancament definitiu de les instal·lacions, el segellament dels pous i un calendari per al desmantellament; un informe jurídic que acrediti si les instal·lacions van ser operatives en algun moment o es trobaven amb fase de proves quan van originar els sismes; i la reversió de la indemnització de 1.350 milions d’euros rebuda per Escal UGS, una vegada l’informe del MIT i Harvard van haver ratificat la relació directa entre injeccions de gas i sismes.
El parlament balear també mostra el suport als ciutadans de les Terres del Sénia, el seu dret a viure ‘pacíficament sense les amenaces de risc sísmic i contaminació ambiental’, amb el trasllat de l’acord als vint-i-vuit ajuntaments del Montsià, el Baix Maestrat, els Ports i el Matarranya.
Únicament va quedar fora, finalment, la petició que el govern es personés en la causa oberta a Vinaròs arran de la denúncia de la fiscalia, que en aquests moments investiga una vintena de funcionaris, càrrecs de l’administració i directius d’Escal UGS per suposat delicte ambiental i prevaricació ambiental.
‘Estem decebuts perquè el govern no s’hi vol personar.
Els ciutadans de les Illes Balears pagarem la factura, no la tenim tan lluny’, ha dit Tur.
I ha recordat totes les ombres administratives que envolten el projecte, la concessió, l’adjudicació de les obres i el pagament a l’empresa controlada per l’ACS de Florentino Pérez.
‘Insistirem en aquesta qüestió perquè el govern hi ha de prendre posició.
Els balears hi som a prop i hem de respondre solidàriament al malbaratament de recursos’, ha remarcat.
La diputada considera condemnable com s’ha traslladat el cost del projecte a la ciutadania amb la ‘connivència’ de PSOE i PP.
Després d'unes proposicions dels grups parlamentaris de Mes per Menorca i Gent per Formentera, la cambra del Parlament de les Illes Balears ha exigit el desmantellament i la reversió de la indemnització del Castor. La Comissió de Medi Ambient i Ordenació Territorial va aprovar la majoria dels punts de tots dos grups parlamentaris.
El Parlament balear aprova mostrar solidaritat amb els municipis afectats pel projecte Castor, així com encarregar una auditoria que calculi el cost del projecte i revertir la indemnització que ha rebut Escal UGS per aturar-ho. El PP i el PSOE impedeixen que el govern balear es personi a la causa oberta per la tramitació del projecte i els seus efectes sísmics.
El Parlament balear aprova sol·licitar una auditoria econòmica que determini el cost del projecte Castor. La cambra es solidaritza amb la lluita dels pobles de la Sénia per l’amenaça sísmica i ambiental i la contaminació que el dipòsit de gas suposa. Es pretén revertir la milionària indemnització, malgrat que PP i PSOE han votat no personar-se en la causa.
Amb nivells diferents de suport, la Comissió de Medi Ambient i Ordenació Territorial de la cambra va aprovar la majoria de punts de la proposició no de llei presentada per Més per Menorca i Gent per Formentera, entre els quals, també, la sol·licitud d’una auditoria econòmica externa per determinar el cost del projecte i mostrar la solidaritat amb els municipis de les terres del Sénia afectats.
Els arguments en què es basa la proposta són: la coherència amb l’oposició unànime manifestada per tots els partits polítics balears contra les prospeccions petrolíferes a la Mediterrània occidental; el fet que una amenaça sísmica davant del delta de l’Ebre podria arribar a les costes balears; la indignació perquè la factura del fiasco –amb una ‘malversació clara i constatada de recursos públics’– també la pagaran els ciutadans illencs; l’oposició clara a un model energètic exhaurit i als incompliments dels compromisos amb Europea; i les possibles contaminacions derivades de l’explotació o l’emmagatzemaent d’hidrocarburs.
Entre les demandes concretes que es van acabar aprovant, hi ha l’encàrrec d’una auditoria externa econòmica que calculi el cost real i el manteniment del Castor; una resolució expressa per al tancament definitiu de les instal·lacions, el segellament dels pous i un calendari per al desmantellament; un informe jurídic que acrediti si les instal·lacions van ser operatives en algun moment o es trobaven amb fase de proves quan van originar els sismes; i la reversió de la indemnització de 1.350 milions d’euros rebuda per Escal UGS, una vegada l’informe del MIT i Harvard van haver ratificat la relació directa entre injeccions de gas i sismes.
