El Suprem nega que hi hagi presos polítics sinó "polítics empresonats per delictes gravíssims de rebel·lió i sedició"
Els magistrats diuen que la defensa de Forn no ha "documentat" la malaltia que pateix i carreguen contra la Fiscalia
La resolució de la sala d'apel·lacions del Suprem que manté a la presó Jordi Sànchez i Joaquim Forn nega l'existència de presos polítics a la causa.
En paraules dels magistrats, cal parlar de "polítics presos per haver comès indiciàriament delictes gravíssims de rebel·lió i sedició".
Una afirmació també va fer el ministre de Justícia, Rafael Catalá, just l'endemà de l'empresonament de Sànchez i Cuixart.
A la resolució, a més, apunten que tant Forn com Sànchez són "icones" i "referents" de l'independentisme i que, si surten en llibertat, poden tornar a reiterar.
De Forn, asseguren que no ha abandonat "definitivament" la voluntat "d'enfrontament directe amb l'Estat".
A més, carreguen contra la Fiscalia per canviar de criteri i defensar que no existia risc de reiteració "i no acompanyar-ho de cap argument".
Al·leguen també que la defensa "no ha acreditat" la malaltia que pateix (ha donat positiu en el test de la tuberculina).
La sala tenia sobre la taula dos recursos de les defenses de Sànchez i Forn per revisar decisions que el jutge Llarena havia pres al febrer, quan va mantenir-los a la presó.
Ara, la sala d'apel·lacions ha avalat la decisió de Llarena i conclou que tots dos han de continuar entre reixes.
En el cas de Forn, ho fa escoltant el criteri de VOX.
Pel que fa a Sànchez, tant acusació popular com Fiscalia havien demanat que es mantingués la mesura cautelar de presó preventiva.
Novament, el criteri és el de risc de reiteració delictiva, tot i que Forn hagi abandonat la política i Sànchez anunciés dimarts que té la intenció de fer-ho (ja ha renunciat a ser candidat a la presidència).
A les interlocutòries, a més, els tres magistrats neguen que hi hagi presos polítics a la causa oberta per rebel·lió i argumenten que són "polítics empresonats per cometre indiciàriament delictes gravíssims".
A més, insisteixen que els fets es van produir amb violència i reconeixen que és un element "absolutament imprescindible per consumar els seus propòsits".
Els arguments de la sala
En el cas de Forn, els magistrats entenen que és un "referent" i que recuperaria aquest estatus si sortís en llibertat.
Creu també que va mostrar una "determinació especial" per executar els plans del Govern.
A més, l'acusen de permetre "l'enfrontament físic dels ciutadans amb les forces policials" l'1-O.
Un cop més, els magistrats mostren desconfiança vers les declaracions de Forn i la resta d'investigats perquè apunta que "no hi ha indicis clars" que els investigats "hagin abandonat definitivament la voluntat d'enfrontament directe amb l'Estat" amb l'objectiu d'aconseguir la independència.
A més, la sala diu que el context polític actual "és més propici" a la reiteració dels fets delictius i que, tot i que no sigui diputat, podria ser escollit conseller.
Crítiques a la Fiscalia
En el cas de Forn, la Fiscalia va fer un canvi de criteri i durant la vista de dimarts va demanar a la sala que el deixés lliure -previ pagament de 100.000 euros de fiança- i va al·legar que no existia risc de reiteració i que patia una malaltia i, per tant, calia deixar-lo lliure per "raons humanitàries".
La decisió la va expressar el fiscal Fidel Cadena, reconeixent que ho feia per ordres directes del fiscal general i sense més explicacions.
Els tres magistrats carreguen contra el ministeri públic per haver canviat de criteri en pocs dies i no haver-ho acompanyat "de cap argumentació".
Sobre la malaltia, afirmen que no va ser "al·legada ni documentada per la defensa".
Jordi Sànchez, de líder carismàtic a icona
La sala nega que hagi vulnerat els drets a la llibertat ideològica o a la participació política –tal i com argumentava la defensa- i afirma que "no hi ha presos polítics en aquesta causa".
Reconeixen que l'expresident de l'ANC tenia una "posició d'influència" en les mobilitzacions i li retreuen que el seu "objectiu" era el d'integrar-se a una candidatura que manté encara els objectius polítics que ara s'estan investigant i que van acabar amb l'aplicació del 155.
En una resolució anterior del jutge instructor (on li negava el permís per anar al ple d'investidura), Llarena es referia a Sànchez com a "líder carismàtic".
Ara, la sala puntualitza aquest qualificatiu i recorre a la Reial Acadèmia de la Llengua Espanyola (RSE): "es refereix a algú que està dotat d'un do".
En aquest sentit, diuen que Sànchez és una "icona d'associacions expertes en mobilitzacions populars".
I avança que si el deixessin lliure això facilitaria la repetició dels actes delictius per "l'experiència i el grau de capacitat de l'imputat".
El Suprem dictamina que Jordi Sànchez i Joaquim Forn continuïn entre reixes. Neguen que hi hagi presos polítics, sinó "polítics empresonats". Sobre la malaltia de Forn, afirmen que no va ser "documentada per la defensa". Defineixen Sànchez com a "icona d'associacions expertes en mobilitzacions populars". I avancen que deixar-lo lliure facilitaria la repetició dels actes delictius. 
La sala d'apel·lacions del Suprem manté a la presó Jordi Sànchez i Joaquim Forn, negant així l'existència de presos polítics a la causa. Segons la sala d'apel·lacions, la defensa de Forn no havia al·legat ni documentat la seva malaltia. Aquesta decisió s'ha pres mantenint el criteri de risc de reiteració delictiva.
El Tribunal Suprem ha desestimat l'apel·lació que demanava l'excarceració de Jordi Sànchez i Joaquim Forn. Els magistrats continuen considerant que hi ha el risc que els imputats reincideixin en els seus delictes. Així mateix, han rebutjat les al·legacions de vulneració de drets dels imputats i la petició de la Fiscalia d'alliberament de Forn per motius de salut.

