Què passa si no es poden constituir les meses electorals?
Què passarà si els membres d'una mesa electoral no es presenten? I si no es poden constituir totes les meses? Qui haurà de seure a substituir-los? Us resolem tots els dubtes
Més de 20.579 persones designades per anar a una mesa electoral ja han presentat al·legacions formals a les juntes electorals de zona.
Arran d’aquest allau d’al·legacions per a no presentar-se a les meses de les eleccions del 14 de febrer, molta gent es demana si aquell dia els col·legis electorals podran funcionar amb normalitat.
Encara més, el president de la Junta Electoral de Barcelona, Santiago Garcia, s’ha mostrat preocupat pels problemes que hi pot haver per a constituir les meses aquell diumenge.
Puc negar-me a ser membre d’una mesa electoral?
Què passarà si els membres d’una mesa electoral no es presenten?
I si no es poden constituir totes les meses?
Qui haurà de seure a substituir-los?
Us resolem tots els dubtes a continuació:
Per a cada mesa electoral s’ha cridat nou persones, encara que només hauran d’acabar quedant-se-n’hi tres: un president i dos vocals.
Però a la convocatòria hi han d’anar també dos substituts de cada càrrec.
Els qui han presentat al·legacions a la Junta Electoral de Zona per a no anar a la mesa i els les han acceptades seran substituïts per una altra persona.
Els ajuntaments de Catalunya han d’assegurar que aquell dia siguin cridades a anar al col·legi nou persones de cada mesa.
Els qui hagin presentat al·legacions però no els les hagin acceptades no podran rebatre la decisió i hauran de presentar-se a la mesa el dia de les eleccions.
Per evitar quedar-se sense membres a les meses, els ajuntaments ja busquen alternatives.
Alguns consistoris ja van fer el sorteig incloent més suplents dels habituals i s’estan enviant les noves notificacions després de la primera tongada d’excuses.
Altres ajuntaments estan fent nous sortejos.
Com votarem el 14-F?
Així seran tots els protocols
Però posem el cas que en una mesa no es presenta prou gent per a constituir-la.
La solució més lògica, i que alguns ajuntaments com el de Berga ja han explicat que aplicaran, és omplir els llocs que falten amb substituts de meses electorals que ja hagin estat constituïdes en aquell mateix col·legi.
Té sentit, perquè la Generalitat haurà fet proves d’antígens uns dies abans a tots els primers substituts.
D’aquesta manera, es podria assegurar que tots els membres de la mesa són nets de qualsevol contagi.
Què passa si qui s’ha de quedar és un segon substitut, a qui no han fet les proves pertinents?
És una hipòtesi que encara han d’acabar de resoldre el Departament d’Exteriors, Relacions Internacionals i Transparència conjuntament amb el de Salut.
La intenció seria que es fessin proves d’urgència aquell mateix dia.
Però fonts del govern diuen que no poden assegurar que es puguin fer, a causa de la tensió en el sistema sanitari.
Si no hi ha prou substituts, poden obligar a quedar-se a la mesa persones que en aquell moment siguin al col·legi electoral.
El principal problema és que a primera hora del matí s’ha previst que vagi a votar la gent de més risc.
Per això la Generalitat ja ha dit que en cap cas no es farà quedar a la mesa gent vulnerable.
Això sí, estar-se en una mesa o no estar-s’hi no és pas voluntari.
Si algú és al col·legi electoral i un membre de la Junta Electoral de Zona l’insta a seure a la mesa, ho haurà de fer obligatòriament: no fer-ho implica una sanció, com la prevista per a les persones cridades que no s’hagin presentat.
Acudir a les meses és un deure i la llei preveu sancions econòmiques –fins a 1.800 euros– i fins i tot penes de presó –entre tres mesos i un any– per a qui no es presenti al col·legi electoral el dia de les eleccions.
Ningú no ha entrat mai a la presó per no haver-se presentat a una mesa, i la multa la decideix un jutge.
On votaré el 14-F?
Com saber si el meu col·legi electoral ha canviat
Santiago Garcia ha explicat que, atesos els problemes, la Junta Electoral de Barcelona pensa en solucions alternatives, com ara que s’hi presentin voluntaris.
