Colau reivindica el «sobreesforç» de l’Ajuntament en educació davant un Govern «absent»
La candidata de Barcelona en Comú carrega contra el llegat d’Ernest Maragall com a conseller d’Educació i es mostra disposada a pactar amb ERC si els republicans "deixen d'anar cap a la dreta"
Barcelona en Comú ha insistit durant la campanya, i també al llarg del mandat que ara acaba, en els fronts que ha hagut d'atendre a l'Ajuntament per l'incompliment de funcions de la Generalitat.
Aquest dilluns, a la plaça Anna Lizaran del Fort Pienc, ha tocat el torn a l'educació.
Davant de més d'un centenar de persones, la candidata dels comuns a l'alcaldia ha reivindicat el "sobreesforç" que el consistori ha fet amb ella al capdavant en matèria educativa, davant d'un Govern que ha qualificat d'"absent".
Colau ha xifrat en 40 milions d'euros la quantitat que la Generalitat deu a l'Ajuntament en relació al finançament de les escoles bressol de la ciutat i ha demanat no caure en la "resignació" tot i la retallada de la Generalitat en la injecció de recursos als municipis.
"Aquesta paràlisi no és sostenible i no la podem acceptar", ha dit.
També ha tocat el rebre als equips de govern de Barcelona que van liderar l'Ajuntament abans dels comuns.
"En el darrer mandat hem fet més que en la darrera dècada", ha etzibat.
L'alcaldessa ha fet un capítol a part amb el candidat que les enquestes situen com a rival dels comuns.
Colau ha carregat contra Ernest Maragall, centrant-se en la seva etapa com a conseller d'Educació, aleshores pel PSC.
Concretament, ha centrat el focus en la Llei d'Educació de Catalunya impulsada per Maragall, que Colau ha qualificat d'"episodi conflictiu".
L'alcaldessa també ha recordat el rebuig de la comunitat educativa a la llei i ha retret a Maragall que apostés per "blindar" les escoles concertades i dotar de finançament públic els centres que segreguen per sexe.
Aquest dimarts els comuns han comptat amb el suport d'un dels consellers d'Educació que Pasqual Maragall va tenir en la seva etapa de president, Joan Manuel del Pozo, que ha demanat el vot per Barcelona en Comú.
"Ens ho juguem tot en l'etapa de la infantesa", ha valorat del Pozo, que ha requerit posar al mateix nivell la cura de la igualtat social i la igualtat educativa.
Petició de cara a cara amb Maragall
Colau ha aprofitat l'ocasió per insistir en la seva petició de fer un cara a cara amb Maragall en la darrera setmana de campanya de les municipals.
Ha fet pública la demanda aquest dilluns a la tarda al seu perfil de Twitter i l'ha tornat a posar sobre la taula en el transcurs de l'acte.
"És l'únic candidat amb possibilitats de disputar-me l'alcaldia", ha valorat Colau, que ha defensat la necessitat de "confrontar i concretar" projectes.
"M'agradaria preguntar-li si vol passar de la concertada a la pública i si exigirà les inversions en escoles bressol", ha dit.
A més, ha assegurat que els comuns estrien disposats a allargar la mà a ERC si els republicans "deixen d'anar cap a la dreta".
En aquest sentit, Colau ha reconegut que el consistori sortint del 26-M estarà fragmentat i ha demanat construir majories "transversals".
Unes majories transversals que, pel número dos de Colau, Joan Subirats, s'hauran d'encarregar de mantenir viva la tasca de "redistribució" que els comuns han fet en l'actual mandat.
Igualtat d'oportunitats a l'escola
Abans de la intervenció de Colau i Subirats, els comuns han plantejat una primera part de l'acte per exhibir suports del món eductiu i acadèmic.
El catedràtic de Filosofia de la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), Xavier Bonal, ha defensat a necessitat d'ampliar l'etapa d'educació obligatòria actual i per això ha demanat més recursos públics per a l'etapa dels zero als tres anys.
"L'educació obligatòria ha d'anar almenys fins als 18 anys per tenir oportunitats d'inclusió", ha afirmat.
En aquest sentit, Bonal ha defensat la tarifació social aplicada pel govern de Colau a les escoles bressol, tot i que el sistema va provocar un encariment de la quota per a un terç de les famílies usuàries.
"Cal assegurar que l'accés a la formació no estigui determinat pel mercat i el poder adquisitiu de les famílies", ha dit Bonal.
En la mateixa línia s'ha expressat la doctora en Sociologia i professora de la UAB Aina Tarabini, que ha insistit en el "patiment" que suposa a les famílies el fracàs escolar dels seus fills.
