
Герман Ройтер (; 20 червня 1880, Зіген — 11 січня 1970, Дюссельдорф) — німецький бібліотекар, краєзнавець і дослідник діалектів, доктор філософії.

Біографія
Син кондитера Якоба Ройтера (1838 — 1909) і його дружини Вільгельміни, уродженої Мельсбах (1843 —1918). В нього було четверо братів і сестер: Берта (1872), Ганна (* 1874), Еліза (1876) і Ернст (1882). Ройтер залишився неодруженим; старша сестра Еліза вела його домашнє господарство в Дюссельдорфі.

Після закінчення середньої школи в Зігені Ройтер вивчав германістику, англістику та романістику в Бонні, з 1899 року — у Фрайбурзі . В 1903 році захистив у германіста Фрідріха Клюге дисертацію на тему «Внесок у фонологію діалекту Зігерланда». В 1899 році під час навчання він став членом братства Alemannia Bonn. В 1905 році склав державний іспит на вищу педагогічну професію (основні предмети — німецька, англійська і французька мови) в Карлсруе. В травні 1904 року Ройтер став стажером в університетській бібліотеці Фрайбурга. З 1 квітня 1906 року — робітник державної та міської бібліотеки в в Дюссельдорфі. Вже через рік його призначили бібліотекарем і відтоді він працював у науковій службі. В 1928 році очолив бібліотеку і керував нею до виходу на пенсію в 1950 році.

Відразу після початку Другої світової війни Ройтер почав планувати захист бібліотечних фондів. В 1942/44 роках він і його співробітники зберігали всі рукописи, стародруки, спеціальні колекції та приблизно3/4 всього книжкового фонду (близько 174 000 томів) у 15 вибраних замках та соляних копальнях. Значна частина будівлі бібліотеки була зруйнована запалювальними та фугасними бомбами. Реконструкцію та відновлення змогли тимчасово завершити наприкінці 1949 року.

Восени 1943 року завдяки особистому контакту з князем Августом цу Зайн-Віттгенштайн-Гогенштайн організував перенесення бібліотеки імені Генріха Гейне з Державної та міської бібліотеки Дюссельдорфа, якій загрожувала війна, до каплиці замку Віттгенштайн. Звідти її повернули в Дюссельдорф у лютому 1947 року за наказом відділу образотворчих мистецтв британської окупаційної влади.

Крім роботи бібліотекаря, Ройтер десятиліття присвятив лінгвістичним дослідженням, зокрема діалекту своєї батьківщини Зігерланду. Разом зі своїм колишнім шкільним учителем Якобом Гайнцерлінгом він написав «Словник Зігерланда», який вперше був опублікований у 1938 році. Після виходу на пенсію з 1950 року Ройтер присвятив себе виключно місцевій історії Зігена і, перш за все, діалекту Зігерланда, що призвело до нової публікації «Словника Зігерланда» в 1968 році, який він самостійно редагував.

Нагороди

* Хрест «За заслуги у військовій допомозі» (1917) — за заснування «Центрального управління добровільної благодійної служби», яке під час Першої світової війни надавало інформацію про поранених і зниклих безвісти солдатів.
* Почесний  знак «За вірну службу» 1-го ступеня (1940; 40 років)
* Почесний член Історичного товариства Дюссельдорфа (1955)
* Орден «За заслуги перед Федеративною Республікою Німеччина», офіцерський хрест (5 квітня 1957) — за порятунок архіву Генріха Гейне під час Другої світової війни.

