

Календарна реформа в Україні — процес впровадження нового стилю, тобто григоріанського та новоюліанського календарів, замість старого стилю в державне та церковне життя України. Григоріанський календар в Українській Народній Республіці був впроваджений 16 лютого 1918 року, коли цей день стали вважати 1 березня 1918 року. Західні українські землі, а саме Буковина, Галичина та Закарпаття, перебували в складі Австро-Угорщини, у якій григоріанський календар уже був державним. Руські церкви в Речі Посполиті й Австро-Угорщині користувалися старим стилем, тобто юліанським календарем, адже стояло питання збереження етнічної самоідентифікації русинів, їх розрізнення із поляками-католиками, через полонізацію метою якої була культурна асиміляція.  

З початком російсько-української війни та після того, коли 16 листопада 2017 році Різдво Христове 25 грудня за григоріанським календарем стало державним вихідним в Україні, питання щодо переходу українських церков на григоріанський/новоюліанський календар активізується щороку з наближенням Різдва Христового. Питання календарної реформи гостро постало після початку повномасштабного російського вторгнення в Україні в 2022 році, адже, як стверджують деякі публіцисти та церковники, через використання старого стилю разом з Російською православною церквою Україна перебуває у сфері «російського світу». 

Як і предстоятель ПЦУ митрополит Епіфаній, так і предстоятель УГКЦ верховний архиєпископ Святослав, висловили підтримку щодо проведення календарної реформи в Україні. Священний Синод Православної церкви України, на засіданні 18 жовтня 2022 р., дозволив за бажанням парафій святкувати Різдво Христова згідно з новоюліанським календарем — 25 грудня, звільнивши учасників богослужіння від обмежень посту.

24 грудня 2022 року верховний архієпископ Святослав під час авдієнції передав митрополиту Епіфанію листа з викладом міркувань ієрархів УГКЦ щодо календарної реформи. Предстоятелі вирішили створити спільну робочу групу щодо конкретних пропозицій календарної реформи. 25 грудня митрополит Епіфаній повідомив, що на наступному засіданні Синоду ПЦУ вивчить досвід відправлення Різдвяних літургій 25 грудня 2022 року за новим стилем – як позитивний, так і негативний. І надалі щодо подальших кроків у календарній реформі ПЦУ визначатиметься виключно собором.

Причини
В Україні календарна реформа в основному обговорюється в контексті Різдва Христового і перед ним як "цивілізаційний вибір на користь Заходу". Усі християни святкують Різдво Христове 25 грудня відповідно до рішення Ефеського собору, який розділив свята Богоявлення та Різдва Христвого (Вірменська апостольська церква досі святкує Богоявлення та Різдво Христове — 6 січня за григоріанським календарем, а її Єрусалимський вірменський патріархат в Ізраїлі — ) за юліанським календарем), однак деякі православні церкви роблять це за юліанським календарем, тому дата юліанського 25 грудня у XX і ХХІ століттях припадає на 7 січня. Наприклад, юліанське 25 грудня у XVI—XVII століттях відповідало григоріанському 4 січня, у XVIII столітті — 5 січня, у XIX столітті — 6 січня, а у XXII столітті — 8 січня тощо.

Проте календарна реформа потягне за собою відзначення всіх нерухомих свят на 13 днів раніше, тобто Різдво Пресвятої Богородиці — 8 вересня, Воздвиження Хреста Господнього — 14 вересня, Покрова Пресвятої Богородиці — 1 жовтня, Введення в храм Пресвятої Богородиці — 21 листопада, Святого Миколая — 6 грудня, Різдво Христове — 25 грудня, Маланка (Щедрий вечір) — 31 грудня, Хрещення Господнє (Богоявлення, Водохреща) — 6 січня, Стрітення Господнє — 2 лютого, Благовіщення — 25 березня, Різдво Івана Хрестителя — 24 червня, Преображення Господнє — 6 серпня, Успіння Пресвятої Богородиці — 15 серпня тощо.

Більшість автокефальних православних церков прийняли новий стиль як новоюліанський календар протягом XX століття, коли їхні держави перейшли на григоріанський календар. Наразі новоюліанський (удосконалений юліанський календар, який усунув хибу), який до 2800 року буде повністю збігатися із григоріанським, використовують 9 автокефальних православних церков: наприклад, Румунська, Болгарська й Православна церква Чеських земель і Словаччини, та майже всі церкви грецького православ'я: Константинопольська, Александрійська, Антіохійська, Кіпрська, Елладська, Албанська православні церкви, крім Єрусалимської.

Прихильники календарної реформи також вважають, що перехід віддалить Україну від російських і радянських традицій.

