
 Тадеуш Попель, Перша зірка, 1913.
Різдво в Польщі — найважливіше і найбільш урочисте, поряд з Великоднем, релігійне свято в Польщі. Його традиції формувалися протягом століть, коли звичаї язичницьких часів перепліталися зі звичаями, запровадженими католицькою церквою. На їх форму вплинули й інші церковні обряди та народні традиції. Нині Різдво Христове є сімейним святом і найчастіше відзначається в колі близьких людей.

Адвент
У католицькій літургії та в народних звичаях Різдву передує тритижневий період очікування (саме чотири неділі), який називається Адвентом. У цей період віруючі люди беруть участь у роратіях, присвячених Пресвятій Діві Марії. Раніше в деяких регіонах Польщі також плели адвентові (різдвяні) вінки. В першу неділю Адвенту їх вішали в хаті зі стелі і на них запалювали свічку. Щонеділі додавали нові свічки. Традицією також стало випікання різдвяних пряників, виготовлення прикрас для ялинки, розсилання рідним і друзям різдвяних листівок з побажаннями. У період Адвенту, 6 грудня, відзначається День св. Миколая. Тоді дітям дарують маленькі подарунки, кладуть їх у черевички або під подушки.

Протягом усього Адвенту аж до Богоявлення (6 січня) у деяких регіонах Польщі колядники ходять по селах, співають величальні календарно-обрядові пісні (колядки), декламують вірші або виконують героїди, натхненні вертепними п'єсами.

Святвечір

 Різдвяна вечеря.
Традиційно, день перед Різдвом і завершенням періоду Адвенту є Святвечір. Раніше це був день підготовки до свят, але після реформи календаря став їх частиною. У цей день прибирали оселі та прикрашали їх снопами зерна, які ставили в кутках кімнат. Вони повинні були символізувати процвітання і достаток. Крім того, хати прикрашали хвойними гілочками, які називалися підлазничками, які клали в різних місцях. Звичай прикрашати ялинку з'явився в Польщі лише в 18 столітті і прийшов з Німеччини.

У католицькій літургії, згідно з постановою Другого Ватиканського Собору, Різдво починається Вечірнею, яка відправляється у католицькій церкві напередодні. У Польщі цей час відраховують від настання темряви і появи на небі «першої зірки». Це символічне посилання на Вифлеємську зірку, яка сповістила про народження Ісуса, яку, згідно з Біблією, побачили на небі три царі. Вечеря, як того вимагають звичаї посту, починається з молитви та читання уривка з Євангелія від Матвія, Луки чи Івана в частині про народження Ісуса. Далі учасники вечері розламують облатки — білу і тонку вафлю, яку раніше називали «серпанком» (пол. Mgiełkа). Цей традиційний різдвяний хлібець випікають з прісного тіста у спеціальній залізній формі. На столі, покритому білою скатертиною, під оберемком сіна, ставлять на один прибор більше, ніж зібралося людей. Додаткове місце за різдвяним столом призначене для незапрошеного гостя або відсутньої близької людини. За традицією, в цей день ніхто не повинен бути один.

Різдвяна вафля, облатка
 Різдвяна вафля, облатка.
Найважливішим моментом різдвяної вечері є спільне діління облаткою та загадування бажань. Цей звичай є відсиланням до Таємної вечері та того, як Ісус поділився хлібом зі своїми учнями. У церковній традиції облатка є залишком старохристиянських панегіриків, тобто особливих хлібів, які клали на вівтар. Вони були символом любові та єдності християн, знаком єднання з Богом. Пізніше ці особливості перейняла різдвяна облатка, яка стала популярною в Польщі на початку 20 століття.

Традиційні страви на Святвечорі
Залежно від регіону та сімейних традицій набір святвечірніх страв різний, але зазвичай на такому столі мають бути всі плоди землі, а страв має бути дванадцять. Кожну з цих дванадцяти страв треба спробувати, це забезпечить удачу протягом року. Найтиповішими є: пісний борщ із «вушками» (у деяких регіонах Польщі взаємозамінний з білим кислим житнім супом (журек), грибною зупою, овочевою зупою або рибною зупою), риба, приготовлена різними способами з найбільш традиційним смаженим і заливним коропом, капуста з горохом, капуста з грибами, пироги з капустою, каша з сушеними грибами, квасоля з чорносливом, паштет з грибами, рисові котлети з грибним соусом, кльоцки з маком, цукром і медом, макелки, хала з компотом із сухофруктів, мигдальний суп або східна кулеб'яка, голубці та кутя. У Верхній Сілезії стравами Святвечора також є мочка та макувки. За польським звичаєм страви на Святвечір мають бути пісними, тобто без м'яса та без використання тваринних жирів. Люди досить широко дотримуються Святвечірнього посту, хоча наразі Римо-Католицька Церква цього не вимагає. Латинські єпископи заохочують до збереження цього звичаю «через винятковий характер цього дня в Польщі». У Маріавітській церкві донині піст вважається обов'язковим.

Колядки
Вертеп у виконанні дітей.
Спів різдвяних колядок є важливою частиною Святвечора та всього Різдвяного сезону. Їх є багато в польській традиції, а найдавніші з них походять із середньовіччя. Проте найбільший їх розквіт припадає на 17-18 ст., коли були створені найпопулярніші з них, напр. «Серед нічної тиші», «Lulajże, Jezuniu» або «Бог народився». У деяких регіонах Польщі колядники також ходять від хати до хати, загадують бажання та співають колядки.

Пастерка, меса в костелі в ніч Різдва
Святвечір завершується урочистою месою, яка відправляється опівночі в католицьких церквах. За традицією, це згадка про прибуття до Віфлеєму пастухів, які першими вклонилися новонародженому Христу. Звичай відправляти нічну літургію був запроваджений у Церкві в 5 столітті і з християнством дійшов до Польщі.

Наступний день після Святвечора (25 грудня) називається Різдвом, а 26 грудня є другим днем Різдва, яке відзначається в пам'ять апостола св. Стефана, першомученика за християнську віру. Зазвичай це дні відпочинку, родинних зустрічей та колядок.

Старокатолицькі Церкви святкують також третій день Різдва, 27 грудня, в пам'ять св. апостола Івана Євангеліста. Після меси священики освячують вино в пам'ять про чудесне врятування життя цього апостола. Згідно з традицією, св. Івану дали чашу з отруєним вином, щоб убити учня Христа. Святий Іван, освятивши чашу, випив вино, але не помер. Тому освячене вино та вживання його віруючими має захистити душу й тіло від пасток злого духа. Це також вважається видимим знаком любові. З цієї причини в цей день співається колядка «Прийшов Месія в світ реальний», що є розповіддю про чудо Христа, яке сталося на весіллі в Кані Галілейській.

Примітки


Посилання
*  





Польща
 