Бібліографія

* Beiträge zur Lautlehre der Siegerländer Mundart. Inaugural-Dissertation zur Erlangung der Doktorwürde bei der hohen Philosophischen Fakultät der Albert Ludwigs-Universität zu Freiburg im Breisgau. Druck von Eberhard Karras, Halle a. d. Saale 1903. (Das persönliche Autoren-Handexemplar der Dissertation von Hermann Reuter mit zahlreichen handschriftlichen Ergänzungsnotizen befindet sich in der Universitäts- und Landesbibliothek Düsseldorf, Signatur: slg48/Dok/25.)
* Landschafts- und Ortsneckereien im Siegerland. Ein Beitrag zur Volkskunde. In: Festschrift aus Anlaß der Siebenhundertjahrfeier von Burg und Stadt Siegen. Hrsg. von Hans Kruse. Siegen 1924, S. 98–103.
* Die Familiennamen im ältesten Siegener Bürgerverzeichnis von 1455/56. Eine Einführung in ihre Entstehung. In: Siegerland, Bd. 8, 1926, S. 84–88.
* Jakob Heinzerling als Sprachforscher. Mit Verzeichnis der Veröffentlichungen von Jakob Heinzerling. In: Siegerland, Bd. 8, 1926, S. 66–69.
* (mit Jakob Heinzerling): Siegerländer Wörterbuch. Hrsg. im Auftrage des Vereins für Heimatkunde und Heimatschutz im Siegerlande samt Nachbargebieten zu Siegen. Verlag Vorländer, Siegen 1932–1938. 2. Auflage, neu bearbeitet von Hermann Reuter, Herausgegeben von der Stadt Siegen, Forschungsstelle Siegerland, Verlag Vorländer, Siegen 1968. (Besprechung von Felix Wortmann, in: Westfälische Forschungen, Bd. 2, 1940, S. 276–279.)
* Von der Arbeit am Siegerländer Wörterbuch, in: Siegerland, Bd. 18, 1936, S. 27–30.
* Jakob Heinzerling †. In: Hessische Blätter für Volkskunde, Jg. 39, 1941, S. 174–176.
* Die Rettung der Heine-Sammlung. In: Rheinische Post, 13. Dezember 1947. Nachdruck in: Wittgenstein. Blätter des Wittgensteiner Heimatvereins, Jg. 87, September 1999, Bd. 63, H. 3, S. 101–103.
* Vom Bergmannsgruß „Glückauf“! In: Siegerländer Heimatkalender, Jg. 30, 1955, S. 81–83.
* Fängt der Streit um Rubensʻ Geburtsort wieder an? Flämische Historiker bezweifeln, daß P. P. Rubens in Siegen geboren wurde. In: Westfälische Rundschau Nr. 62 vom 13. März 1956.
* Das Siegener Krönchen. Seit 300 Jahren das Wahrzeichen des Siegerlandes. In: Westfälische Rundschau Nr. 188 vom 16. August 1958.
* Das Zeitungswesen im Siegerland vor 100 Jahren und heute. In: Westfälische Rundschau Nr. 301 vom 30. Dezember 1958.
* Geschichtsbewußtsein gepflegt. 25 Jahre Museumsverein des Siegerlandmuseums im Oberen Schloss. In: Siegbild 5, Heft 2 (1962), S. 35–37.

Література

* Eberhard Galley: Ein Leben für die Düsseldorfer Stadtbibliothek. In: Düsseldorfer Nachrichten, 31. Januar 1950.
* Hugo Hepding: Hermann Reuter zum 70. Geburtstag. In: Siegerland, Bd. 27, 1950, Heft 2, S. 33–37.
* Wilhelm Schmidt: Oosem Landsmah, Dokder Hermann Reuter, zom sewezigste Geburtsdaag, am 20.6.1950. In: Siegerland, Bd. 27, 1950, Heft 2, S. 38. (Gedicht in Siegerländer Mundart)
* Elisabeth Colmi: Bibliotheksdirektor i. R. Dr. Hermann Reuter zum Gruß. In: Das Tor, Düsseldorfer Heimatblätter, Jg. 21, 1955, Heft 7, S. 134. (Enthält ein Reuter-Schriftenverzeichnis bis 1955.)
* Co. (= Elisabeth Colmi): Bücher trotzen den Stürmen der Zeit. Hüter der Stadt- und Landesbibliothek, Dr. Reuter, 80 Jahre. In: Düsseldorfer Nachrichten, 8. Juni 1960.
* H. Heinzerling: Zum 80. Geburtstag von Dr. Hermann Reuter, Düsseldorf. In: Siegerländer Heimatkalender, Jg. 35, 1960, S. 145 f.
* „Alles für unsere Stadt“. Urkunde, Dank und Ehrung für Hermann Reuter, Siegen. In: Westfälische Rundschau Nr. 176 vom 2. August 1963.
* Der Mann, der die Heine-Sammlung rettete. Dr. Hermann Reuter, Direktor der Stadt- und Landesbibliothek, wird 85 Jahre. In: Düsseldorfer Nachrichten, 19. Juni 1965.
* Joseph Gießler: In memoriam Hermann Reuter. In: 200 Jahre Landes- und Stadtbibliothek Düsseldorf. Hrsg. Landes- und Stadtbibliothek Düsseldorf, Düsseldorf 1970 (= Veröffentlichungen der Landes- und Stadtbibliothek Düsseldorf Bd. 6), S. 53–58.
* Zum Tode von Direktor Hermann Reuter. In: Rheinische Post, 14. Januar 1970.
* Ein reich erfülltes Leben für die Siegerländer Heimat. Dr. Hermann Reuter starb im Alter von 89 Jahren. Nestor der Mundartforschung wird unvergessen bleiben. In: Siegener Zeitung, 14. Januar 1970.
* Otto Grüters: Dr. Hermann Reuter zum Gedächtnis. Er und Prof. Dr. Heinzerling Schöpfer des Siegerländer Wörterbuchs. In: Siegerländer Heimatkalender, 1971.
* Ingrid und Rainer Rüsch: Hermann Reuter (1880–1970). Zur Erinnerung an unseren lieben Ohm Hermann. Baden-Baden 1996 (vervielfältigte Maschinenschrift; Exemplar u. a. in der Universitäts- und Landesbibliothek Düsseldorf). (Ingrid Rüsch, * 1929, war die Patentochter von Hermann Reuter.) - Enthält Publikationsliste.

Примітки




