Вольтинність або вольтинізм () — це термін, що застосовується в біології для позначення кількості виводків або поколінь організму за рік. Цей термін найчастіше застосовується щодо комах, зокрема в шовківництві, де лінії шовкопряда відрізняються за їхньою вольтинністю.

Є низка прикметників, що походять від цього терміну, а саме:

* унівольтинний () або моновольтинний () — застосовується щодо організмів, які мають один виводок або покоління на рік;
* бівольтинний () або дивольтинний () — застосовується щодо організмів, які мають два виводки або покоління на рік;
* тривольтинний () — застосовується щодо організмів, які мають три виводки або покоління на рік;
* мультивольтинний () або полівольтинний () — застосовується щодо організмів, які мають понад два виводки або покоління на рік;
* семівольтинний () — застосовується щодо організмів:
** які мають виводок або покоління рідше, ніж раз на рік;
** час генерації яких становить понад один рік.

Часткова вольтинність
Термін часткова вольтинність () застосовується щодо:
* організмів, у яких період життя поколінь перетинається в часі, тому вони не є повністю репродуктивно ізольованими. Наприклад, у бджіл з підродини Halictinae одне покоління утворюється на початку літа, а інше — наприкінці літа, але самці, які народжуються на початку літа, також можуть спаровуватися наприкінці літа.
* (частіше) популяцій зі змішаною вольтинністю, що обумовлена генетичними варіаціями (наприклад, у гібридній зоні між унівольтинним та бівольтинним ареалами) та/або середовищними подразниками, які не індукують бівольтинність  у всіх особин (або впродовж всіх років). Наприклад, північні популяції білана бруквяного є здебільшого унівольтинними, але деякі особини можуть уникати діапаузи та утворювати додаткове покоління за теплих умов.

Посилання