Доктор богословських наук Дмитро Степовик вважає, що українцям варто прийняти новий стиль. Насамперед не існує точної дати, коли народився Ісус Христос, однак у християнській традиції це сталося під час зимового сонцестояння (саме 25 грудня до світлового часу доби починає додаватися одна хвилина). Також до Різдва Христового повинен закінчитися Пилипівський піст, адже якщо свято 25 грудня, то піст закінчуватиметься до Нового року (це день співів, веселощів і танців, які заборонені під час суворого посту).

Верховна Рада України схвалила законопроєкт № 5496 «Про внесення змін до статті 73 Кодексу законів про працю України щодо святкових і неробочих днів». Законом внесено до статті 73 Кодексу законів про працю України, якими 25 грудня (Різдво Христове за Григоріанським календарем) визнано офіційним святковим днем в Україні. 29 листопада президент України Петро Порошенко підписав закон про оголошення вихідним 25 грудня, коли відзначається Різдво Христове за григоріанським календарем.

Реформа в християнстві
З початком російсько-української війни та після того, коли в 2017 році Різдво Христове 25 грудня за григоріанським календарем стало державним вихідним в Україні, питання щодо переходу українських церков на григоріанський/новоюліанський календар активізується щороку з наближенням Різдва Христового. 

Предстоятель Української православної церкви Київського патріархату патріарх Філарет в червні 2018 року висловив думку, що перехід на новоюліанський календар можливий, якщо українці будуть згодні перейти, нагадавши, що переважна більшість автокефальних православних церков (9 з 15) перейшли на новоюліанський календар, крім Єрусалимської, Російська, Українська, Сербської і Грузинської.

Питання календарної реформи гостро постало після початку повномасштабного російського вторгнення в Україні в 2022 році, адже, як стверджують деякі публіцисти та церковники, через використання старого стилю разом з Російською православною церквою Україна перебуває у сфері «російського світу».

Ректор Відкритого православного університету святої Софії-Премудрості Георгій Коваленко у грудні 2022 року висловив думку, що поки Різдвяні богослужіння доцільно проводити двічі — 25 грудня і 7 січня, а надалі проводити обговорення щодо можливості подальшого переходу на новоюліанський календар. При цьому, як вважає священник, рішення має прийматися не окремо однією церквою, а, наприклад, всією релігійною спільнотою — чи всіма православними, чи православними і греко-католиками, чи християнам у рамках Усеукраїнської ради церков.

24 грудня 2022 року верховний архієпископ Святослав під час авдієнції передав митрополиту Епіфанію для ознайомлення листа з викладом міркувань ієрархів УГКЦ щодо календарної реформи. Предстоятелі вирішили створити спільну робочу групу щодо конкретних пропозицій календарної реформи. Спільну групу ініціюють з нагоди святкування 1700-річчя Першого Вселенського Собору, що відбувся у Нікеї у 325 році. На цьому Соборі, зокрема, було визначено календарні принципи церковного життя.

Православна церква України
Предстоятель Православної церкви України митрополит Епіфаній в грудні 2020 року заявив, що така зміна дати в Україні можлива після того, коли до такого рішення буде готова як церква, так і віряни, після проводення просвітницької роботи. Було зазначено, що перенесення Різдва Господнього потягне за собою зміну дат усіх нерухомих свят на 13 днів назад.

У грудні 2021 року митрополит Епіфаній висловив сподівання, що протягом наступних 10 років більшість українців зможуть перейти на святкування Різдва 25 грудня, і наголосив, що особисто підтримує перехід святкування Різдва Христового за новоюліанським календарем, за яким святкує 9 з 15 автокефальних православних церков, але цей процес має відбуватися поступово:



18 жовтня 2022 року Православна церква України дозволила єпархіям проводити богослужіння на Різдво Христове за новоюліанським календарем, тобто 25 грудня. Там, де для цього існують пастирські обставини та засвідчується бажання вірних, як виключення дозволити за рішенням настоятеля та громади 25 грудня 2022 року звершити богослужіння з подальшим поданням через єпархіальні управління до Київської митрополії письмової інформації про число учасників богослужінь. У разі звершення богослужіння його учасники в цей день звільняються від обмежень посту.

25 грудня митрополит Епіфаній повідомив, що на наступному засіданні Синоду ПЦУ вивчить досвід відправлення Різдвяних літургій 25 грудня 2022 року за новим стилем – як позитивний, так і негативний. І надалі виключно ПЦУ вирішуватиме подальші кроки в календарній реформі, маючи на меті головну мету: не дати опонентам чи нерозумним ревнителям різних ідей множити розділення в Церкві».

