Durangoko Azoka: cinquanta anys acompanyant la llengua i la cultura basques
A Euskal Herria hi ha, pel cap baix, tres grans esdeveniments al calendari en què la llengua i la cultura pròpies adquireixen tot el protagonisme: la final del campionat de bertsolaris, cada quatre anys; la Korrika, la quilomètrica cursa per relleus anual en defensa de l’èuscar; i la Durangoko Azoka, la concorreguda fira del llibre i el disc de Durango, que comença demà i convertirà aquest municipi biscaí a mig camí entre Bilbao, Sant Sebastià i Vitòria en ‘la capital d’Euskadi’ fins el 8 de desembre.
Enguany ‘la cita del desembre’ s’ha allargat un dia més que l’any passat, perquè se n’ha de celebrar com cal el cinquantenari.
Parlem de mig segle d’activitat, sí, i la pregunta salta quasi automàticament: qui i com s’ho va fer, el 1965, per engegar una fira cultural de temàtica basca enmig de la dictadura franquista?
En té la resposta Nerea Mujika, presidenta de l’associació Gerediaga, promotora de la Durangoko Azoka: ‘Aleshores hi havia una llei d’associacions molt restrictiva i, diguem-ne que per mitjà d’una mena d’enginyeria cultural, un grup de persones de molt distint color va ésser molt llest i va aconseguir d’oficialitzar Gerediaga, malgrat totes les dificultats, amb l’objectiu de treballar, protegir i sobretot difondre el patrimoni que tenia a veure amb la comarca del Duranguesat, en concret, i la cultura basca, en general.’
‘La columna vertebral de Gerediaga –continua Mujika– és el patrimoni, tant material com immaterial, de la comarca o antiga “merindad”, que té per nosaltres un valor geogràfic i històric importantíssim.’
Per volum d’activitat, veterania i impacte social, la fira del llibre i el disc és ‘el principal desafiament i també la gran il·lusió’ de l’associació Gerediaga.
Fou idea de Leopoldo Zugaza, un home sempre vinculat al món cultural basc i un dels creadors de la ikastola de Durango: ‘Veient la fira del llibre de Madrid, va tenir la pensada d’organitzar-ne una a Durango amb llibres i “dònuts” (com en deien, fent broma, dels discs) de temàtica basca.’
De la primera edició, desenvolupada de manera molt modesta en un pòrtic de l’església de Santa Maria de Durango, a l’actual, escampada com una taca d’oli per tot el municipi, ja han passat cinc dècades.
Prou temps per a consolidar la proposta i, alhora, per a veure’n l’evolució i els canvis, diu convençuda Mujika: ‘Els espais han variat, els formats i suports del llibre i el disc també han variat i, lògicament, ha variat el volum de produccions presentades: de la quinzena d’estands presents el 1965 s’ha passat als més de dos-cents cinquanta del present, complementats amb dues-centes cinquanta activitats culturals més.’
Malgrat que els estands editorials i discogràfics han de continuar essent el centre de la fira, ‘per poder veure la cara d’un autor o grup musical concrets’, a mesura que avança el nou segle la Durangoko Azoka ‘ha de reflectir també, de cara a la transmissió, els diversos formats actuals de la cultura, incloent-hi noves disciplines que ens porten a una altra etapa d’aquesta evolució paral·lela de la fira i la societat basca’.
Amb el pla estratègic que es va començar a aplicar fa pocs anys, la fira s’ha obert de bat a bat al creixent i creatiu sector de l’autoproducció, al de les noves tecnologies, al del teatre i el cinema i també al de la televisió, amb un canal específic i tot: ‘No diem que aquests dies tota la cultura és a Durango, però molts dels formats sí que hi són’, diu orgullosament convençuda Mujika.
De tot això, la presidenta de Gerediaga se’n sent satisfeta.
I s’avé a enumerar què l’omple més: ‘La fira em dóna moltíssim, personalment.
La gent de Durango s’hi reconeix, està orgullosa de l’Azoka tot i les grans dimensions actuals de l’esdeveniment.
D’una altra banda, em dóna peu a conèixer creadors de la cultura basca que, d’una altra manera, no coneixeria.
Però allò que més m’agrada és obrir la porta el primer dia a les escoles i veure nois i noies plens d’energia corrent amunt i avall pel recinte i participant activament en els tallers que els hem preparat.
Això m’emociona, sincerament.’
La Durangoko Azoka és la fira del llibre i el disc de Durango, organitzada per l’associació Gerediaga, nascuda durant el franquisme per a protegir i promoure el patrimoni basc. En 50 anys, l’esdeveniment ha crescut enormement i s’ha adaptat a l’evolució de la societat. Per això, ara s’hi presenten també altres formats culturals, com les arts audiovisuals o les noves tecnologies.
Se celebren cinquanta anys de la Durangoko Azoka, fira del llibre i el disc de temàtica basca. Durant tots aquests anys, hi han hagut canvis en el format de la fira per tal d'adaptar-se a l'actualitat cultural i a les noves tecnologies. La presidenta de l’associació Gerediaga, Nerea Mujika, se sent molt orgullosa de la fira.
