Після початку активних бойових дій та фактичної втрати доступу до морських
перевезень, кордон з ЄС став чи не єдиним вікном для здійснення Україною
торгівлі із зовнішнім світом. Йдеться не лише про ЄС. Україна продовжує
продавати свої товари, зокрема аграрні, до країн Африки та Азії транзитом
через порти європейських держав. Як пояснив ЕП Тарас Качка, часто на товари,
які йдуть через ЄС транзитом, поширюється режим імпорту. Тобто, зараз країни
Євросоюзу застосовують до них ті ж квоти та мита, як і до товарів, які Україна
продає безпосередньо в Євросоюз. Але тепер їх тимчасово скасують, і в кінцеві
пункти призначення українські товари надходитимуть за необтяженими митами
цінами. Рішення ЄС про відкриття свого ринку значно спростить життя
транзитному експорту та знизить хоча б частину адміністративних витрат,
пов’язаних зі сплатою мит. Це, у свою чергу, збільшить прибутковість
експортерів та підвищить конкурентоспроможність їхньої продукції у світі. Що
отримає ЄС Рішення ЄС повністю відкрити ринки для України – це важливий жест
підтримки нашої держави в умовах війни. Проте користь від нього отримають і
самі європейці. Війна в Україні спричинила глобальний збій ланцюгів постачання
сільськогосподарської продукції та товарів металургійного комплексу. Як
наслідок, ціни на ці товари стрімко полетіли вгору. Так, ціни на пшеницю від
початку лютого зросли вже на 50%. Разом з ними дорожчають й інші
сільськогосподарські культури, які експортувала Україна та Росія, а вони
тягнуть вгору ціни на продукти харчування. Усе це відбувається в умовах
рекордної інфляції у єврозоні. У березні ціни в ЄС виросли на 7,5% проти
березня 2021 року. Це максимальний показник за всю історію існування
європейської валюти. Для приборкання інфляції, особливо її продуктової
частини, європейці потребують більшої пропозиції сільськогосподарських
продуктів. І відкриття свого ринку для України – один з шляхів вирішення цієї
проблеми. Збільшення експорту української металургії також вигідне для ЄС,
адже ціни на сталь після початку вторгнення Росії до України також суттєво
зросли. В умовах дефіциту сталі на світових ринках, який спричинило падіння
виробництва в Україні та знищення промислових потужностей у Маріуполі, ЄС ще й
ввів обмеження на експорт російської металургії. Дефіцит чорних металів гостро
відчувають європейські виробники, що загрожує втратою робочих місця десятків
тисяч мешканців Євросоюзу. Тож скасування мит та антидемпінгових заходів проти
української металургії може стати рятівним колом для європейської
промисловості. Звісно, у разі, якщо вдасться розв'язати основні проблеми з
логістикою.