El govern de Colau demana a PSOE i Podem una moratòria «real» de desnonaments
L'Ajuntament de Barcelona reclama a la Generalitat que "exerceixi" les competències en polítiques d'habitatge
La moratòria de desnonaments prorrogada pel govern espanyol no dona cobertura a totes les famílies amenaçades per un desallotjament.
Els dèficits de la mesura s'han tornat a evidencar aquest dijous a la Rambla de Barcelona, quan la pressió veïnal ha evitat a última hora el llançament de la Maite, una veïna que fa 33 anys que viu al passeig.
"Volem una moratòria real, no que hi hagi veïns de primera i de segona", ha dit Martín en declaracions als mitjans.
La moratòria, que el govern espanyol ha prorrogat fins al 31 de gener, només contempla l'ajornament d'aquells desnonaments de persones vulnerables que puguin acreditar una vulnerabilitat causada directament per la pandèmia de Covid-19.
Habitatge: Barcelona
Una de les últimes residents de la Rambla evita el desnonament per la pressió veïnal
L'ampli dispositiu dels Mossos d'Esquadra es veu obligat a retirar-se per la presència de desenes d'activistes davant l'edifici
Martín també ha llançat un missatge a la Generalitat, a qui ha reclamat que "exerceixi" les seves competències en polítiques d'habitatge.
L'acord que ha permès a la Maite evitar el desnonament també inclou que l'Ajuntament assumeixi part dels 6.000 euros de deute que acumula la veïna.
El consistori també es compromet a trobar un habitatge d'emergència per la Maite, que fa dos anys que n'espera un.
La Maite es queda a casa, almenys de moment.
El desnonament d'una de les últimes veïnes que queden a la Rambla de Barcelona, previst per aquest dijous al matí, ha quedat ajornat després que desenes de persones convocades pel Sindicat d'Habitatge del Raval i Resistim al Gòtic hagin resistit a la porta davant l'actuació dels Mossos d'Esquadra.
Els veïns forcen els Mossos a marxar
L'arribada de la comitiva judicial, que és l'encarregada d'executar els desnonaments, estava prevista per a dos quarts d'onze del matí.
Inicialment una vintena de veïns han ofert resistència a la porta de la finca però han estat desallotjats pels Mossos d'Esquadra.
En paral·lel, agents del cos han accedit al terrat de l'edifici a través d'un altre portal.
Mentrestant, els activistes han llançat pintura i alguns objectes als antiavalots.
A més, els veïns han avisat els Bombers per un avís de suïcidi, després que la veïna patís un quadre d'ansietat.
Quan els agents ja havien accedit al terrat, els Mossos han fet marxa enrere i s'han retirat de la Rambla, de nou enmig d'una pluja d'objectes.
Fonts oficials del cos consultades per NacióDigital informen que ha estat el jutjat qui ha ordenat la retirada, després que els agents sobre el terreny comuniquessin que hi havia desenes de veïns al passeig i també al terrat.
Les mateixes fonts asseguren que els vehicles policials han patit danys en el moment en què es retiraven i que tres agents han estat lesionats.
Un lloguer de 290 euros
La Maite paga 290 euros al mes de lloguer, amb un contracte de renda antiga, subrogat del que va firmar la seva exparella fa 33 anys.
El 2015 la propietat va denunciar l'impagament d'una quota, que la veïna assegura haver pagat, i a partir d'aquí es va iniciar el conflicte.
Segons expliquen fonts de Resistim al Gòtic, la propietat va començar a retornar poc després tots els rebuts de lloguer que la Maite pagava, fins que ella va decidir no abonar més pagaments.
És en aquest moment quan es comença a generar el deute actual.
El propietari de l'immoble és un particular que no està considerat gran propietari segons la llei.
El col·lectiu, però, el qualifica de "rendista" perquè asseguren que és titular de diversos immobles i responsable de l'empresa de gestió immobiliària La Pallissa SL.
NacióDigital no ha pogut contactar amb l'empresa per les vies que els seus responsables faciliten.
La Maite és una de les poques veïnes que queden a la Rambla.
Segons un estudi encarregat per l'Ajuntament de Barcelona a Barcelona Regional i l'institut d'investigació GESOP, al passeig només hi viuen de manera habitual 569 persones Una xifra que rebaixa gairebé a la meitat la de 1.033 veïns que figurava a l'última publicació oficial del cens.
