La declaració de Torra davant el jutge: ‘Sí, vaig desobeir, em dec a la ciutadania’
VilaWeb accedeix a l'àudio íntegre de la declaració del president de la Generalitat al TSJC en la causa contra ell pels llaços grocs
El president de la Generalitat, Quim Torra, va declarar davant Carlos Ramos, magistrat del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, que havia mantingut la pancarta per la llibertat dels presos polítics i el retorn dels exiliats perquè es devia a l’interès general dels ciutadans.
Fou el 15 de maig proppassat, quan va respondre a les preguntes tant del jutge com del fiscal i del seu advocat, Gonzalo Boye, en la causa oberta contra ell per desobediència.
Torra va dir al jutge: ‘Per entendre’ns: sí, vaig desobeir.
Perquè jo em dec a un mandat superior de la ciutadania de defensa dels drets humans.
I per tant aquest canvi en el fons no va tenir cap rellevància.
Vam mantenir el mateix missatge.’
I va assumir la responsabilitat plena sobre la retirada de la primera pancarta, que duia el llaç groc, i la decisió de substituir-la per una altra amb un llaç blanc amb la franja vermella i el lema per la llibertat dels presos polítics i els exiliats.
‘Totes les decisions que es van prendre en aquell moment van ser meves.
L’última responsabilitat de tot allò que va passar va ser meva.
El fet de mantenir les pancartes en defensa de la llibertat d’expressió va ser una decisió meva; i també la decisió de canviar la pancarta per continuar posant-hi el mateix.’
Així es pot escoltar en l’àudio de la declaració de Torra, que avui VilaWeb us ofereix íntegrament.
Escolteu ací un fragment de la declaració del president, responent a preguntes del jutge:
I ací podeu escoltar la declaració íntegra:
La setmana passada el jutge instructor va refusar d’arxivar la causa, tal com demanava Torra, i va determinar que els fets investigats podien ser constitutius d’un delicte de desobediència o, subsidiàriament, de denegació d’auxili a l’autoritat competent.
Això deixa la causa a un pas de l’obertura del judici oral.
I ho va fer malgrat els arguments que el 15 de maig va exposar Torra, adduint que la Junta Electoral espanyola no era pas l’òrgan competent per a decidir sobre la pancarta amb el llaç groc, sinó que ho era la junta electoral provincial; que l’ordre que havia enviat al president perquè fes retirar els llaços grocs i les estelades dels edificis de la Generalitat era nul·la de ple dret; i que la JEC no és pas una autoritat superior al president de la Generalitat.
I encara més: va fer valer les al·legacions que va presentar a la junta, en què exposava la impossibilitat de complir l’ordre a tots els edificis públics de l’administració de la Generalitat, al·legacions aplegades en un document de 137 pàgines.
Torra explicava al fiscal superior de Catalunya que no havia atès l’ordre de la JEC: ‘Vaig considerar que era una ordre manifestament il·legal, dictada per un òrgan que no era competent en absolut; no era una autoritat superior a mi, i aquesta ordre implicava –si s’hagués hagut de complir– que hauria fet ús d’unes competències de què jo no disposava en absolut com a president de la Generalitat.’
El president va dir al magistrat que esperava que hagués estat la fiscalia qui impugnés la resolució de la JEC, precisament pel fet de no ser l’òrgan competent.
Com és que això ho va assumir la JEC, i que arran d’aquella resolució, no atesa, el president de la Generalitat ha acabat davant un jutge del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya?
Torra va explicar al jutge que allò que pretenien el PP i Ciutadans, els qui van querellar-se contra ell, era anar a aquell organisme que sabien que els podia donar la raó, i que el procediment podia reeixir.
La JEC ja va ser motiu d’escàndol quan va deixar fora de la llista de Junts per Catalunya a les eleccions europees Puigdemont, Comín i Ponsatí, una decisió que després es va trobar obligada a rectificar.
Dos dels seus membres han demostrat l’hostilitat a l’independentisme en general, i a Torra i a Puigdemont concretament, a les xarxes socials.
Això mateix ho va explicar també el president al magistrat.
El TSJC continua endavant amb la causa per desobediència contra Torra. El president ha assumit tota la responsabilitat per les pancartes a favor dels presos polítics i dels exiliats, però ha argumentat que ell es deu a la ciutadania i que no va considerar vàlida l’ordre de la JEC perquè aquestes qüestions no són de la seva competència.
