Курочка Ря́ба — казковий сюжет у східнослов'янській фольклорній традиції. В покажчику сюжетів фольклорної казки цей сюжет позначається як "Розбите яєчко" (раніше: "Курочка ряба зносить яєчко, мишка його розбиває") (індекс 2022 В = АА  ); в покажчику казкових сюжетів Н. П. Андрєєва за системою Аарне позначається як «Курочка знесла золоте яєчко» (індекс *241 III  ) і згрупована з сюжетами «Смерть півника»  і «Півник вибив око курочці»  . Структура тексту казки являє собою ланцюжок повторень  . У «Курочці», а також в групі споріднених кумулятивних сюжетів з моделлю «трауру» («Півник подавився», «Вошка і блошка») кожен новий персонаж висловлює своє співчуття з приводу нещастя, що сталося  .

В даний час «Курочка ряба» – одна з перших казок, які батьки читають дітям. Текст, який використовується для цього, є канонічною версією однієї зі спрощених (без повторення) версій сюжету «Повісті про курку Рябу»; Сюжет отримав «хороший» фінал - обіцянку курки знести нове яєчко замість зламаного. Педагог та письменник Костянтин Ушинський у своїй обробці залишив невелику частину казки з доступним та зрозумілим для дітей змістом.

Сюжетна композиція
Сюжет казки - курочка несе яєчко, причому курочка, а іноді і саме яєчко описується як  строкате (чи  рябе ); потім мишка розбиває яєчко.

Після цього слідує опис бід, викликаних звісткою про розбите яєчко, представлених у вигляді серії епізодів, що приєднуються один до одного, в той час як повторюваний опис набуває нових подробиць при кожній новій згадці (що є класичним прикладом кумулятивної побудови композиції). Таких епізодів у казці може бути від трьох до 6-7. У них численні персонажі виконують різні акції : дід і баба плачуть - сорока ногу зламала - тин розхитався - дуб з себе листочки побив - попова дочка відра розбила - попадя викинула пироги за віконце / діжку з тестом перевернула - поп церковні книги порвав вдарився об одвірок і т.д. буд. За кумуляцією слідує фінал казки — остання ланка, яка ставить крапку в подальшому нагромадженні епізодів. Тип казки про курочку Рябу також називають формульною, тому що в ній буквально повторюються однотипні ситуації .

Що ж до семантики композиції сюжету, слід згадати У. Я. Пропа , який бачив у композиції кумулятивної казки взагалі та казки про курочку Рябу зокрема комічну природу. Вчений говорив про нікчемність подій, що стоять на початку кумулятивної казки. «Нічність цих подій іноді стоїть у комічному контрасті з жахливим наростанням наслідків, що з них випливають, і з кінцевою катастрофою (початок — розбилося яєчко, кінець — згоряє все село)».

Згодом «Казка про курочку Рябу», ставши надбанням переважно дитячої аудиторії, зберегла лише основний мотив традиційного сюжету (курочка Ряба зносить яйце, мишка його розбиває). Скоротилося і кількість дійових осіб, обмежених тепер центральними образами . У той же час казка отримала нову кінцівку - обіцянку курочки знести замість розбитого нове золоте яєчко, а потім - обіцянку простого яєчка. Найбільш відомий в даний час варіант з такою обіцянкою зафіксовано в 1864 в обробці Ушинського  .

Казковий сюжет «Курочка Ряба» відомий у східнослов'янському фольклорі, у фольклорі поляків, румунів, литовців та латишів . У румунських та частині литовських варіантів причина горя не пов'язана з яйцем  . У фольклорі багатьох інших народів існують схожі структурою сюжети: у словаків, сербів, балтійських народів.

Міфологія сюжету
Володимир Топоров (основоположник « теорії основного міфу ») зводив сюжет казки до мотиву Світового яйця, яке розколює міфологічний герой . Цей мотив В. Н. Топоров реконструював за текстами казкового типу (сюжет 301 - " Три царства - мідне, срібне та золоте ")  і близьким до нього. Передбачалося, що мотив розколотого Світового Яйця та походження з нього світу загалом або окремих його частин (небо, земля тощо). п. ) - загальний для міфологічних уявлень багатьох народів, у тому числі слов'ян, прибалтійських фінів, стародавніх греків, у жителів Китаю, Індії, Індонезії, Океанії, Австралії, Африки тощо. буд.

Сокир вважав, що казка «Курочка Ряба» є крайнім виродженим варіантом вищенаведеного міфологічного уявлення.

За Л. р. Мощенської У «Курочці Рябі» відображається глибинний шар міфопоетичних уявлень, казка містить у собі космогонічну модель світу, розділеного на верхній, середній та нижній світи. При цьому середній світ (Землю) втілюють дід, баба та курочка ряба, нижній світ (пекла) — мишка, а верхній світ — золоте космічне яйце. Амбівалентний характер центральних героїв казки, мишки і курочки дозволяє розглядати сюжет у двох ключах: позитивному, творчому (розбиття яйця – це створення зоряного неба) і негативному, руйнівному  .

