

Чорна рада — загальна козацька рада — збиралася для вирішення стратегічних питань, коли між старшинами не було одностайності. Найвідоміша з них відбулася  (27—28) червня 1663 року на околицях Ніжина. Рада була скликана за наказом російського царя Олексія Михайловича для обрання першого гетьмана Лівобережної України. Участь у чорній раді взяли не тільки козаки, але й селяни та міщани — «чернь», які також мали право голосу.

Передумови
Після зречення в січні 1663 року Юрія Хмельницького в Україні розпочався період громадянської війни, який в українській історії носить назву «Руїна». Україна фактично розпалася на дві частини — Правобережну і Лівобережну. На хід подій у Правобережжі намагалася впливати Річ Посполита, а Лівобережна Україна перебувала під контролем Московської царства.

На початку 1663 року за згодою короля Речі Посполитої у Правобережній Україні гетьманом було обрано Павла Тетерю. Однак лівобережні полки і Запоріжжя не визнали влади Тетері. У Лівобережжі на гетьманську булаву претендували наказний гетьман Яким Сомко, ніжинський полковник Василь Золотаренко і запорозький кошовий отаман Іван Брюховецький. Кандидатури Сомка і Золотаренка підтримували північні полки Лівобережної України і різні групи козацької старшини, обоє були родичами Хмельницького — брати відповідно першої, Ганни Сомко, та третьої, Ганни Золотаренко, його дружин. Їхні програми відповідали переважно інтересам заможної старшини-«дуків», які намагалися закріпити своє виняткове становище у правовій площині. Їхнє протистояння являло собою суто внутрішньоклановий конфлікт. На раді, як опонент Брюховецького, зрештою був представлений Сомко.









Іван Брюховецький та Яким Сомко

Кошовий Іван Брюховецький відстоював принципово іншу соціальну модель: з обмеженням абсолютизму гетьмана та прав старшини. Також він виступав за розширення міського самоврядування, втихомирення владних та податкових апетитів «нового панства». У той же час він погоджувався з посиленням царської адміністрації в Україні. Послуговувався підтримкою рядового козацтва, міщан та селянства.

Наслідки
Брюховецького було обрано гетьманом. Після ради Яким Сомко і Василь Золотаренко у побоюванні за свої долі намагалися шукати захисту в московських посадовців, що були присутні спостерігачами. Ці спроби виявилися марними і невдовзі Сомка і Золотаренка разом з кількома прихильниками було арештовано, звинувачено у зв'язках зі шляхтою Речі Посполитої і 18 вересня 1663 року після кількох місяців ув'язнення страчено у Борзні.

У мистецтві



Примітки


Література та джерела

* 
* 
* 
* Горобець В. М. «„Чорна рада“ 1663 року. Передумови, результати, наслідки» НАН України. Інститут історії України. — К.: Інститут історії України, 2013. — 200 с.. К., 2013 ISBN 978-966-02-6884-5





 






