
Шувуя (Shuvuuia) — рід пернатих ящеротазових динозаврів родини Alvarezsauridae, який існував у пізній крейді (75 млн років тому). Типовим і єдиним видом є Shuvuuia deserti.

Етимологія
Shuvuuia deserti означає «пустельний птах». «Shuvuuia» з монгольської — «птах», а «deserti» — латиною означає «пустельний».

Опис
Скам'янілості відомі з Монголії пізньої крейди. Шувуя мала дуже рухливі щелепи. Ця функція для динозаврів була нехарактерною, але часто трапляється у птахів. Довгі й тонкі щелепи, були озброєні дрібними зубами. Один палець добре розвинений, а два дуже скорочені. Це може бути адаптацією для викопування термітників. Розмір тіла сягав лише 60 см завдовжки. У знайдених скам'янілостях присутнє пухове оперення. Хімічний аналіз показав наявність у цих пір'ях бета-каротину і брак альфа-каротину. У шувуї були довгі ноги, адаптовані для швидкого бігу.

Філогенія
Положення виду всередині родини зображено кладограмою згідно з Makovicky, Apesteguía et Gianechini, 2012:



Примітки