Demà comença a Durango la Durango Azoka, un dels quatre esdeveniments més importants de la cultura basca. Es tracta d'una fira del llibre i del disc bascs que es celebra des de fa cinquanta anys. Ho organitza l'associació Gerediaga i s'ha anat adaptant als canvis de la societat basca i, enguany, s'hi poden trobar diversos nous formats i disciplines culturals.
En té la resposta Nerea Mujika, presidenta de l’associació Gerediaga, promotora de la Durangoko Azoka: "Aleshores, hi havia una llei d’associacions molt restrictiva i, diguem-ne que mitjançant una mena d’enginyeria cultural, un grup de persones de molt diferent color va ésser molt llest i va aconseguir d’oficialitzar Gerediaga, malgrat totes les dificultats, amb l’objectiu de treballar, protegir i sobretot difondre el patrimoni que tenia a veure amb la comarca del Duranguesat, en concret, i la cultura basca, en general".
Per volum d’activitat, veterania i impacte social, la fira del llibre i el disc és "el principal desafiament i també la gran il·lusió" de l’associació Gerediaga.
Prou temps per a consolidar la proposta i, alhora, per a veure’n l’evolució i els canvis, diu convençuda Mujika: "Els espais han variat, els formats i suports del llibre i el disc també han variat i, lògicament, ha variat el volum de produccions presentades: de la quinzena d’estands presents el 1965 s’ha passat als més de dos-cents cinquanta del present, complementats amb dues-centes cinquanta activitats culturals més".
Amb el pla estratègic que es va començar a aplicar fa pocs anys, la fira s’ha obert de bat a bat al creixent i creatiu sector de l’autoproducció, al de les noves tecnologies, al del teatre i el cinema i també al de la televisió, amb un canal específic i tot: "No diem que aquests dies tota la cultura és a Durango, però molts dels formats sí que hi són", diu orgullosament convençuda Mujika. 
A Euskal Herria hi ha, pel cap baix, tres grans esdeveniments al calendari en què la llengua i la cultura pròpies adquireixen tot el protagonisme: la final del campionat de bertsolaris, cada quatre anys; la Korrika, la quilomètrica cursa per relleus anual en defensa de l’èuscar; i la Durangoko Azoka, la concorreguda fira del llibre i el disc de Durango, que comença demà i convertirà aquest municipi biscaí a mig camí entre Bilbao, Sant Sebastià i Vitòria en "la capital d’Euskadi" fins al 8 de desembre.
Enguany "la cita del desembre" s’ha allargat un dia més que l’any passat, perquè s’ha de celebrar el cinquantenari com cal.
Fou idea de Leopoldo Zugaza, un home sempre vinculat al món cultural basc i un dels creadors de la ikastola de Durango: "Veient la fira del llibre de Madrid, va tenir la pensada d’organitzar-ne una a Durango amb llibres i 'dònuts' (com en deien, fent broma, dels discs) de temàtica basca".
"Els espais han variat, els formats i suports del llibre i el disc també han variat i, lògicament, ha variat el volum de produccions presentades: de la quinzena d’estands presents el 1965 s’ha passat als més de dos-cents cinquanta del present, complementats amb dues-centes cinquanta activitats culturals més".
A Euskal Herria hi ha, pel cap baix, tres grans esdeveniments al calendari en què la llengua i la cultura pròpies adquireixen tot el protagonisme: la final del campionat de bertsolaris, cada quatre anys; la Korrika, la quilomètrica cursa per relleus anual en defensa de l’èuscar; i la Durangoko Azoka, la concorreguda fira del llibre i el disc de Durango, que comença demà i convertirà aquest municipi biscaí a mig camí entre Bilbao, Sant Sebastià i Vitòria en "la capital d’Euskadi" fins al 8 de desembre.
Per volum d’activitat, veterania i impacte social, la fira del llibre i el disc és "el principal desafiament i també la gran il·lusió" de l’associació Gerediaga.
Malgrat que els estands editorials i discogràfics han de continuar essent el centre de la fira, "per a poder veure la cara d’un autor o grup musical concrets", a mesura que avança el nou segle la Durangoko Azoka "ha de reflectir també, de cara a la transmissió, els diversos formats actuals de la cultura, incloent-hi noves disciplines que ens porten a una altra etapa d’aquesta evolució paral·lela de la fira i la societat basca".
Enguany "la cita del desembre" s’ha allargat un dia més que l’any passat, perquè s’ha de celebrar el cinquantenari com cal.
La Durangoko Azoka celebra en gran els seus 50 anys al servei de la difusió de la cultura basca.
Mig segle de la fira del llibre i el disc de durango, la Durangoko Azoka, fira cultural de temàtica basca.
Demà comença un important esdeveniment de la cultura basca: la Durango Azoka, una fira del llibre i el disc.