Un guàrdia civil va amenaçar i assetjar una víctima de l'1-O després del referèndum
Marta Torrecillas, la dona que va denunciar tocaments i a qui van retorçar els dits, porta als tribunals quatre persones que van envair amb insults la seva privacitat
7.800 missatges de WhatsApp, 315 trucades i 791 missatges SMS.
Aquest és el resultat de la campanya d'assetjament i escarni que desenes de persones van dirigir contra Marta Torrecillas, una de les agredides pels cossos policials estatals l'1-O.
En el seu cas particular, va convertir-se en una de les protagonistes de la jornada per haver denunciat tocaments, i també que els agents li havien aixafat voluntàriament els dits.
La imatge de Torrecillas votant posteriorment a l'IES Pau Claris amb la mà embenada va recórrer ràpidament la xarxa i es va convertir en un dels símbols de la jornada.
De tot això, però, les conseqüències no van tardar a arribar.
Tal com ara Torrecillas ha denunciat en el marc de la campanya "Ara responem, ara acusem", algunes persones van difondre el seu número de telèfon i dades personals per la xarxa -concretament a través de ForoCoches i en espais de comentaris d'alguns mitjans de comunicació-, fet que va generar una allau de missatges amenaçadors contra ella que, en ocasions, va rebre directament al mòbil o a casa seva.
Això és el que ara Torrecillas ha portat als jutjats.
En concret, les amenaces i insults de tres homes -un d'ells, agent de la Guàrdia Civil, segons ha pogut constatar NacióDigital-.
Vinculacions amb la Guàrdia Civil
Actualment la instrucció d'aquest episodi està tancada al jutjat d'instrucció 27 de Barcelona, i l'acusació de Torrecillas ja ha presentat l'escrit de petició de penes contra les quatre persones.
L'acusació insta el jutge a condemnar-los a tots per un delicte d'odi i un d'amenaces, amb l'agreujant de discriminació per ideologia i gènere de la víctima, i demana dos anys i nou mesos de presó per a cadascun d'ells, així com una multa de nou mesos amb raó de 25 euros de quota diària.
Mentre que un dels acusats és agent de la Guàrdia Civil des del 2012, un altre en va quedar exclòs com a aspirant el 2008, i el tercer va ser condemnat per enfrontar-se als Mossos
La situació que preocupa l'entorn de Torrecillas, i que ha pogut constatar NacióDigital, és la forta vinculació amb la Guàrdia Civil dels tres acusats.
Mentre que un d'ells n'és agent des del 2012, un altre va quedar exclòs com a aspirant del cos l'any 2008, segons consta en documentació oficial de l'Estat.
El motiu, en aquest cas, va ser no poder acreditar estar en possessió del títol de graduat en Educació Secundària Obligatòria (ESO) o qualsevol altre equivalent acadèmic o superior.
Tal com es relata en aquesta, l'acusat es va enfrontar als agents de la policia catalana i, en "to de menyspreu i vexatori" va proferir l'expressió "Visca la Guàrdia Civil".
Altres causes i el fals testimoni contra Millo
L'equip d'advocats que porta el cas de Torrecillas també té oberta una altra peça vinculada a l'anterior per intentar recuperar els 90 missatges de la bústia de veu que diverses persones li van deixar després del referèndum, i que en funció del resultat de les diligències podran esdevenir noves acusacions.
També s'instrueix un altre cas sobre la difusió inicial de les dades personals de la dona a través d'Internet, amb l'objectiu de perjudicar-la i incitar l'assetjament.
Els advocats de Torrecillas demanaran a Enric Millo que rectifiqui les seves paraules com a testimoni i, en cas contrari, se'l demandarà per vulnerar el dret a l'honor
Una altra causa és la que vol donar resposta a les declaracions de l'exdelegat del govern espanyol a Barcelona Enric Millo com a testimoni al Suprem, que va assegurar que Torrecillas havia demanat disculpes per haver "mentit" en l'informe mèdic.
Segons ella, el que va fer va ser precisar aquest document i, per tant, s'està estudiant denunciar Millo per fals testimoni.
El llindar fixat està en els 12.000 euros, i els diners que sobrin seran destinats a altres causes antirepressives o a caixes de solidaritat i resistència vinculades a l'1-O, segons indica el seu equip de defensa.
Conversa de WhatApp del grup "Arriba España hija puta" on es va incloure Marta Torrecillas
4/10/17, 11:09 - Creat el grup "Arriba España hija puta"
4/10/17, 11:09 - Acusat 1: caidas
4/10/17, 11:11 - Acusat 1: tatuatelo
4/10/17, 11:11 - Acusat 1: mira por detras
4/10/17, 11:13 - Acusat 3: Mándala a la mierda a la cerda está
4/10/17, 11:16 - Acusat 3: Jajajaja
Marta Torrecillas és una de les víctimes agredides pels cossos policials estatals el dia del referèndum. El seu cas va destacar després que Torrecillas denunciés tocaments, i també que els agents li havien aixafat voluntàriament els dits de la mà. Les seves dades personals es van filtrar a la xarxa i va provocar que rebés amenaces i insults durant mesos.
