

 Диспетчерська станції Дрезден близько 1962 року
Атомна електростанція Дрезден (також відома як Дрезденська електростанція або Дрезденська атомна електростанція) — перша атомна електростанція, побудована в США за приватним фінансуванням. Дрезден 1 був запущений у 1960 році та виведений із експлуатації у 1978 році. З 1970 року в Дрездені працюють блоки 2 і 3, два BWR-3 киплячих ядерних реактори General Electric. Дрезденська електростанція розташована на ділянці в 386 га., в окрузі Гранді, штат Іллінойс, у витоку річки Іллінойс, поблизу міста Морріс. Це безпосередньо на північний схід від Morris Operation — єдиного де-факто сховища високоактивних радіоактивних відходів у Сполучених Штатах. Він обслуговує Чикаго та північну частину штату Іллінойс, здатний виробляти 867 мегават електроенергії з кожного з його двох реакторів, достатньо для живлення понад мільйона середніх американських будинків.

У 2004 році Комісія ядерного регулювання (NRC) продовжила експлуатаційні ліцензії для обох реакторів, продовживши термін їх дії з сорока до шістдесяти років.

Блок 1
 Всередині атомної електростанції Дрезден 1
Після того, як Закон про атомну енергію 1954 року дозволив приватним компаніям володіти та експлуатувати ядерні установки, Commonwealth Edison уклала контракт з General Electric на проектування, будівництво та введення в експлуатацію Дрезденського блоку 1 потужністю 192 МВт за 45 мільйонів доларів у 1955 році. Третину ціни контракту розділив консорціум із восьми компаній, що включає Nuclear Power Group Inc.

BWR у ядерному центрі Vallecitos GE та експерименти BORAX AEC надали дослідницькі дані та підготовку операторів для Дрездена.

Активна зона містила 488 паливних стрижнів, 80 тяг керування та 8 приладових форсунок. Кожен вузол містив 36 паливних стрижнів у каналі з цирконію-2. Паливом був двоокис урану, одягнений у цирконієву трубку. Теплова потужність активної зони становила 626 МВт. Корпус реактора був розрахований на 1015 psia і вимірюваний 12 футів 2 дюйми в діаметрі та 42 футів у висоту.
 Схема ядерної АЕС Дрезден 1 був вторинний парогенератор для навантаження
Реактор мав подвійний цикл, коли пара надходила як з потокового барабана, так і з парогенераторів. Це дозволило швидко реагувати на зміни попиту на електроенергію. Потужність реактора регулювалася приведенням в дію клапана вторинного впуску регулятором турбіни. Зменшення швидкості вторинної пари зменшує потужність реактора, і навпаки. Таким чином, вторинний тиск змінюється залежно від зовнішнього навантаження.

Охолодження
Установка має три режими охолодження:

* Режим прямого відкритого циклу: Забір із каналу, що веде до річки Канкакі, скидає безпосередньо до річки Іллінойс. Система охолоджуючих каналів, озеро-охолоджувач і додаткові градирні повністю обходяться в цьому режимі роботи.
* Непрямий режим відкритого циклу: Забір із каналу, що веде до річки Канкакі, скидання в канал охолодження, що веде до Дрезденського охолоджуючого озера, скидається з озера через зворотний охолоджуючий канал, який зрештою впадає в річку Іллінойс. Використання градирень для додаткового охолодження води системи каналів зазвичай необхідне при цьому режимі роботи.
* Режим замкнутого циклу: Забір із зворотного охолоджувального каналу, що веде назад від Дрезденського охолоджувального озера, випуск до охолоджувального каналу, що веде до Дрезденського охолоджувального озера. Використання градирень для додаткового охолодження води системи каналів зазвичай не є необхідним під час цього режиму роботи.

 Дрезденське охолоджувальне озеро
Вона також має градирні

Інциденти
У період з 1970-х по 1996 рік Дрезден був оштрафований на 1,6 мільйона доларів за 25 інцидентів.