Католицтво
Григоріанський календар у Латинській церкві в Україні був впровадженний одразу ж, коли і в Західній Європі, оскільки 1582 року українські землі входили до складу Речі Посполитої, що була офіційно католицькою державою.

Українська греко-католицька церква
Предстоятель УГКЦ верховний архиєпископ Святослав в грудні 2020 року заявив, що греко-католицька церква вирішуватиме питання переходу на новий стиль «разом із нашими православними братами». Він також зауважував, що це питання не належить до догматичних, воно має долати церковні розколи, а не спричиняти нові й за його думкою, перехід до святкування Різдва за новим стилем, тобто 25 грудня, повинен відбуватися з ініціативи мирян.

3 грудня 2022 року верховний архиєпископ Святослав заявив, що УГКЦ має багатолітній досвід переходу на григоріанський календар, оскільки більшість єпархій і парафій за кордоном уже впродовж тривалого часу відзначають свята за новим стилем. В Україні ж, за його словами, наразі вивчають можливості переходу. Необхідні три засади, щоб це було можливим: річ не лише в Різдві (буде всеохопна, цілісна реформа, що потягне за собою зміну всіх інших дат нерухомих свят у літургійному році. Миколая буде 6 грудня, а День українського війська на Покров — 1 жовтня тощо); календарну реформу потрібно робити разом з іншими Церквами України та війна не є зручним часом для календарної реформи.

Мукачівська греко-католицька єпархія
Парафії Мукачівської греко-католицької єпархії без відповідного дозволу церкви, і зокрема Преосвященного владики Ніла не можуть самостійно вирішувати перехід на григоріанський календар чи звершувати різдвяні літургії 24 та 25 грудня. Але питання впровадження МГКЄ нового стилю наразі вивчається.

Вперше в МГКЄ, Свято-Преображенська парафія в Ужгороді 11 грудня 2022 року провела загальні збори для обговорення питання переходу на григоріанський календар. У результаті було написано листа-прохання з підписами вірян до апостольського адміністратора МГКЄ владики Ніла. 14 грудня владика Ніл благословив прохання та надав дозвіл парафії щодо переходу на григоріанський календар.

Протестантські церкви
Процес впровадження нового стилю в Україні, якщо не враховувати Латинську церкву в Україні, першими почали протестантські деномінації.

Угорська реформатська церква на Закарпатті та Німецька євангелічно-лютеранська церква України завжди використовувала григоріанський календар.

Баптизм
23 червня 2022 року Всеукраїнський союз церков євангельських християн-баптистів (ВСЦ ЄХБ) ухвалили рішення перейти на григоріанський календар з грудня 2022 року. Чимало баптистських громад святкували Різдво Христове за новим стилем ще до цього рішення багато років. До того ж, у 2022 році низка церков ВСЦ ЄХБ почали святкувати Пасхалію разом із західними християнами за григоріанським календарем.

29 червня 2022 року правління ВСЦ ЄХБ оприлюднило рекомендації щодо святкування християнських свят за новим стилем:

Лютеранство
16 грудня 2017 року Українська Лютеранська Церква перейшла на новоюліанський календар з 2018 церковного року, що було першим випадоком в Україні.

Німецька євангелічно-лютеранська церква України завжди використовувала григоріанський календар.

П'ятидесятництво
6 липня 2022 року комітет Української церкви християн віри євангельської (УЦХВЄ), найбільшого союзу п’ятидесятників в Україні, погодив рекомендацію церквам використовувати єдиний григоріанський календар фіксованих християнських свят разом з більшістю християн світу:


Перешкоджання

Пасхалія
9 із 16 помісних автокефальних православних церков, які живуть за новим стилем використовують новоюліанський календар (це коли Різдво збігається з григоріанським, а Великдень із юліанським), крім автономної Православної церкви Фінляндії, яка живе за григоріанським календарем.
Від Нікейського собору 325 року, дата вирахування Пасхи має чотири фундаментальні правила. Пасха має бути:

# Після весняного рівнодення (21 березня);
# Після першого по рівноденню повного місяця; 
# У наступну після повні неділю; 
# Християнський Великдень має бути після єврейської Песаху, адже, згідно свідчення Євангелія, Христос воскрес на другий день після єврейського Песаху. 

