Богдан Пачинський (8 лютого 1940—19 квітня 2007) — польський астроном і астрофізик. Досліджував еволюцію зір, акреційні диски, гравітаційне мікролінзування і гамма-спалахи.

Наукові дослідження та біографія
Пачинський народився у Вільнюсі 8-го Лютого 1940. Його батько був адвокатом, а мати була вчителькою польської літератури. Під час німецької окупації (1941–1944) родина залишилася в Литві. У 1945–1947 роках жили в Кракові, потім переїхали до Москви, а в 1949 році — у Варшаву. 

У віці 18 років Пачинський опублікував свою першу наукову статтю про подвійні зорі в журналі Acta Astronomica. У 1959 він вступив до Варшавського університету, в 1962 році здобув ступінь магістра, а в 1964 році — доктора філософії. Його науковим керівником був Стефан Піотровський.

У 1964 році одружився з Ганною Адамською.

З 1962 по 1982 рік працював в Астрономічному підрозділі Польської академії наук (у 1975 році перейменовано на Астрономічний центр імені Миколая Коперника). В 1974 склав габілітацію, а в 1979 став професором. Його першим докторантом був Януш Зюлковський, з яким Пачинський, зокрема, досліджував міриди й походження планетарних туманностей. Восени 1968 року Пачинський працював в інституті JILA в Боулдері, штат Колорадо. Тоді він опублікував цикл статей про еволюцію зір.

У 1971 році Пачиньський опублікував оглядову статтю «Еволюційні процеси в тісних подвійних системах», яка стала дуже впливовою й цитованою.

У 1972 році Пачинський, Юзеф Смак і Роберт О'Делл з Чиказького університету запропонували створити центр Астрономічний центр імені Миколая Коперника. У 1974 році Пачинський став директором цього Центру й залишався на посаді близько року. Зокрема, він відповідав за придбання комп’ютера PDP-11/45. У віці 36 років став наймолодшим членом Польської академії наук в історії. У 1974 році він опублікував першу статтю про гравітаційне лінзування. Досліджував гравітаційне лінзування разом з Міхалом Ярошинським і Мареком Абрамовичем. У той час Пачинський часто їздив до США.

Під час воєнного стану Пачинський перебував у Калтеху і вирішив залишитися в США. Він отримав пропозицію роботи на факультеті астрофізики Прінстонського університету, там він і працював до кінця свого життя. У 1982–1989 роках був професором, а з 1989 року очолював кафедру астрофізики Лаймана Спітцера. На той час Пачинський був вже громадянином Польщі та Америки.
 Три значки з дебатів про гамма-спалахи 1995 року. Людей в аудиторії попросили після дебатів проголосувати та прикріпити відповідний тег: гамма-спалахи - космологічні (червоний), галактичні (блакитний), іншу (жовтий).
У середині 1980-х років Пачинський почав працювати над проєктами, які принесли йому найбільші успіхи в житті. Він висунув гіпотезу про космологічне походження гамма-спалахів. У 1986 році він опублікував статтю в ApJL, припускаючи, що спалахи відбуваються на космологічних відстанях, за межами нашої Галактики. У 1995 році, в 75-ту річницю «великої суперечки» між Гебером Кертісом і Харлоу Шеплі про природу спіральних туманностей, Богдан Пачинський і Дональд Лемб обговорювали природу гамма-спалахів та відстані до них у тому самому історичному залі Національного музею Природничої історії у Вашингтоні. Модератором дискусії був британський королівський астроном Мартін Ріс. Лемб відстоював близьке походження спалахів, а Пачинський — далеке. Результатом дебатів була оголошена нічия, але незабаром результати нових спостережень повністю підтвердили точку зору Пачинського.
в Прінстонському університеті
Разом із Гжегожем Пойманьським він керував проєктом All Sky Automated Survey (ASAS).

У 2005 році Богдан Пачиньський був серед першовідкривачів планети OGLE-2005-BLG-390L b.

Останні чотири роки життя Пачинський хворів на гліому головного мозку (ліва частина мозку). Проте він зберіг чудову здатність засвоювати ідеї та придумувати нові, навіть попри проблеми з обчисленнями. У цей час він опублікував низку статей, у тому числі «Астрономія з малими телескопами». Він вважав, що астрономи мають знайти метод раннього попередження про потенційно небезпечні комети та астероїди. Запропонував організувати на Землі мережу малих телескопів. Вважав, що в точці лібрації L1 слід розмістити телескоп, який дозволить спостерігати за астероїдами, що можуть непомітно підлітати до Землі з боку Сонця.

Опублікував понад 200 рецензованих наукових робіт, які до 2022 року цитувалися понад 30 000 разів. Його найбільш цитована (понад 3000 разів до 2022 року) публікація датується 2004 роком і називається «Місія спостереження за гамма-спалахами Swift». Друга за кількістю цитувань (понад 1300 разів до 2022 року) – праця 1986 року,де він був єдиним автором, під назвою «Гравітаційне мікролінзування галактичним гало».
 Табличка та плакат проєкту OGLE у кімнаті Богдана Пачинського в Прінстонському університеті

Гравітаційне мікролінзування
У 1980-х роках він запропонував метод гравітаційного мікролінзування для пошуку темних об'єктів. У публікації 1986 року він стверджував, що навіть якщо гравітаційне мікролінзування не буде виявлено, дані, зібрані таким чином, будуть використані для відкриття багатьох змінних зір.

Ініціював проєкт OGLE () у співпраці між Варшавою, Прінстоном і Карнегі під керівництвом Анджея Удальського.