El cas de Marta Torrecillas es va fer viral després que la seva foto votant l'1-O amb la mà embenada recorregués les xarxes. Va patir tocaments i aixafament dels dits per part de la Guàrdia Civil. Els acusats reben una multa i una condemna de dos anys i nou mesos de presó per delicte d'odi, amenaces y discriminació ideològica.
Marta Torrecillas, una dona agredida pel cos policial estatal l'1-O, ha denunciat tres homes, un d'ells agent de la Guàrdia Civil, per amenaçar-la i insultar-la per missatges de WhatsApp. Els advocats de Torrecillas també tenen obertes altres causes, com la recuperació dels missatges d'assetjament de la bústia de veu o la difusió de les seves dades personals a Internet.
Tal com ara Torrecillas ha denunciat en el marc de la campanya "Ara responem, ara acusem", algunes persones van difondre el seu número de telèfon i dades personals per la xarxa -concretament a través de ForoCoches i en espais de comentaris d'alguns mitjans de comunicació-, fet que va generar una allau de missatges amenaçadors contra ella que, en ocasions, va rebre directament al mòbil o a casa seva.
Mentre que un dels acusats és agent de la Guàrdia Civil des del 2012, un altre en va quedar exclòs com a aspirant el 2008, i el tercer va ser condemnat per enfrontar-se als Mossos.
La situació que preocupa l'entorn de Torrecillas, i que ha pogut constatar NacióDigital, és la forta vinculació amb la Guàrdia Civil dels tres acusats.
L'equip d'advocats que porta el cas de Torrecillas també té oberta una altra peça vinculada a l'anterior per intentar recuperar els 90 missatges de la bústia de veu que diverses persones li van deixar després del referèndum, i que en funció del resultat de les diligències podran esdevenir noves acusacions.
Tal com ara Torrecillas ha denunciat en el marc de la campanya "Ara responem, ara acusem", algunes persones van difondre el seu número de telèfon i dades personals per la xarxa -concretament a través de ForoCoches i en espais de comentaris d'alguns mitjans de comunicació-, fet que va generar una allau de missatges amenaçadors contra ella que, en ocasions, va rebre directament al mòbil o a casa seva.
Mentre que un dels acusats és agent de la Guàrdia Civil des del 2012, un altre en va quedar exclòs com a aspirant el 2008, i el tercer va ser condemnat per enfrontar-se als Mossos.
La situació que preocupa l'entorn de Torrecillas, i que ha pogut constatar NacióDigital, és la forta vinculació amb la Guàrdia Civil dels tres acusats.
L'equip d'advocats que porta el cas de Torrecillas també té oberta una altra peça vinculada a l'anterior per intentar recuperar els 90 missatges de la bústia de veu que diverses persones li van deixar després del referèndum, i que en funció del resultat de les diligències podran esdevenir noves acusacions.
Tal com ara Torrecillas ha denunciat en el marc de la campanya "Ara responem, ara acusem", algunes persones van difondre el seu número de telèfon i dades personals per la xarxa -concretament a través de ForoCoches i en espais de comentaris d'alguns mitjans de comunicació-, fet que va generar una allau de missatges amenaçadors contra ella que, en ocasions, va rebre directament al mòbil o a casa seva. 
L'acusació insta el jutge a condemnar-los a tots per un delicte d'odi i un d'amenaces, amb l'agreujant de discriminació per ideologia i gènere de la víctima, i demana dos anys i nou mesos de presó per a cadascun d'ells, així com una multa de nou mesos amb raó de 25 euros de quota diària. 
Mentre que un dels acusats és agent de la Guàrdia Civil des del 2012, un altre en va quedar exclòs com a aspirant el 2008, i el tercer va ser condemnat per enfrontar-se als Mossos.
L'equip d'advocats que porta el cas de Torrecillas també té oberta una altra peça vinculada a l'anterior per intentar recuperar els 90 missatges de la bústia de veu que diverses persones li van deixar després del referèndum, i que en funció del resultat de les diligències podran esdevenir noves acusacions.
Una víctima de l'1-O, Marta Torrecillas, porta a judici un guàrdia civil per assetjament després del referèndum.
Condemnen els agents culpables de l'assetjament que va patir Marta Torrecillas durant la votació de l'1-O.
Marta Torrecillas denuncia que va ser agredida per la policia l'1-O i amenaçada posteriorment per un guàrdia civil.