На основі юліанського календаря була складена так звана вічна пасхалія, тобто цикл тривалістю 532 роки, який передбачає всі можливості дати Пасхи і при цьому циклічно повторюється. Однак після введення григоріанської реформи календаря ця вічна пасхалія більше не працює. Винайшли іншу формулу вирахування Пасхи, яка також зберігає всі приписи Нікейського собору з тією відмінністю, що дуже рідко християнська Пасха є раніше єврейської.Саме з цієї причини деякі Православні Церкви придумали так званий новоюліанський календар, де нерухомі празники святкують за григоріанським календарем, а рухомі – за юліанським.
Благодатний вогонь
Під час дискусій щодо календарної реформи часто хибно спекулюється тема Благодатного вогню як вірування про чудесне сходження. Ще в 2001 році місцеблюститель патріаршого престолу Єрусалимської Церкви митрополит Петрський Корнилій, який брав участь в церемонії освячення, назвав сходження вогню природним явищем. «Проте молитви, які читає патріарх або єпископ, що його замінює, освячують це природне світло і внаслідок цього воно має благодать Святого світла. Це є природне світло, яке запалюють від невгасимої лампади, котра зберігається у ризниці храму Воскресіння», — зазначив митрополит Корнилій.У 2018 році своїми свідченнями з репортером телеканалу «Хадашот 2» поділився вірменський священник Самуїл Агоян:

У інтерв’ю 5-му каналу митрополит Київський і всієї України Епіфаній сказав, що Святе Світло просто виносять і освячують, як і воду освячують, а пред тим наливають, хоча дехто вірує в чудесне сходження вогню:



Російська православна церква
Російська православна церква та її частина в Україні — Українська православна церква Московського патріархату, спекулюють на темі календарної реформи та католицтва. Попри те, що більшість автокефальних православних церков відзначають релігійні свята саме за новоюліанським календарем, який відповідає григоріанському календарю, Московський патріахат та російська пропаганда вбачає в цьому окатоличення. Наприклад, російські пропагандисти розповсюджували в листопаді та грудні 2018 року фейки про те, що з прийняттям Томосу про автокефалію Православної церкви України Різдво Христове одразу ж перенесуть з 7 січня на 25 грудня з об'єктивацією "як у католиків". Прес-секретар Української православної церкви Київського патріархату Євстратій Зоря спростувував цю інформацію.

Громадська думка
Наприкінці 2021 року, ідею перенесення святкування Різдва з 7 січня на 25 грудня підтримували чверть опитаних, тоді як 58 відсотків респондентів були проти, а 15 відсоткам було байдуже. Проте за останні п'ять років зменшилася кількість тих, хто проти перенесення дати святкування Різдва (з 69 до 58 відсотків) і дещо зросла кількість прихильників (з 15 до 26 відсотків). Найбільше прихильників ідеї перенесення Різдва на Заході і в Києві — близько 40 відсотків.

У 2022 році під час широкомасштабного російського вторгнення в Україну за результатами опитування, проведеного соціологічною групою Рейтинг, 20-21 листопада часткова більшість українців підтримала ідею про перенесення святкування Різдва Христового на 25 грудня: підтримали 44% українців, водночас 31% проти, 23% респондентів відповіли, що їм байдуже це питання, а 2% не змогли відповісти.

Дія
У мобільному додатку Дія 24 грудня 2022 року розпочали опитування, яке триватиме до 30 грудня, у якому українці обрали варіант, коли вони хотіли б святкувати Різдво Христове. У день Святвечора за григоріанським та новоюліанським календарями, 24 грудня, за святкування Різдва Христового 25 грудня проголосували близько 60% (450 тис) із понад 750 тисяч українців, які вже взяли участь в опитуванні.

Див. також

* Надання автокефалії православній церкві України

Примітки


Джерела

*  Сапеляк, Оксана. "ДВОКАЛЕНДАРНІСТЬ В УКРАЇНІ: ВИТОКИ І СЬОГОДЕННЯ."  (2016): 424.
*  Skrypnikova, Sofia. "Проблема уніфікації календарних стилів у сучасному Православ’ї." Науковий щорічник «Історія релігій в Україні». Інститут релігієзнавства–філія Львівського музею історії 26-2 (2016).
*  Сьомін, О. Є. "ІСТОРИКО-ПРАВОВИЙ АНАЛІЗ ВІДЗНАЧЕННЯ РІЗДВА ХРИСТОВОГО ПРАВОСЛАВНИМИ ЦЕРКВАМИ КРАЇН СВІТУ." (2019).
*  Катунин, Ю. А. "О проблемах празднования 2000-летия рождения Иисуса Христа." Культура народов Причерноморья (1998).
*  Скленар, І. (2018). Сенсаційність чи правдивість і точність в інформаційних та аналітичних матеріалах релігійної тематики (за публікаціями преси та інтернет-видань). Український інформаційний простір, (2), 176-188.

Посилання
*  Олег Павлишин. З історії впровадження григоріанського календаря в церковне життя українців








