

Греко-католицька семінарія в Загребі є центральним навчальним закладом Крижевської єпархії та найстарішою установою Греко-Католицької Церкви в Хорватії, що походить від Марчанського вікаріату. Ця греко-католицька семінарія є однією з найстаріших католицьких семінарій (seminarium maius) східного обряду у світі.

Історія
Греко-католицьку семінарію в Загребі на Горньому граді заснував у 1681 році єпископ Павао Зорчич з Марчі, який купив будинок у знатної родини Патачичів і переобладнав його на семінарію, де також була каплиця для богослужінь. Від початку в семінарії жили і виховувалися не тільки семінаристи, а й кандидати до священства.

У 1766 році семінарія сильно постраждала від пожежі. Збереглася лише партерна кімната у східній частині, нині — хол. З 1768 по 1774 рік єпископ Базилій Божичкович (1759—1785) з нуля збудував нову двоповерхову будівлю. Тут також містилася каплиця св. Василія Великого на місці сьогоднішнього співкатедрального собору. Видатним ректором цієї епохи був Атанасій Гвозданович, який пізніше був ректором Королівської греко-католицької семінарії у Відні (Барбареум).

У 1828 році, за часів єпископа Крижевича Костянтина Станіча (1814—1830), північна частина семінарії була добудована, а церква св. Василія Великого, освячений у 1830 році. Греко-католицька семінарія брала активну участь у хорватському національному відродженні. Видатними ректорами цієї епохи були Тадія Смічиклас і Антон Франкі.

Під час великого землетрусу в Загребі в 1880 році семінарія і церква св. Василія Великого дуже постраждали. Єпископ Ілія Хранілович (1850—1889) відбудовує семінарію і будує нову церкву св. Кирила і Мефодія за планами Германа Болле. Ректор Андрій Сегеді вперше поклав Божественну Літургію на музику жумберацького народного мотиву.

Наприкінці 20-го століття було добудовано західний корпус і проведено капітальний ремонт семінарії та співкатедри св. Кирила і Мефодія. Семінарія сильно постраждала під час Великого землетрусу в Загребі в 2020 році і була тимчасово закрита на капітальний ремонт.

Ректори

# Джуро Гермінікович (1688 р -?)
# П. Теодор Страгінич ЧСВВ (бл. 1700 р.)
# Гргур Югович (1702 р -?)
# Франьо Новак (1710 р -?)
# Теофіл Пашич, ЧСВВ (1738—1739 рр.)
# Симеон Буліч (1742 р -?)
# Ігнацій Латкович (1772—1776 рр.)
# Атаназіє Гвозданович, ЧСВВ (1776—1779 рр.)
# Сильвестр Бубанович, ЧСВВ (1780—1781 рр.)
# Янко Раякович (1781—1782 рр.)
# Костянтин Станіч (1782—1785 рр.)
# Антун Тумара (1800—1807 рр.)
# Томо Чучіч (мирянин, 1794—1796 рр.)
# Габре Смічиклас (1809—1810 рр.)
# Костянтин Потуричич (1810—1812 рр.)
# Симеон Чучич (1812—1821 рр.)
# Базиліє Божичкович (1830—1831 рр.)
# Нікола Маліч (1831—1837 рр.)
# Янко Голеш (1837—1846 рр.)
# Янко Предович (1846—1849 рр.)
# доктор філософії Петар Стіч (1849—1851 рр.)
# Павао Братель (1851—1860 рр.)
# Базиліє Потуричич (1860—1861 рр.)
# Марко Станіч (1861—1866 рр.)
# Томо Відович (1866—1871 рр.)
# проф. Габро Смічиклас (1871—1877 рр.)
# зг. проф. доктор філософії Тадія Смічіклас (1877—1882 рр.)
# Володимир Лабош (1882—1885 рр.)
# проф. доктор філософії Антон Франки (1885—1891 рр.)
# Андрія Сегеді (1891—1897 рр.)
# доктор філософії Дане Шаятович (1897—1902 рр.)
# вл. д-р. Діонізій Няраді (1902—1914 рр.)
# доктор філософії Томо Северович (1914—1924 рр.)
# доктор філософії Іван Вишошевич ЧСВВ (1924—1956 рр.)
# Іван Крстітель Павкович (1956—1990 рр.)
# вл. Нікола Кекіч (1990—2019 рр.)
# доктор філософії Роберт Рапленович (2019—2020 рр.)
# Даніель Вранешич (2020 -)


Галерея


Примітки



