

Доломі́т — осадова карбонатна гірська порода, що цілком або переважно складається з мінералу доломіту (бл. 95 %), звичайно з домішками кальциту, іноді гіпсу, ангідриту та оксидів заліза.

Між доломітами та вапняками існує безперервний ряд перехідних карбонатних порід, крайніми членами якого є чисті вапняки та доломіти. Залежно від вмісту мінералу Д. (%) виділяють: вапняковисті Д. (95-75), вапнякові Д. (75-50), доломітові вапняки (менше 50). Д. — важливий породоутворюючий мінерал осадових товщ. Виникає при дії гарячих розчинів, які містять магнезіальні солі, на вапняки. У багатьох випадках утворюється осадовим шляхом у водних соленосних басейнах.

Розповсюдження
Доломіт є на Донбасі (Оленівське родовище), у Придністров'ї (Завадівське родовище) тощо. Балансові запаси Д. на Донбасі за категоріями А+В+С на 1999 р. становили 247,2 млн т. Видобування Д. ведеться відкритим способом. За кордоном найбільші обсяги видобутку Д. — у Великій Британії, Канаді, Японії, Бельгії, США, Іспанії, Індії, Угорщині, РФ.

Застосування
* Вогнетривкий матеріал.
* Флюс у металургії.
* Сировина в хімічній промисловості, скляному виробництві.
* Засіб боротьби з комахами: тонко мелений доломіт викликає абразивне руйнування хітинових покривів у комах. Найсильніше вплив відбувається на заклепках.
* Плити та вироби з доломіту для обробки приміщень, облицювання як зовні, так і всередині.
* Доломітове борошно використовують для розкислення (вапнування) ґрунтів. Доломітове борошно не тільки знижує кислотність ґрунту, але і насичує її кальцієм і магнієм (удобрює).
* Використовували (разом із бором, свинцем і глиною) при засипанні активної зони 4-го енергоблоку під час ліквідації аварії на Чорнобильській АЕС.

Див. також
* Доломітизація
* Дедоломітизація
* Доломіт
* Доломітові Альпи

Примітки


Література
* 






