El jutjat admet a tràmit la querella col·lectiva per les càrregues de l'1-O interposada pels tres ajuntaments gironins
Els advocats preveuen que el procés serà "llarg i complex" però confien que permeti aclarir que l'acció policial va ser fruit "d'un pla consensuat"
El jutjat ha admès a tràmit la querella col·lectiva per les càrregues de l'1-O interposada pels Ajuntaments de Girona, Sant Julià de Ramis i Aiguaviva amb el recolzament dels advocats voluntaris.
La querella es dirigeix contra els agents que van actuar, els seus comandaments i els responsables polítics de l'operatiu contra el referèndum per tortures, lesions i delictes contra els drets individuals.
El portaveu dels advocats, Albert Carreras, assegura que aquest és un "pas molt important" perquè permetrà que els ajuntaments puguin demanar diligències amb l'objectiu d'acreditar que les càrregues no van ser "una acció espontània" sinó el resultat "d'un pla premeditat i consensuat".
Carreras ja avança, però que el procediment serà "llarg" perquè més de 200 ferits han interposat denúncia contra les càrregues (que s'incorporen a la querella).
L'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, ha dit que l'admissió a tràmit permetrà investigar a fons "la violència extrema" que va suposar "aquella jornada d'opressió" per "destil·lar-ne responsabilitats".
La querella conjunta, que signen conjuntament els tres ajuntaments, vertebra també totes les denúncies individuals interposades per les víctimes de les càrregues.
El seu tronc gira al voltant dels tres delictes que s'han interposat contra els agents, els seus comandaments i els responsables polítics de l'Estat.
En concret, són els de lesions agreujades, tortures i contra els drets individuals comesos per funcionaris públics.
La querella es va presentar davant el Jutjat de Primera Instància i Instrucció Número 2, que ara l'ha admesa a tràmit.
El portaveu dels advocats voluntaris subratlla que la decisió és "un pas molt important", perquè permet que els ajuntaments –que han interposat l'acció popular- "es puguin incorporar de ple als procediments oberts".
És a dir, demanar més diligències i proves que permetin "esclarir els fets".
L'objectiu final, recorda Albert Carreras, és el de d'acreditar que al darrere les càrregues policials hi havia "una cadena de comandaments" que van actuar amb intencionalitat.
"És a dir, que el resultat no va ser fruit d'un pensament i una acció espontània, sinó de la premeditació i d'un pla consensuat", subratlla el lletrat.
"Llarg i complex"
L'advocat no amaga, però, que el procediment serà "llarg i complex" i que, probablement, estarà marcat per "alts i baixos".
De fet, Carreras recorda que més de 300 ferits van decidir interposar denúncia per les càrregues policials (dels quals ells en representen uns 200) .
De moment, els forenses els han examinat a tots ells i el jutjat ja els ha citat per prendre'ls declaració (cosa que s'ha fixat per als mesos de febrer i març).
En paral·lel, també s'ha requerit a la policia espanyola i a la Guàrdia Civil que trametin els noms i cognoms dels agents i càrrecs que van participar al dispositiu policial.
D'altra banda, s'han demanat imatges als mitjans de comunicació per aportar-les com a prova.
I també s'ha sol·licitat que la gravació de la càmera GoPro que va perdre un agent de la policia estatal, i on es va enregistrar la càrrega a l'Escola Verd de Girona, es pugui incorporar al procediment.
"Violència extrema"
L'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, ha dit que se senten "molt satisfets" de l'admissió a tràmit de la querella.
Madrenas ha dit que això permetrà investigar "a fons" qui van ser els responsables d'aquella "violència tan extrema" i de la "jornada d'opressió" que es va viure l'1-O arreu de Catalunya, però especialment a Girona, Sant Julià de Ramis i Aiguaviva.
L'alcaldessa també ha dit que, a partir d'ara, les diligències han de permetre "destil·lar els responsables dels delictes que es consideri que hagin comès".
Madrenas també ha afegit que l'admissió a tràmit era allò que pertocava fer, perquè era "evident" que les càrregues van ser "absolutament desproporcionades".