* 5 червня 1970: хибний сигнал високого тиску через збій приладу в системі контролю тиску реактора Дрезден II спричинив скидання пари з клапанів турбіни («відключення турбіни»), що, у свою чергу, автоматично ініціювало SCRAM. Колапс пустот у воді реактора спричинив падіння рівня води в реакторі, що призвело до автоматичного збільшення потоку живильної води. Тоді насоси живильної води спрацювали через низький тиск всмоктування. Один насос увімкнувся автоматично, коли сигнал низького тиску всмоктування скинувся, швидко подаючи воду в корпус реактора з нижчим тиском. Рівень води в реакторі швидко піднявся, поки вода не потрапила в головні паропроводи. У цей момент помилковий сигнал високого тиску зник. Зливні клапани турбіни закрилися, збільшуючи протитиск у корпусі реактора та сповільнюючи потік живильної води на вході. Температура охолоджувальної води в реакторі викликала подальший колапс порожнечі. Рівень води в реакторі знову почав швидко знижуватися. Це знову призвело до того, що система живильної води збільшила швидкість потоку в резервуар і почала підвищувати рівень води в реакторі. Оскільки охолоджену живильну воду знову швидко закачували в реактор, колапс пустоти спричинив зниження рівня води. Система живильної води відреагувала збільшенням потоку живильної води. Однак стрілка індикатора на самописці рівня води застрягла, що змусило оператора припустити, що рівень у реакторі припинився. Оператор почав збільшувати потік живильної води, щоб підняти рівень води в реакторі, вручну перекриваючи автоматичну систему керування. Оператор ніколи не перевіряв другий індикатор, який показував підвищення рівня. Рівень води в реакторі продовжував зростати і затопив магістральні паропроводи. Через дві хвилини оператор постукав по реєстратору рівня води, і стрілка рівня води відклеїлася, після чого оператор почав реагувати на високий рівень води, зменшивши вручну потік живильної води. У цей момент оператор вручну відкрив запобіжний клапан паропроводу, щоб зменшити зростання тиску в реакторі. Однак через раннє введення води в основні паропроводи в паропроводах стався гідростатичний удар, який спричинив відкриття запобіжного клапана, впускаючи пару та воду в свердловину, викликаючи підвищення тиску в свердловині. Це спричинило запуск систем безпечного впорскування, і протягом наступних 30 хвилин рівень води в реакторі та тиск гойдалися, оскільки оператори намагалися стабілізувати реактор. Лише через дві години рівень у реакторі, тиск у реакторі та тиск у сухому колодязі знизилися до норми. Початковий сюжет фільму «Китайський синдром» заснований на цій події: голка відклеюється, коли оператор стукає по диктофону.
* 8 грудня 1971: Події, подібні до тих, що минули рік на Дрездені II, відбуваються на Дрездені III.
* 15 травня 1996: Зниження рівня води навколо ядерного палива в активній зоні реактора блоку 3 призвело до зупинки Дрезденської генерувальної станції та включення до «контрольного списку» NRC, що заслуговує на пильнішу перевірку з боку регулюючих органів. Дрезден був у списку спостереження NRC шість із дев’яти років між 1987-1996 роками, довше, ніж будь-який із 70 інших діючих заводів у країні.
* 15 липня 2011: Завод оголосив тривогу о 10:16 ранку після того, як хімічний витік гіпохлориту натрію обмежив доступ до життєво важливої зони, де розміщені насоси охолоджувальної води.

Виробництво електроенергії


+Виробництво (МВт-год) АЕС Дрезден

Year

Jan

Feb

Mar

Apr

May

Jun

Jul

Aug

Sep

Oct

Nov

Dec

Annual (Total)