En principi, aquesta mesura és fora de la llei, però tenint en compte la situació d’emergència del país, podria ser que les Juntes Electorals de Zona estudiessin aquesta opció per enviar-la a la Junta Electoral espanyola (JEC).
Com a màxima responsable de les eleccions, la JEC podria fer alguna modificació en aquest cas.
Si amb tot això encara no s’aconsegueix de constituir la mesa, la normativa preveu que els qui hagin de votar en aquella urna votin al cap de dos dies.
És a dir, que votarien el dimarts 16 de febrer.
Si les persones que han estat designades per a anar a una mesa electoral no poden fer-ho i presenten al·legacions formals, llavors són substituïts per una altra persona. Els qui no tinguin les al·legacions acceptades s'hauran de presentar a la mesa electoral. En general, si hi han llocs on falten persones, s'haurien d'omplir amb substituts.
De cara a uns comicis marcats per la pandèmia de la Covid-19, més de 20.579 persones designades per a formar part d'una mesa electoral el diumenge 14 de febrer ja han presentat al·legacions per no haver d'acudir-hi. En cas que una mesa no es pugui constituir, el més segur és que s'ompli amb els substituts d'altres meses ja constituïdes.
Més de 20.579 persones designades per a anar a una mesa electoral han presentat al·legacions formals a les juntes electorals de zona per a no presentar-se a les meses de les eleccions del 14 de febrer. El president de la Junta Electoral de Barcelona, Santiago Garcia, s'ha mostrat preocupat pels problemes que poden tenir per a constituir les meses electorals.
Els ajuntaments de Catalunya han d’assegurar que aquell dia siguin cridades a anar al col·legi nou persones de cada mesa.
Els qui hagin presentat al·legacions però no els les hagin acceptades no podran rebatre la decisió i hauran de presentar-se a la mesa el dia de les eleccions.
Per a evitar quedar-se sense membres a les meses, els ajuntaments ja busquen alternatives.
La solució més lògica, i que alguns ajuntaments com el de Berga ja han explicat que aplicaran, és omplir els llocs que falten amb substituts de meses electorals que ja hagin estat constituïdes en aquell mateix col·legi.
Més de 20.579 persones designades per a anar a una mesa electoral ja han presentat al·legacions formals a les juntes electorals de zona.
Els qui hagin presentat al·legacions però no els les hagin acceptades no podran rebatre la decisió i hauran de presentar-se a la mesa el dia de les eleccions.
La solució més lògica, i que alguns ajuntaments com el de Berga ja han explicat que aplicaran, és omplir els llocs que falten amb substituts de meses electorals que ja hagin estat constituïdes en aquell mateix col·legi.
Si algú és al col·legi electoral i un membre de la Junta Electoral de Zona l’insta a seure a la mesa, ho haurà de fer obligatòriament: no fer-ho implica una sanció, com la prevista per a les persones cridades que no s’hagin presentat.
Els qui han presentat al·legacions a la Junta Electoral de Zona per a no anar a la mesa i els les han acceptades seran substituïts per una altra persona.
Els qui hagin presentat al·legacions però no els les hagin acceptades no podran rebatre la decisió i hauran de presentar-se a la mesa el dia de les eleccions.
La solució més lògica, i que alguns ajuntaments com el de Berga ja han explicat que aplicaran, és omplir els llocs que falten amb substituts de meses electorals que ja hagin estat constituïdes en aquell mateix col·legi.
Si algú és al col·legi electoral i un membre de la Junta Electoral de Zona l’insta a seure a la mesa, ho haurà de fer obligatòriament: no fer-ho implica una sanció, com la prevista per a les persones cridades que no s’hagin presentat.
Resolem els dubtes pel que fa a l'organització de les meses electorals i les solucions quan algunes persones no es presenten.
Més de 20.579 persones designades per a formar part d'una mesa electoral el 14 de febrer ja han presentat al·legacions.
Més de 20.579 persones designades per a anar a una mesa electoral el 14 de febrer han presentat al·legacions formals.