Тлумачення сюжету
Борис Заходер вважав, що «Курочка Ряба» – це казка про людське щастя: «Щастя – це золоте яйце – люди б'ють його і так і так, а пробігла мишка, хвостиком махнула і яйце розбилося».

Олександр Ужанков : Що означає дід і баба? Як їх розуміти? Ми знаємо, що християнство є глибоко символічною релігією. Отже, будь-який образ можна сприймати як символ, а в символі завжди багато значень. Якщо шукатимемо духовного сенсу, то можна зрозуміти, що йдеться про прабатьків, тому що вся народна казка будується саме на цьому, мають бути асоціативні зв'язки між сучасністю та минулим. Значить дід і баба – це прабатьки Адам та Єва. Курочка. Вічне питання: Що первинне: яйце чи курка? Яйце знесло не просте, а золоте. На багатьох іконах ми бачимо золоте тло. Золото означає вічність, відсутність часу. Якщо знесли яйце золоте, а не просте, то Яйце — це світобудова. Адам та Єва отримали рай, у якому не було часу. Як поставилися Адам і Єва чи дід і баба до цього яйця? Дід бив-бив і не розбив, баба била-била та не розбила. Навіщо, який сенс у тому, щоб розбити це яйце? Адже воно дано для заощадження, а вони ставляться з недбалістю. Чому? Вони поклали це яйце на поличку кудись, мишка бігла, хвостиком вильнула, яйце впало і розбилося. Хто така мишка? Це представниця потойбічних сил. У Біблії що сказано? Як можна було спокусити Адама? Тільки через Єву тут і змій з'являється. А навіщо? А щоби забрати цей золотий рай, який у них був. А у казці що? У казці теж рай, який не бережуть дід та баба. Тому вони втрачають його, тобто він розбився, вони залишилися поза, тобто без нього. Дід та баба плаче, курочка кудахче: не плач, дід та баба, я знесу яєчко, але тепер просте, не золоте. Чому? Тому що Адам та Єва вже вигнані з раю. Вони тепер житимуть у світі, де є час, є простір, є пристрасті. Це вже інша світобудова. Яйце — це теж символ світобудови. Тому для них це буде вже інший світ, у якому вони житимуть. Це дуже проста казка. Російська культура – особлива. Багато речей передаються з покоління до покоління і як приготування до сприйняття Біблії. Не все ж таки в народі, у побуті читали біблію, але багато знань передаються у фольклорі, зокрема в казці : "казка - брехня, та в ній натяк - добрим молодцям урок" - там є щось, що вчить, чомусь вчить, або готує до християнства »  .

Див. також

* російська народна казка
* Ріпка
* Колобок (казка)

Примітки


Література

* Мельников М. Н. Російський дитячий фольклор. - , 1987
* Сокир В. Н. До реконструкції міфу про світове яйце //Праці за знаковими системами, т. 3, - Тарту, 1967
* Пропп В. Я. Російська казка. - , 2000 - ISBN 5-87604-065-7 (т. 4) ISBN 5-87604-072-X
* Соловей Т. Г., Грачова І. В. Яйце Курочки Ряби. Історія, філософія, міфологія // Література у шкільництві. – 2000. – № 3. – С. 79.
* Грачова І. В. «Курочка Ряба», або родом із казки // Література у школі. – 2000. – № 3. – С. 86-91.
* Князєва М. Жила-була Курочка Ряба : Ведическая культура у російському фольклорі // Література у шкільництві. - №3. - 1997. - 56-67с.
* Руднєв Ст. П. Енциклопедичний словник культури XX ст. : ключові поняття та тексти. - 3-тє вид., Дод. та випр. -  .: Аграф, 2009. - 543 с. - С. 196-200

Посилання

*  Сюжет «Курочка Ряба» в покажчику сюжетів
*  .
* Лозівська Н. Ст.  Варіанти казкового сюжетного типу AT 2022 B («Курочка Ряба») .
* Лозовська Н. В.  Казковий сюжетний тип: проблеми генези та структурного моделювання С.258-262. // Кунсткамера. Етнографічні зошити. 1995. Вип.8-9. СПб., 1995.  .
* Лозівська Н. Ст.  Психолінгвістична модель тексту (на матеріалі кумулятивних казок) // Мат. XXVIII міжвуз. науково-метод. конф. (15-22 березня 1999 р.). Вип.16. Секція загального мовознавства. Ч.2. СПб.: Вид-во СПбГУ, 1999. С.15-19.
*  Tale type and motif indices: maps
* Коваль, Володимир Іванович  Казка про Курочку Рябі: текст, підтекст, неотекст // Текст. Мова. Людина : збірник наукових праць. О 2 год. Ч.2. / УО МДПУ ім. І.П. Шамякіна; редкол.: С.Б. Кураш (відп. ред.) та ін. - Мозир, 2013. - С. 140-142.
* Дмитро Колесов  Психологічний потенціал повсякденності // Розвиток особистості. - 01/2007. - №1. - С.44-45.
* Олександр Протасов  Курочка Ряба – народна казка, чи графоманія Толстого, а може ще кого?  
 Рецензія та критика / / Глава з книги "Російський рукотворний епос".

Текст казки та ілюстративний матеріал