жінки отримали право голосу.
Аргумент слизького схилу в логіці, критичному мисленні, політичній риториці та судовому праві — це аргумент, у якому сторона стверджує, що відносно невеликий перший крок призводить до , що завершуються деяким значущим (зазвичай негативним) ефектом. Суть аргументу про слизький схил полягає в тому, що конкретне рішення, яке обговорюється, може призвести до . Сила такого аргументу залежить від того, чи дійсно маленький крок може призвести до ефекту. Це виражається кількісно в термінах того, що відомо як ордер (у цьому випадку демонстрація процесу, який призводить до значного ефекту). Цей тип аргументації іноді використовується як форма , коли ймовірні наслідки певної дії перебільшуються з метою налякати аудиторію. Однак диференціація необхідна, оскільки в інших випадках можна продемонструвати, що невеликий крок, ймовірно, призведе до ефекту.

Помилкове значення «слизького схилу» часто використовується як синонім безперервної помилки, оскільки воно ігнорує можливість середньої позиції та припускає дискретний перехід від категорії A до категорії B. У цьому сенсі воно становить . У значенні, відмінному від помилки, включаючи використання як юридичного принципу, визнається середня можливість, і надаються міркування щодо ймовірності передбачуваного результату. Інші ідіоми для аргументу про слизький схил: тонкий кінець/край клина,  в наметі або .

Схили, аргументи та помилки
Деякі автори розрізняють подію слизького схилу та аргумент слизького схилу. Подія слизького схилу може бути представлена серією умовних висловлювань, а саме:

: якщо p, то q; якщо q, то r; якщо r то…z

Ідея полягає в тому, що через серію проміжних кроків з p випливатиме z. Деякі автори зазначають, що сувора необхідність не потрібна, і це все ще можна охарактеризувати як слизький схил, якщо на кожному етапі наступний крок є правдоподібним. Це важливо, оскільки із суворої імплікації p буде означати z, але якщо на кожному кроці ймовірність, скажімо, 90 %, то чим більше кроків, тим менша ймовірність того, що p спричинить z.

Аргумент про слизький схил, як правило, є негативним аргументом, коли є спроба відбити бажання когось прийняти певний курс дій, тому що якщо вони це зроблять, це призведе до неприйнятного висновку. Деякі автори зазначають, що аргумент із такою ж структурою може бути використаний у позитивний спосіб, щоб когось заохочувати зробити перший крок, оскільки він веде до бажаного висновку.

Якщо когось звинувачують у використанні аргументу слизького схилу, то припускають, що він винен у хибних міркуваннях, і хоча стверджується, що p означає z, з будь-якої причини це не так. У підручниках з логіки та критичного мислення слизькі схили та аргументи слизького схилу зазвичай обговорюються як форма помилки, хоча може бути визнання того, що непомилкові форми аргументів також можуть існувати. 

Види аргументації
Різні автори класифікували аргумент слизького схилу по-різному й часто суперечливо, але є два основних типи аргументів, які були описані як аргументи слизького схилу. Один тип був названий причинним слизьким схилом і відмінною рисою цього типу є те, що різні кроки, що ведуть від p до z, є подіями, кожна з яких є причиною наступної в послідовності. Другий тип можна назвати судженням слизького схилу з ідеєю, що «схил» не складається з серії подій, замість того, якщо людина робить одне конкретне судження, їй раціонально доведеться зробити інше і так далі. Тип суджень може бути додатково розділений на концептуальні слизькі схили та слизькі схили прийняття рішень.

Концептуальні слизькі схили, які 