Quim Torra ha confessat que ell va retirar la pancarta amb el llaç groc per posar-ne una altra reivindicant les injustícies que estan patint els presos polítics, cosa per la qual podria ser acusat d'un delicte per desobediència. El president assegura que la JEC no és una autoritat competent per decidir sobre la retirada de la pancarta.
Torra, el president de la Generalitat, va declarar al Tribunal Superior de Justícia català que va desobeir per l'interès general dels ciutadans. Va assumir la plena responsabilitat de la decisió de substituir la pancarta per una altra canviant-ne el color del llaç. El jutge no arxivar la causa perquè els fets investigats es poden considerar un delicte de desobediència.
El president de la Generalitat, Quim Torra, va declarar davant Carlos Ramos, magistrat del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, que havia mantingut la pancarta per la llibertat dels presos polítics i el retorn dels exiliats perquè es devia a l’interès general dels ciutadans.
‘Totes les decisions que es van prendre en aquell moment van ser meves. 
La setmana passada el jutge instructor va refusar d’arxivar la causa, tal com demanava Torra, i va determinar que els fets investigats podien ser constitutius d’un delicte de desobediència o, subsidiàriament, de denegació d’auxili a l’autoritat competent.
I ho va fer malgrat els arguments que el 15 de maig va exposar Torra, adduint que la Junta Electoral espanyola no era pas l’òrgan competent per a decidir sobre la pancarta amb el llaç groc, sinó que ho era la junta electoral provincial; que l’ordre que havia enviat al president perquè fes retirar els llaços grocs i les estelades dels edificis de la Generalitat era nul·la de ple dret; i que la JEC no és pas una autoritat superior al president de la Generalitat.
El president de la Generalitat, Quim Torra, va declarar davant Carlos Ramos, magistrat del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, que havia mantingut la pancarta per la llibertat dels presos polítics i el retorn dels exiliats perquè es devia a l’interès general dels ciutadans.
La setmana passada el jutge instructor va refusar d’arxivar la causa, tal com demanava Torra, i va determinar que els fets investigats podien ser constitutius d’un delicte de desobediència o, subsidiàriament, de denegació d’auxili a l’autoritat competent. 
I ho va fer malgrat els arguments que el 15 de maig va exposar Torra, adduint que la Junta Electoral espanyola no era pas l’òrgan competent per a decidir sobre la pancarta amb el llaç groc, sinó que ho era la junta electoral provincial; que l’ordre que havia enviat al president perquè fes retirar els llaços grocs i les estelades dels edificis de la Generalitat era nul·la de ple dret; i que la JEC no és pas una autoritat superior al president de la Generalitat.
Torra explicava al fiscal superior de Catalunya que no havia atès l’ordre de la JEC: ‘Vaig considerar que era una ordre manifestament il·legal, dictada per un òrgan que no era competent en absolut; no era una autoritat superior a mi, i aquesta ordre implicava –si s’hagués hagut de complir– que hauria fet ús d’unes competències de què jo no disposava en absolut com a president de la Generalitat.
El president de la Generalitat, Quim Torra, va declarar davant Carlos Ramos, magistrat del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, que havia mantingut la pancarta per la llibertat dels presos polítics i el retorn dels exiliats perquè es devia a l’interès general dels ciutadans.
La setmana passada el jutge instructor va refusar d’arxivar la causa, tal com demanava Torra, i va determinar que els fets investigats podien ser constitutius d’un delicte de desobediència o, subsidiàriament, de denegació d’auxili a l’autoritat competent. 
I ho va fer malgrat els arguments que el 15 de maig va exposar Torra, adduint que la Junta Electoral espanyola no era pas l’òrgan competent per a decidir sobre la pancarta amb el llaç groc, sinó que ho era la junta electoral provincial; que l’ordre que havia enviat al president perquè fes retirar els llaços grocs i les estelades dels edificis de la Generalitat era nul·la de ple dret; i que la JEC no és pas una autoritat superior al president de la Generalitat.
Torra va explicar al jutge que allò que pretenien el PP i Ciutadans, els qui van querellar-se contra ell, era anar a aquell organisme que sabien que els podia donar la raó, i que el procediment podia reeixir. 
Torra reconeix la desobediència, però es justifica al·legant que la JEC no és l’òrgan competent per emetre ordres d’aquest tipus.
Torra confessa haver canviat la pancarta amb llaços grocs per una altra per tal de denunciar la situació dels presos polítics.
Quim Torra justifica al TSJ la causa oberta contra ell pels llaços grocs amb el deure de servir als ciutadans.