! [​​](https://telegra.ph/file/a9afde4604640e90a4a3c.jpg) Вчора виповнилося
130 років з моменту, як стародавній Київ вкотре обігнав московитське болото.
13 червня 1892 року у Києві був запущений перший у Російській імперії
електричний трамвай. Так, так, саме в Києві, а не в Москві чи Санкт-
Петербурзі. Це відбулося завдяки особливостям рельєфу Києва. Золотоверха,
давня столиця України стоїть на пагорбах, на відміну від Москви, що стоїть на
болотах. Це створювало потребу у побудові транспорту, що допоміг би киянам
долати круті схили міста. У той час у Києві вже були побудовані перші лінії
трамваїв на кінній та паровозній тязі. Проте вони були прокладені по рівним
районам міста, коні та паровози не могли подолати круті київські схили. На той
момент всі трамвайні лінії належали приватному "Товариству Київської міської
залізниці". "Жадібні" до наживи капіталісти швидко придумали як вирішити
проблему транспорту між Дніпровськими кручами. Вже у 1891 році почалося
будівництво першої у Російській імперії лінії електричного трамваю. У 1892
році лінію через Володимирській узвіз було урочисто відкрито й Поділ та Верхнє
місто були нарешті з'єднані надійним транспортом. До 1917 року Київський
трамвай активно розвивався. Попит на міський транспорт зі зростанням міста
значно перевищував пропозицію, тож нові трамвайні лінії росли мов на дріжджах.
На початку ХХ століття було побудовано унікальні лінії: до Пущі-Водиці, що
зараз відома як "лісовий трамвай", та "Київська Швейцарія", що сьогодні
переросла у тролейбус на Подільському узвозі. "Лісова лінія" відіграла
величезну роль у історії Києва. Під час Першої та Другої світових воєн через
цю лінію на бензовозах доставляли дрова для опалення будинків, вивозили
поранених з фронту. А під час Української революції, у 1919 році працівники
Подільського трамвайного депо, що обслуговувало "лісову лінію", підтримали
українське повстання проти більшовиків. Вони надали транспорт повсталим,
довозили їх до центру міста, постачали набої. І вже у 2022 році ця лінія
зазнала ушкоджень унаслідок ворожих мінометних та артилерійських обстрілів,
проте комунальні служби її швидко полагодили. Це не єдине ушкодження нашої
транспортної інфраструктури за часи війни. Ворог, створивши паливну кризу,
цілеспрямовано знищує міські транспортні мережі. Російська артилерія вщент
зруйнувала найбільше у Харкові Салтівське трамвайне депо, обстріляла
тролейбусний парк. У Маріуполі було знищено колишнє трамвайне депо, де на
ремонті знаходилися десятки трамваїв, суттєво пошкоджене тролейбусне депо,
куди буквально у попередньому році за програмою ЄБРР почали надходити перші
тролейбуси з автономним ходом. Вцілілі тролейбуси вже перемалювали і
збираються привезти у Донецьк у якості трофеїв. Унаслідок ворожих ракетних
обстрілів постраждав і Київський тролейбус, що є найбільшою у світі
тролейбусною мережею. У більшості міст України мережі електротранспорту в
останні роки зазнали суттєвої модернізації завдяки кредитам ЄІБ та ЄБРР. У
цьому році багато міст нашої країни мали отримати нові трамваї та тролейбуси,
проте через війну ці плани відкладені у далекий ящик. Хоча, буквально
нещодавно у Київ привезли 4 нових виготовлених українським виробником сучасних
низькопідлогових трамваїв. Для пришвидшення розвитку та модернізації
транспортних мереж нам необхідно залучати приватний капітал (в основному
європейський), як у старі добрі часи першого київського електричного трамваю.
Ринок у нас перспективний. Ще до війни у нас почалася приємна тенденція до
державно-приватного партнерства у інфраструктурних проєктах, після війни воно
набере ще більших обертів.