2001

1,193,458

1,054,333

1,187,102

981,943

1,132,442

1,127,280

1,031,337

1,135,702

932,498

892,446

945,681

924,451

12,538,673


2002

1,234,842

1,108,990

1,059,816

1,186,361

1,210,951

1,176,948

1,133,199

1,210,328

1,097,968

797,663

1,223,682

1,145,176

13,585,924


2003

1,246,460

1,160,493

1,250,523

1,242,216

1,212,105

1,058,939

1,293,159

1,291,997

1,230,004

847,958

941,888

901,425

13,677,167


2004

1,216,081

1,157,391

1,286,564

1,113,658

954,565

1,250,516

1,294,621

1,075,250

1,006,250

1,131,669

1,176

858,976

12,346,717


2005

1,296,266

1,149,577

1,203,983

1,153,170

1,211,033

1,220,520

1,288,247

1,227,178

943,039

1,264,403

373,412

1,291,625

13,622,453


2006

1,295,498

1,164,240

1,292,561

1,248,987

1,281,759

1,245,263

1,232,623

1,284,318

1,246,890

1,290,115

568,728

1,291,064

14,442,046


2007

1,294,287

1,163,545

1,293,573

1,253,535

1,199,725

1,248,937

1,291,916

1,281,698

1,202,803

1,228,109

783,991

1,288,662

14,530,781


2008

1,085,546

1,211,845

1,289,661

1,252,854

1,292,759

1,248,659

1,291,802

1,283,863

1,092,984

1,208,852

832,043

1,293,977

14,384,845


2009

1,297,183

1,161,648

1,283,016

1,186,675

1,282,268

1,246,218

1,289,811

1,286,199

1,242,479

1,201,845

578,552

1,211,519

14,267,413


2010

1,307,507

1,180,006

1,301,495

1,254,920

1,282,526

1,248,695

1,283,631

1,282,172

1,248,247

1,185,775

712,494

1,305,655

14,593,123


2011

1,311,449

1,174,027

1,306,344

1,262,166

1,279,032

1,248,876

1,258,176

1,278,908

1,244,684

971,176

1,041,964

1,337,521

14,714,323


2012

1,346,736

1,251,071

1,320,626

1,281,096

1,297,546

1,265,316

1,259,150

1,265,070

1,140,079

1,262,012

862,794

1,250,504

14,802,000


2013

1,385,187

1,256,336

1,383,409

1,330,425

1,342,703

1,311,561

1,353,411

1,347,863

1,309,659

1,166,351

866,361

1,359,206

15,412,472


2014

1,372,469

1,258,105

1,384,760

965,983

1,265,939

1,314,171

1,359,344

1,353,622

1,296,753

1,237,769

936,656

1,383,369

15,128,940


2015

1,302,562

1,099,619

1,377,180

1,323,646

1,334,905

1,304,534

1,361,087

1,355,055

1,310,891

1,316,146

872,051

1,230,682

15,188,358


2016

1,392,370

1,295,151

1,360,106

1,320,647

1,329,951

1,299,800

1,350,994

1,328,256

1,240,328

1,185,785

969,514

1,370,991

15,443,893


2017

1,390,462

1,246,232

1,379,854

1,317,074

1,351,025

1,308,476

1,351,499

1,355,759

1,229,144

1,195,284

943,489

1,376,584

15,444,882


2018

1,395,679

1,255,218

1,374,523

1,329,334

1,336,410

1,281,471

1,337,561

1,343,205

1,275,664

1,190,411

1,057,082

1,361,577

15,538,135


2019

1,372,972

1,263,033

1,382,807

1,328,485

1,225,938

1,316,784

1,346,740

1,333,857

1,138,813

1,135,829

1,002,013

1,234,444

15,081,715


2020

1,284,207

1,302,119

1,380,077

1,299,281

1,348,037

1,304,960

1,339,834

1,236,034

1,290,826

1,139,730

1,170,837

1,382,956

15,478,898


2021

1,391,356

1,260,404

1,374,530 

1,319,595

1,148,772

1,304,960

1,353,735

1,340,707

1,301,614

909,872 

870,624

1,383,721

14,959,890


Навколишнє населення
Комісія з ядерного регулювання визначає дві зони планування на випадок надзвичайних ситуацій навколо атомних електростанцій: зону впливу шлейфу радіусом 16 км, пов’язаних насамперед з впливом та вдиханням радіоактивного забруднення, що передається повітрям, і зоною шляхів ковтання близько 80 км, пов’язаних насамперед із прийомом їжі та рідини, забрудненої радіоактивністю.

Населення США в радіусі 16 км., згідно з аналізом даних перепису населення США для msnbc.com, площа Дрездена склала 83 049 , збільшившись на 47,6% за десятиліття. У 2010 році населення США в радіусі 80 км., склав 7 305 482, збільшившись на 3,5 відсотка з 2000 року. Міста в межах 50 миль включають Чикаго (43 милі до центру міста).

Сейсмічний ризик
Відповідно до дослідження NRC, опублікованого в серпні 2010 року, оцінка Комісії з ядерного регулювання щорічного ризику землетрусу, достатнього для того, щоб спричинити пошкодження активної зони реактора в Дрездені, становила 1 з 52 632.

Відвернене закриття
У серпні 2020 року Exelon оголосила, що закриє завод у листопаді 2021 року з економічних причин, незважаючи на те, що завод має ліцензії на роботу ще приблизно на 10 років і можливість продовжити ліцензії на додаткові 20 років після цього. 13 вересня 2021 року сенат штату Іллінойс ухвалив законопроект про субсидування атомних станцій у Байроні та Дрездені, який губернатор Дж. Б. Прітцкер підписав як закон 15 вересня, а Exelon оголосив, що заправлятиме паливом електростанції.

Інформація про енергоблоки



 Енергоблок

 Тип реакторів

 Потужність

 Початокбудівництва

 Пуск

 Підключення до мережі

 Введення в експлуатацію

 Закриття


 Чистий

 Брутто


 Дрезден-1

 BWR

 197 МВт

 207 МВт

 01.05.1956

 15.10.1959

 15.04.1960

 04.07.1960

 31.10.1978


 Дрезден-2

 BWR, BWR-3 (Mark 1)

 894 МВт

 950 МВт

 10.01.1966

 07.01.1970

 13.04.1970

 09.06.1970

 —


 Дрезден-3

 BWR, BWR-3 (Mark 1)

 879 МВт

 935 МВт

 14.10.1966

 12.01.1971

 22.07.1971

 16.11.1971

 —



Примітки



