
Євген Аршакович Левханян ( 31 липня 1907, Кизляр —  26 березня 1964, Львів) — вірменський і український радянський художник театру і кіно, живописець; член Асоціації художників революції з 1929 року, співзасновник Львівського відділення Спілки радянських художників України у 1945 році. Батько художниці Марієти Левханян, дід Євгена Карася.

Біографія
Народився  року в місті Кизлярі (нині Дагестан, Росія). 1927 року закінчив Астраханський художній технікум, де навчався у Павла Власова.

Упродовж 1929—1936 років працював сценографом Єреванського театру опери та балету. Одночасно, з 1935 року, обіймав посаду головного художника Єревана. У 1936—1941 роках мешкав в Орджонікідзе (нині Владикавказ). З вересня 1941 по 21 серпня 1945 року служив у Червоній армії. Брав участь у німецько-радянській війні. Був контужений. Після демобілізації жив у Львові. Помер у Львові 26 березня 1964 року. Похований у Львові на Личаківському цвинтарі.

Творчість
;У Єреванському театрі опери та балету оформив вистави
* «Хоробрий Назар» Ованеса Туманяна;
* «Наречена вогню» Джафара Джаббарли;
* «Намус» за однойменним романом Олександра Ширванзаде.
;Як художник-постановник студії «Вірменфільм» оформив стрічки
* «Завжди напоготові!» (1930, режисери Амасі Мартиросян, Левон. Ка­­лан­тар);
* «Кім — черговий» (1930, режисер Амасі Мар­тиросян);
* «Перші промені» (1930, режисер Гаруш Бек-Назарян);
* «Під чорним крилом» (1930, режисер Патвакан Бархударян);
* «Дві ночі» (1932, режисери Патвакан Бархударян, С. Аревшатян);
* «Курди-єзиди» (1932, режисер Амасі Мартиросян);
* «Арут» (1933, режисер Павло Арманд);
* «Світ і тіні» (1933, режисер Іван Перестіані).
Автор живописних полотен на історичну тематику, пейзажів Кавказу, Києва та Львова, натюрмортів, портретів у реалістичному стилі. Серед робіт:

* «Степан Разін на Волзі» (1927);
* «Поет Коста Хетагуров» (1928);
* «Серго Орджонікідзе» (1930);
* «Караван-Сарай» (1932);
* «Олександр Пушкін на Кавказі» (1935);
* «Гуцули в гостях у кавказьких горян» (1947);
* «Стахановець Львівського склозаводу Арановський» (1950);
* «Герой Соціалістичної Праці Ганна Клюк» (1950);
* «Ельбрус» (1952);
* «Свято у горах» (1954);
* «Біля Бугу. Косів»;
* «Маки»;
* «Бузок»;
* «Казбек увечері»;
* «Гірський пейзаж. Карпати»;
* «За Львовом»;
* «Скирти. Закарпаття»;
* «Площа Богдана Хмельницького. Київ» (1958);
* «У саду» (1962);
* «Леся Українка на Кавказі» (1964);
* «Весна. Львів» (1964);
* «Тарас Шевченко» (1964, незаверша).

Брав участь в обласних, всеукраїнських мистецьких виставках з 1945 року. Персональні виставки відбулися у Єревані у 1961 році, Львові у 1965 році (посмертна).

Примітки


Література
* 


