En canvi, els vots contraris de PP i PSOE van impedir que prosperés el punt que instava el govern balear a personar-se en la investigació judicial oberta als jutjats de Vinaròs per la tramitació del projecte i les seves conseqüències sísmiques.
Amb nivells diferents de suport, la Comissió de Medi Ambient i Ordenació Territorial de la cambra va aprovar la majoria de punts de la proposició no de llei presentada per Més per Menorca i Gent per Formentera, entre els quals, també, la sol·licitud d’una auditoria econòmica externa per determinar el cost del projecte i mostrar la solidaritat amb els municipis de les terres del Sénia afectats.
En canvi, els vots contraris de PP i PSOE van impedir que prosperés el punt que instava el govern balear a personar-se en la investigació judicial oberta als jutjats de Vinaròs per la tramitació del projecte i les seves conseqüències sísmiques.
Els arguments en què es basa la proposta són: la coherència amb l’oposició unànime manifestada per tots els partits polítics balears contra les prospeccions petrolíferes a la Mediterrània occidental; el fet que una amenaça sísmica davant del delta de l’Ebre podria arribar a les costes balears; la indignació perquè la factura del fiasco –amb una ‘malversació clara i constatada de recursos públics’– també la pagaran els ciutadans illencs; l’oposició clara a un model energètic exhaurit i als incompliments dels compromisos amb Europea; i les possibles contaminacions derivades de l’explotació o l’emmagatzemaent d’hidrocarburs.
Entre les demandes concretes que es van acabar aprovant, hi ha l’encàrrec d’una auditoria externa econòmica que calculi el cost real i el manteniment del Castor; una resolució expressa per al tancament definitiu de les instal·lacions, el segellament dels pous i un calendari per al desmantellament; un informe jurídic que acrediti si les instal·lacions van ser operatives en algun moment o es trobaven amb fase de proves quan van originar els sismes; i la reversió de la indemnització de 1.350 milions d’euros rebuda per Escal UGS, una vegada l’informe del MIT i Harvard van haver ratificat la relació directa entre injeccions de gas i sismes.
Amb nivells diferents de suport, la Comissió de Medi Ambient i Ordenació Territorial de la cambra va aprovar la majoria de punts de la proposició no de llei presentada per Més per Menorca i Gent per Formentera, entre els quals, també, la sol·licitud d’una auditoria econòmica externa per determinar el cost del projecte i mostrar la solidaritat amb els municipis de les terres del Sénia afectats. 
En canvi, els vots contraris de PP i PSOE van impedir que prosperés el punt que instava el govern balear a personar-se en la investigació judicial oberta als jutjats de Vinaròs per la tramitació del projecte i les seves conseqüències sísmiques. 
Els arguments en què es basa la proposta són: la coherència amb l’oposició unànime manifestada per tots els partits polítics balears contra les prospeccions petrolíferes a la Mediterrània occidental; el fet que una amenaça sísmica davant del delta de l’Ebre podria arribar a les costes balears; la indignació perquè la factura del fiasco –amb una ‘malversació clara i constatada de recursos públics’– també la pagaran els ciutadans illencs; l’oposició clara a un model energètic exhaurit i als incompliments dels compromisos amb Europea; i les possibles contaminacions derivades de l’explotació o l’emmagatzemaent d’hidrocarburs. 
El parlament balear també mostra el suport als ciutadans de les Terres del Sénia, el seu dret a viure ‘pacíficament sense les amenaces de risc sísmic i contaminació ambiental’, amb el trasllat de l’acord als vint-i-vuit ajuntaments del Montsià, el Baix Maestrat, els Ports i el Matarranya. 
El Parlament de les Illes Balears demana desmantellar i revertir la plataforma Castor per demanda de Més per Menorca.
El Parlament de les Illes aprova una proposició no de llei per donar suport als afectats pel projecte Castor.
El govern balear decideix fer costat als pobles afectats pel Castor i demana revertir la indemnització.