
'''Борис В'ячеславович Іорданський''' ( 26 липня 1903, Ковров —  1983, Москва) — російський радянський художник і педагог; член Асоціації художників революції у 1928—1931 роках; Російської асоціації пролетарських художників з 1931 року та Спілки художників СРСР.

Біографія
Народився  року в місті Коврові (нині Владимирська область, Росія). Упродовж 1922—1930 років навчався у Вищому художньо-технічному інституті у Москві, де його викладачами були зокрема Ісак Рабинович, Олександр Шевченко, Микола Шестаков.

Жив у Москві. У 1920-х—1940-х роках працював переважно як оформлювач. Протягом 1950—1952 років викладав у Московському інституті прикладного та декоративного мистецтва; з 1952 року — Московському вищому художньо-промисловому училищі (професор з 1961 року). Помер у Москві у 1983 році.

Творчість
Працював у галузх станкового (створював жанрові картини, портрети, пейзажі, натюрморти) і монументального живопису, станкової і книжкової графіки.

Монументальний живопис
Виконав оформлення:
* павільйонів
** «Центросоюз» на Всесоюзній сільськогосподарській виставці (1923);
** «Друк» на міжнародній виставці преси в Кельні (1927—1928);
** «Далекий Схід» на Всесоюзній сільськогосподарській виставці (1939);
* магістралі «Центр — Сокольники» до 1 Травня (1930);
* відділу «Тваринництво СРСР» на виставці у Філадельфії (1931);
* зали «Конституція СРСР» на Всесвітній виставці в Парижі (1936—1937; «Гран-прі», 1937);
* колони фізкультурників СРСР і РРФСР на фізкультурному параді в Москві (1945);
Також оформляв вулиці та площі Москви до революційних свят.

У наступні роки створював монуменатально-декоративні твори:
;плафони (темпера)
* «Перемога» у Палаці культури Метробуду в Москві (1944—1946, спільно з Георгієм Рубльовим);
* «Петроград 1917 року» в Жовтневому залі Центрального музею Революції СРСР у Москві (1947—1948, спільно з Георгієм Рубльовим);
* «Дружба народів» у залі для глядачів Бурятського театру опери та балету в Улан-Уде (1947—1952, спільно з Георгієм Рубльовим);
* «Квітуча Україна» у вестибюлі готелю «Україна» в Москві (1956—1957);
* «Під прапором Леніна» у залі для глядачів Кемеровського обласного драматичного театру (1957—1960).
;мозаїки (смальта)
* «Ленін», «Парад Перемоги», «Фізкультурний парад» у вестибюлі станції «Добринінська» Московського метрополітену (1948—1951, спільно з Георгієм Рубльовим);
;панно (темпера)
* «Небо Москви» і «Москва» для павільйону «Московська область» на Всесоюзній сільськогосподарській виставці (1952—1954);
* «Панорама Москви» в банкетному залі ресторану «Прага» в Москві (1954—1955);
* «Київ», «Москва» та «Дніпропетровськ» у Палаці культури Дніпропетровська (1956).

Станковий живопис
;історичні картини:

* «Демонстрація на Червоній площі в 1927 році» (1958, олія; Державний центральний музей сучасної історії Росії);
* «Хай живе революція робітників, солдатів і селян!» (1967, темпера);
* «Володимир Ленін» (1969—1970, темпера);
* «За владу Рад!» (1970, темпера);
* «Революційний патруль» (1973, темпера);
* «Володимир Ленін на 1-му Всеросійському суботнику» (1975, темпера).

;портрети:

* художника Василя Бордиченка (1962);
* художника Михайла Маркова (1963);
* мистецтвознавця К. Соловйова (1965);
* «Дівчина у світлій сукні» (1966);
* художника Володимира Васильєва (1966—1967);
* мистецтвознавця А. Н. Тарасова (1972);
* професора А. Н. Андронова (1974);
* «Автопортет» (1975).