"Les imatges parlen per elles mateixes; el món va queda commocionat després de veure un Estat repressor i feixista, i un poble valent, determinat i pacifista", ha dit l'alcaldessa.
I ha conclòs: "Això és el que es va veure i vam condemnar des d'un primer moment, i que ara esperem que es tradueixi també en una condemna judicial".
Els Ajuntaments de Girona, Sant Julià de Ramis i Aiguaviva i recolzada pels advocats voluntaris contra la policia per les càrregues de l'1-O ha estat admesa a tràmit pel jutjat. Això fa possible que els ajuntaments puguin fer palès que aquesta actuació no va ser espontània, sinó fruit d'un pla i de la premeditació.
L'Ajuntament de Girona, Sant Julià de Ramis i Aiguaviva va interposar una querella per les càrregues de l'1-O i el jutjat l'ha admesa. Aquesta es dirigeix contra les forces que van actuar contra el referèndum amb tortures i lesions, entre d'altres. L'objectiu d'aquesta querella és demostrar que les actuacions van estar premeditades i organitzades amb anterioritat.
El jutjat ha admès a tràmit una querella col·lectiva dels Ajuntaments de Girona, Sant Julià de Ramis i Aiguaviva que intenta demostrar que els esdeveniments violents de l’1-O van ser intencionats. La querella, per lesions agreujades, tortures i delictes contra els drets individuals, es dirigeix contra els responsables polítics de l'operatiu, els agents involucrats i els seus comandaments.
El jutjat ha admès a tràmit la querella col·lectiva per les càrregues de l'1-O interposada pels Ajuntaments de Girona, Sant Julià de Ramis i Aiguaviva amb el recolzament dels advocats voluntaris.
El portaveu dels advocats, Albert Carreras, assegura que aquest és un "pas molt important" perquè permetrà que els ajuntaments puguin demanar diligències amb l'objectiu d'acreditar que les càrregues no van ser "una acció espontània" sinó el resultat "d'un pla premeditat i consensuat".
En concret, són els de lesions agreujades, tortures i contra els drets individuals comesos per funcionaris públics.

El jutjat ha admès a tràmit la querella col·lectiva per les càrregues de l'1-O interposada pels Ajuntaments de Girona, Sant Julià de Ramis i Aiguaviva amb el recolzament dels advocats voluntaris.
La querella es dirigeix contra els agents que van actuar, els seus comandaments i els responsables polítics de l'operatiu contra el referèndum per tortures, lesions i delictes contra els drets individuals.
La querella es va presentar davant el Jutjat de Primera Instància i Instrucció Número 2, que ara l'ha admesa a tràmit.
L'objectiu final, recorda Albert Carreras, és el de d'acreditar que darrere de les càrregues policials hi havia "una cadena de comandaments" que van actuar amb intencionalitat. 
El jutjat ha admès a tràmit la querella col·lectiva per les càrregues de l'1-O interposada pels Ajuntaments de Girona, Sant Julià de Ramis i Aiguaviva amb el recolzament dels advocats voluntaris. 
La querella es dirigeix contra els agents que van actuar, els seus comandaments i els responsables polítics de l'operatiu contra el referèndum per tortures, lesions i delictes contra els drets individuals.
Madrenas ha dit que això permetrà investigar "a fons" qui van ser els responsables d'aquella "violència tan extrema" i de la "jornada d'opressió" que es va viure l'1-O arreu de Catalunya, però especialment a Girona, Sant Julià de Ramis i Aiguaviva.
Carreras ja avança, però, que el procediment serà "llarg" perquè més de 200 ferits han interposat denúncia contra les càrregues (que s'incorporen a la querella).
La querella contra la policia per l'actuació de l'1-O ha estat admesa a tràmit pel jutjat.
El jutjat admet a tràmit la querella dels ajuntaments per les càrregues policials que es van produir l'1-O.
S'ha admès a tràmit una querella col·lectiva contra els agents, comandaments i polítics involucrats en els actes violents de l’1-O.