Hi ha 387 edificis d'ús no residencial, una etiqueta que inclou pisos turístics, oficines, empreses, o pisos ocupats per entitats.
També n'hi ha 39 que són d'ús residencial temporal, on la gent que hi viu només hi passa alguna època de l'any.
Una vegada més, han sigut els veïns i els sindicats d’habitatge de Barcelona els que han evitat el desnonament d’una de les veïnes més antigues de La Rambla. L'Ajuntament ha denunciat que la moratòria del Govern espanyol és massa restrictiva i no protegeix totes les persones en perill de desallotjament. També ha reclamat la intervenció de la Generalitat.
Aquest dijous anaven a desallotjar la Maite, un dels pocs veïns que romanen a La Rambla. L’Ajuntament ha assumit els més de 6.000 euros de deute i els activistes han intentat aturar el desnonament tirant pintura i objectes als mossos. Finalment, ha estat possible retardar quatre mesos el desnonament i s'està buscant un habitatge d’emergència per a la Maite.
La moratòria de desnonaments prorrogada pel Govern espanyol no és efectiva per evitar casos no relacionats amb pandèmia de la covid-19. Aquest dijous la Rambla de Barcelona ha viscut el cas de la Maite, una dona que fa 33 anys que viu allà. Gràcies a la pressió veïnal, els Mossos d'Esquadra s'han retirat i s'ha pogut arribar a un acord.
La moratòria de desnonaments prorrogada pel govern espanyol no dona cobertura a totes les famílies amenaçades per un desallotjament. 
La moratòria, que el govern espanyol ha prorrogat fins al 31 de gener, només contempla l'ajornament d'aquells desnonaments de persones vulnerables que puguin acreditar una vulnerabilitat causada directament per la pandèmia de Covid-19. 
Martín també ha llançat un missatge a la Generalitat, a qui ha reclamat que "exerceixi" les seves competències en polítiques d'habitatge. 
El desnonament d'una de les últimes veïnes que queden a la Rambla de Barcelona, previst per aquest dijous al matí, ha quedat ajornat després que desenes de persones convocades pel Sindicat d'Habitatge del Raval i Resistim al Gòtic hagin resistit a la porta davant l'actuació dels Mossos d'Esquadra.
La moratòria de desnonaments prorrogada pel govern espanyol no dona cobertura a totes les famílies amenaçades per un desallotjament. 
Els dèficits de la mesura s'han tornat a evidencar aquest dijous a la Rambla de Barcelona, quan la pressió veïnal ha evitat a última hora el llançament de la Maite, una veïna que fa 33 anys que viu al passeig.
El desnonament d'una de les últimes veïnes que queden a la Rambla de Barcelona, previst per aquest dijous al matí, ha quedat ajornat després que desenes de persones convocades pel Sindicat d'Habitatge del Raval i Resistim al Gòtic hagin resistit a la porta davant l'actuació dels Mossos d'Esquadra.
Fonts oficials del cos consultades per NacióDigital informen que ha estat el jutjat qui ha ordenat la retirada, després que els agents sobre el terreny comuniquessin que hi havia desenes de veïns al passeig i també al terrat.
La moratòria de desnonaments prorrogada pel govern espanyol no dona cobertura a totes les famílies amenaçades per un desallotjament. 
La moratòria, que el govern espanyol ha prorrogat fins al 31 de gener, només contempla l'ajornament d'aquells desnonaments de persones vulnerables que puguin acreditar una vulnerabilitat causada directament per la pandèmia de Covid-19. 
L'acord que ha permès a la Maite evitar el desnonament també inclou que l'Ajuntament assumeixi part dels 6.000 euros de deute que acumula la veïna. 
El desnonament d'una de les últimes veïnes que queden a la Rambla de Barcelona, previst per aquest dijous al matí, ha quedat ajornat després que desenes de persones convocades pel Sindicat d'Habitatge del Raval i Resistim al Gòtic hagin resistit a la porta davant l'actuació dels Mossos d'Esquadra.
L’Ajuntament de Barcelona exigeix responsabilitats polítiques als Governs d’Espanya i Catalunya per solucionar els problemes d’habitatge i els desnonaments.
L’Ajuntament demana solucions per al problema dels desnonaments als barris del Raval i Gòtic de Barcelona.
Barcelona demana una moratòria de desnonaments efectiva per a tots els ciutadans i evitar casos com el de la Maite.