;пейзажі і натюрморти

* «Венеція» (1959);
* «Натюрморт з книгами» (1962);
* «Підмосков'я. Піски» (1963);
* «Натюрморт з мисливською рушницею» (1975).


Графіка
Створив низку плакатів-афіш для Центрального парку культури та відпочинку імені Горького у Москві:
* «Зима. Центральна лижна станція» (1934);
* «Зелений театр. Боротьба. Туреччина — СРСР» (1934);
* «ЦПКВ імені Максима Горького. Літо 1935 року Абонементи» (1935);
* «Масове гуляння присвячене XI-річчю першої Конституції СРСР» (1935);
* «Загальномосковський зліт призовників 1912 року» (1935);
У 1930-х виконав низку політичних та агітаційних плакатів:
* «Трудівниці фабрик і полів, ставайте в бойові колони ударниць» (1930);
* «Культ-естафету на службу суцільної колективізації» (1931);
* «Комсомолець, молодий робітник, піонер! Вступай у модельні, планерні, авіаційні гуртки Осоавіахіма» (1934);
* «Двадцятий рік соціалістичної революції» (1936);
* «У нас і в них» (1936);
* «Хай живе великий братський Союз народів СРСР» (1936);
* «Військова школа — кузня радянських лейтенантів» (1936);
* «Ось він щасливий і задоволений, в кому сяють знання і талант, вихованець наш військово-шкільний…» (1936);
* «Успішно розмістимо позику другої п'ятирічки, забезпечимо подальше піднесення добробуту та культури всіх народів Радянського Союзу!» (1936);
* «Олександр Пушкін» (1937; до 100-річчя від дня смерті письменника).
* «Комсомолець, допомагай дітям добре вчитися і добре відпочивати» (1937);
* "Хай живе 8 березня. Міжнародний комуністичний жіночий день! (1937);
* «Хай живе і міцніє наша могутня Батьківщина — Союз Радянських Соціалістичних респубілік!» (1940);
* «Михайло Юрійович Лермонтов». 1814—1841 (1941);
* «Перетворимо передплату на позику третьої п'ятирічки на демонстрацію радянського патріотизму!» (1941).
Співпрацював із Детгизом, на замовлення якого створив ілюстрації до книг:
* «Школа» Садріддіна Айні (1949);
* «Маленькі месники» Ованеса Гукасяна (1950).
Багато працював у техніках гуаші, акварелі, звертався до ліногравюри. Серед станкових графічних робіт:

* «Демонстрація» (1930, ліногравюра);
* «Бібі-Ейбат. Нафтова вишка» (1931, гуаш);
* автопортрети (1941, 1943, 1946, 1971; акварель);
* «Комсомольськ-на-Амурі» (1943, акварель);
* «Букет» (1943, акварель);
* «Куточок Риму» (1959, картон);
* «Весна у Хімках-Ховрино» (1971, гуаш);
* «Пляж у Дзинтарі» (1972, акварель, туш);


Виставки
Експонувався на виставках:

* молодих художників-початківців міста Москви (1934);
* творів молодих художників (1936);
* робіт з художньої промисловості (1940);
* декоративного мистецтва (1946, 1955);
* художників книги (1951);
* республіканській виставці «Радянська Росія» (1960);
* художників декоративно-оформлювального мистецтва (1962);
* творів московських художників (1964, 1975);
* «По рідній країні» (1965);
* «Художники Москви — 50-річчя Жовтня» (1967).

Провів персональні виставки у Москві у 1935, 1963, 1964, 1975 роках.

Роботи художника представлені у Третьяковській галереї, Державному центральному музеї сучасної історії Росії, зберігаються у багатьох приватних збірка як в Росії, так і в інших країнах.

Примітки


Література
* Иорданский, Борис Вячеславович // Художники народов СССР. Биобиблиографический словарь. Том 4. Книга 1. Москва. Искусство. 1983. С. 539 




