La resolució de la sala d'apel·lacions del Suprem que manté a la presó Jordi Sànchez i Joaquim Forn nega l'existència de presos polítics a la causa.

Ara, la sala d'apel·lacions ha avalat la decisió de Llarena i conclou que tots dos han de continuar entre reixes. 

En el cas de Forn, la Fiscalia va fer un canvi de criteri i durant la vista de dimarts va demanar a la sala que el deixés lliure -previ pagament de 100.000 euros de fiança- i va al·legar que no existia risc de reiteració i que patia una malaltia i, per tant, calia deixar-lo lliure per "raons humanitàries". 

Sobre la malaltia, afirmen que no va ser "al·legada ni documentada per la defensa". 
La resolució de la sala d'apel·lacions del Suprem que manté a la presó Jordi Sànchez i Joaquim Forn nega l'existència de presos polítics a la causa.
Novament, el criteri és el de risc de reiteració delictiva, tot i que Forn hagi abandonat la política i Sànchez anunciés dimarts que té la intenció de fer-ho (ja ha renunciat a ser candidat a la presidència).
En el cas de Forn, la Fiscalia va fer un canvi de criteri i durant la vista de dimarts va demanar a la sala que el deixés lliure -previ pagament de 100.000 euros de fiança- i va al·legar que no existia risc de reiteració i que patia una malaltia i, per tant, calia deixar-lo lliure per "raons humanitàries".
La sala nega que hagi vulnerat els drets a la llibertat ideològica o a la participació política –tal i com argumentava la defensa- i afirma que "no hi ha presos polítics en aquesta causa".
La resolució de la sala d'apel·lacions del Suprem que manté a la presó Jordi Sànchez i Joaquim Forn nega l'existència de presos polítics a la causa.
Ara, la sala d'apel·lacions ha avalat la decisió de Llarena i conclou que tots dos han de continuar entre reixes.
Un cop més, els magistrats mostren desconfiança vers les declaracions de Forn i la resta d'investigats perquè apunta que "no hi ha indicis clars" que els investigats "hagin abandonat definitivament la voluntat d'enfrontament directe amb l'Estat" amb l'objectiu d'aconseguir la independència.
En el cas de Forn, la Fiscalia va fer un canvi de criteri i durant la vista de dimarts va demanar a la sala que el deixés lliure -previ pagament de 100.000 euros de fiança- i va al·legar que no existia risc de reiteració i que patia una malaltia i, per tant, calia deixar-lo lliure per "raons humanitàries".
El Suprem reitera que Sànchez i Forn continuïn a la presó perquè no els considera presos polítics sinó polítics empresonats. 
La sala d'apel·lacions del Suprem nega que hi hagi presos polítics sinó polítics empresonats per delictes de rebel·lió i sedició.
El Tribunal Suprem manté Sànchez i Forn a la presó i desestima les al·legacions de defensa i Fiscalia.