❗️Вже неодноразово розповідав про перспективи внутрішнього туризму. А також
про те, чому мандрувати Україною – круто і цікаво 🇺🇦 Крім усього, ми
усвідомлюємо власну національну ідентичність саме знайомлячись з українською
історією, спадщиною, культурою (про соціологію по внутрішньому туризму[я писав
тут](https://t.me/otkachenkokyiv/657)). Є і звичні туристичні напрямки, такі
як відпочинок на пляжі чи в горах, гастротуризм. Є більш нестандартні, такі як
туризм літературний, екологічний чи індустріальний. А є ще одна причина
подорожувати Україною: народні художні промисли. Абсолютно унікальні, як в
кожній області, так і в кожній техніці чи напрямку. Це креатив, що існує і
розвивається в Україні сторіччями. Розповім про кілька місць, де можна не лише
все побачити на власні очі, а навіть і самому спробувати щось змайструвати. [
#Мандруй Україною]( #Мандруй Україною) 📍**Опішня **Столиця українського
гончарства. У цьому селищі розвивали гончарне мистецтво століттями. І у нас є
можливість побачити й зараз його вишуканість і одночасно простоту форм. Тут
розміщений найбільший музей гончарства у Європі, музей-садиба гончарки
Олександри Селюченко, музей-садиба родини Пошивайлів, музей малобудищанського
гончарства і багато іншого. Звичайно, є можливість й самому відвідати майстер-
клас і привезти додому глечик власного виробництва. 📍**Пирогів **Зовсім
близько від Києва знаходиться Пирогів. І це не лише осередок української
архітектури та побуту ХХ століття. А й прекрасне місце для ознайомлення з
народними промислами. Це й гончарство, і плетіння з соломи, і витинанка
(мистецтво вирізати з паперу) тощо. Це буде цікаво як для діток, так і для
дорослих. Впевнився сам, коли приїхав сюди із своїми дітьми. Неймовірні
емоції. 📍**Решетилівка** Що одразу спливає на думку: решетилівська вишивка і
килимарство. Орнаменти, поєднання кольорів і відтінків робить решетилівські
килими справжнім витвором мистецтва. Така стилістика формувалася майже
тисячоліття. Про техніку ж вишивки білим по білому, думаю, багато хто чув.
Саме тут вона й зародилася і успішно продовжує розвиватися. 📍**Петриківка **В
Петриківку варто їхати, аби подивитися на славнозвісний розпис. В ньому часто
переважають квітки різних кольорів, виконані неординарною технікою. Тому цей
вид декоративно-прикладного мистецтва дуже полюбився як українцям, так і
іноземцям. Розпис увійшов до Національного переліку нематеріальної культурної
спадщини, а згодом і до Списку Всесвітньої нематеріальної спадщини ЮНЕСКО.
📍**Рахів **Одне з десятків містечок на Закарпатті, де процвітає різьбарство.
Художня різьба по дереву почала розвиватися ще ще за часів Київської Русі.
Столи, скрині, посуд, ліжка – візерунками прикрашалися будь-які вироби з
дерева. Аби зрозуміти ці масштаби – варто навідатися у музей гуцульського
різьбарства або ж на автентичні ярмарки. Звісно, список можна продовжувати
довго: мальована кераміка в місті Косів, ковальство у Рівному, дерев’яні
іграшки в Яворові, писанкарство в Коломиї. Завжди є з чого обрати. Українські
народні художні промисли через сторіччя розвивалися та змінювалися, але
залишилися такими ж прекрасними. Ми у МКІП розуміємо важливість народних
художніх промислів. На відміну від багатьох країн Європи, ми ще маємо носіїв
автентичних технік. Це унікальна риса України, яку треба берегти і розвивати.
Майстри повинні мати підтримку держави. **Тому наше міністерство має намір
запустити державну цільову програму з розвитку народних художніх промислів,
розраховану на 5 років. Мета – розкрити їхній економічний, підприємницький
потенціал як сектору креативних індустрій. **Переконаний, що якісна ручна
художня робота може й має дорого коштувати, експортуватися, бути затребуваною
на ринку. Перший етап нашої програми – оновлення нормативно-правової бази і
створення Реєстру суб’єктів НХП. Він стане основою для системи маркування
виробів НХП, що підвищить додану вартість автентичної продукції і сформує
бренд українських промислів. До того ж уже створено робочу групу з НХП при
Раді з розвитку креативної економіки при Кабміні. Вона працюватиме над
комплексними пропозиціями щодо зміцнення спроможності сектору.