Tarabini també ha reivindicat l'acció del govern de Colau en matèria educativa a través del Pla de Barris, que segons assegura ajuda a lluitar contra l'abandonament escolar en les zones més vulnerables de la ciutat.
En aquest sentit, el pedagog guardonat amb la Creu de Sant Jordi Jaume Cela ha demanat que es deixi d'associar la diversitat amb "els problemes" en aquells centres educatius amb un alt percentatge d'alumnes migrants.
Tot plegat, per reivindicar el múscul d'una escola pública que Barcelona en Comú es compromet a mantenir al centre de les seves polítiques educatives.
"Si no hagués estat per l'escola pública catalana, jo no seria alcaldessa", ha conclòs Colau.
La candidata de Barcelona en Comú, Ada Colau, ha criticat Ernest Maragall com a conseller d’Educació i s'ha mostrat disposada a pactar amb ERC si es compleixen algunes condicions. Colau ha reivindicat el gran esforç de l’Ajuntament en matèria d'educació i ha quantificat el deute que la Generalitat té amb l'Ajuntament en relació amb el finançament de l'educació.
Durant un acte electoral de Barcelona en Comú s'ha discutit sobre l'educació, matèria central del programa electoral de la candidatura. Colau ha carregat contra la Llei d'Educació de Catalunya, impulsada pel seu adversari Ernest Maragall. A l'acte han participat figures del món educatiu i acadèmic en suport dels Comuns. Tanmateix, Colau ha fet una crida per construir majories “transversals”.
Barcelona en Comú enfoca la seva campanya electoral en l’educació i denuncia que la Generalitat deu 40 milions a l’Ajuntament pel finançament de les escoles bressol. L’alcaldessa Colau recorda que Ernest Maragall, el candidat d’ERC, va impulsar la Llei d’Educació a Catalunya, rebutjada per la comunitat educativa. També reclama un cara a cara amb Maragall, que té possibilitats d’arribar a l’alcaldia.
Colau ha xifrat en 40 milions d'euros la quantitat que la Generalitat deu a l'Ajuntament en relació al finançament de les escoles bressol de la ciutat i ha demanat no caure en la "resignació" tot i la retallada de la Generalitat en la injecció de recursos als municipis.
Aquest dimarts els comuns han comptat amb el suport d'un dels consellers d'Educació que Pasqual Maragall va tenir en la seva etapa de president, Joan Manuel del Pozo, que ha demanat el vot per Barcelona en Comú.
Colau ha aprofitat l'ocasió per insistir en la seva petició de fer un cara a cara amb Maragall en la darrera setmana de campanya de les municipals.
En aquest sentit, Bonal ha defensat la tarifació social aplicada pel govern de Colau a les escoles bressol, tot i que el sistema va provocar un encariment de la quota per a un terç de les famílies usuàries.
Barcelona en Comú ha insistit durant la campanya, i també al llarg del mandat que ara acaba, en els fronts que ha hagut d'atendre a l'Ajuntament per l'incompliment de funcions de la Generalitat.
Concretament, ha centrat el focus en la Llei d'Educació de Catalunya impulsada per Maragall, que Colau ha qualificat d'"episodi conflictiu".
En aquest sentit, Bonal ha defensat la tarifació social aplicada pel govern de Colau a les escoles bressol, tot i que el sistema va provocar un encariment de la quota per a un terç de les famílies usuàries.
Abans de la intervenció de Colau i Subirats, els comuns han plantejat una primera part de l'acte per exhibir suports del món eductiu i acadèmic.
Colau ha xifrat en 40 milions d'euros la quantitat que la Generalitat deu a l'Ajuntament en relació al finançament de les escoles bressol de la ciutat i ha demanat no caure en la "resignació" tot i la retallada de la Generalitat en la injecció de recursos als municipis.
Colau ha xifrat en 40 milions d'euros la quantitat que la Generalitat deu a l'Ajuntament en relació al finançament de les escoles bressol de la ciutat i ha demanat no caure en la "resignació" tot i la retallada de la Generalitat en la injecció de recursos als municipis.
Colau ha aprofitat l'ocasió per insistir en la seva petició de fer un cara a cara amb Maragall en la darrera setmana de campanya de les municipals.
En aquest sentit, Bonal ha defensat la tarifació social aplicada pel govern de Colau a les escoles bressol, tot i que el sistema va provocar un encariment de la quota per a un terç de les famílies usuàries.
La candidata de Barcelona en Comú, Ada Colau, fa campanya electoral pels carrers de Barcelona posant el focus en l'ensenyament.
La candidatura municipal de Barcelona en Comú posa el focus en l'educació durant l'acte celebrat a la plaça Anna Lizaran.
Ada Colau demana un cara a cara amb Ernest Maragall, perquè considera que és l’únic candidat que li pot treure l’alcaldia.