У лютому 2008 року журнал «Science» опублікував посмертну статтю «Відкриття аналога Юпітера/Сатурна за допомогою гравітаційного мікролінзування», з Пачинським серед авторів. У цій статті повідомляється про відкриття планетної системи, схожої на Сонячну систему, навколо зорі OGLE-2006-BLG-109. П'ята і шоста планети цієї системи, були відкриті методом аналізу гравітаційного мікролінзування.

Наукові стажування

* 1962–1963: асистент астрономії, Лікська обсерваторія, Каліфорнійський університет
* 1964 (два місяці): Спостерігач, Белградська астрономічна обсерваторія, Югославія
* 1965 (два місяці): спостерігач, Observatoire de Haute-Provence, Франція
* 1966 (один місяць): запрошений вчений, Паризька обсерваторія, Франція
* 1968–1969: Запрошений науковий співробітник, JILA, Університет Колорадо, Боулдер
* 1970 (два місяці): запрошений вчений, Інститут теоретичної астрономії, Кембриджський університет, Англія
* 1973 (один місяць): запрошений вчений, Міжнародний центр теоретичної фізики, Трієст, Італія
* 1973 (три місяці): запрошений вчений, Каліфорнійський технологічний інститут
* 1974 (один місяць): запрошений вчений, обсерваторія Прінстонського університету та Інститут перспективних досліджень у Прінстоні
* 1975–1976: Шермана Фейрчайлда, видатного вченого, Каліфорнійський технологічний інститут
* 1977 (один місяць): запрошений вчений, Інститут теоретичної астрономії, Кембридж, Англія
* 1976, 1977, 1978 (один місяць) запрошений вчений, обсерваторія Прінстонського університету та Інститут передових досліджень у Прінстоні
* 1979 (три місяці): запрошений вчений, кафедра астрономії, Каліфорнійський університет, Берклі
* 1980, 1981 (два місяці): запрошений вчений в обсерваторії Прінстонського університету та в Інституті передових досліджень у Прінстоні
* 1981–1982: Шермана Ферчайлда, видатного вченого, Каліфорнійський технологічний інститут
* 1989 (4 місяці): запрошений науковець у Центрі астрофізики Гарвардського університету
* 1994 (3 місяці): запрошений вчений в Institut d'Astrophysique (CNRS) у Парижі, Франція
* 1995 (3 місяці): запрошений вчений у Національній обсерваторії в Токіо, Японія
* 1967–1980: 10 коротких візитів до Астрономічної ради Академії наук СРСР у Москві

Відзнаки та нагороди
На його честь названо астероїд (11755) Пачинський.

* 1979: Запрошена доповідь, XVII Генеральна асамблея Міжнародного астрономічного союзу, Монреаль
* 1980: Державна премія І ступеня .
* 1981: Медаль Карла Шварцшильда, Лекція К. Шварцшильда від Astronomische Gesellschaft
* 1982: Премія Фонду Альфреда Юржиковського, Нью-Йорк
* 1985: Medaille de l'Adion, Ніцца
* 1987: Медаль Еддінгтона від Королівського астрономічного товариства
* 1992: Премія Гейнемана
* 1995: Лекції Морріса Леба з фізики в Гарварді
* 1996: Джордж Дарвін прочитав лекцію Королівському астрономічному товариству в Лондоні
* 1996: Серія лекцій Рассела Маркера в Університеті штату Пенсільванія
* 1996: Нагорода Фундації польської науки
* 1997: Медаль Генрі Дрейпера від Національної академії наук
* 1998: Медаль Антуанетти де Вокулер і меморіальна лекція, Техаський університет
* 1999: Золота медаль Королівського астрономічного товариства. Золота медаль Королівського астрономічного товариства в Лондоні
* 1999: лектор Саклера в Каліфорнійському університеті, Берклі
* 1999: Томас Голд, викладач Корнельського університету
* 1999: Меморіальний лектор Марка Ааронсона, Університет Арізони
* 2000: Премія Бруно Россі від Відділу високих енергій Американського астрономічного товариства
* 2000: Лекції Л. Бірмана в Інституті Макса Планка. для астрофізики, Garching
* 2000: Медаль Маріана Смолуховського від Польського фізичного товариства
* 2000: Наукова премія ім Микола Коперник в області астрономії,
* 2001: Мерл Кінгслі, почесний відвідувач Каліфорнійського технологічного інституту
* 2002: Лекція Галлея в Оксфордському університеті
* 2002: Медаль Брюса від Тихоокеанського астрономічного товариства
* 2003: Лекція Сейферта в Університеті Вандербільта
* 2005: Почесний доктор Вроцлавського університету
* 2006: Доктор honoris causa Університету Миколи Коперника в Торуні 
* 2006: лектор Генрі Норріса Рассела. Найвища нагорода Американського астрономічного товариства за «надзвичайно оригінальний внесок у широке коло проблем, включаючи еволюцію зірок, гамма-спалахи, подвійні зіткнення, гравітаційне лінзування та космологію. Його дослідження є творчими та широкомасштабними, і вони дали поштовх спостережним дослідженням, які дали багато результатів».
* 2007: Командорський хрест із зіркою Ордена Відродження Польщі нагороджений посмертно 

Членство в організаціях

* Польське астрономічне товариство (1961–2007)
* Міжнародний астрономічний союз (1967–2007)
* Американське астрономічне товариство (1969–2007)
* Німецька національна академія наук Леопольдина (1974–2007)
* Польська академія наук (член-кореспондент 1976–1991, академік 1991–2007)
* Королівське астрономічне товариство (1976–1977, асоційований член 1977–2007)
* Польське фізичне товариство (1978–2007)
* Американське фізичне товариство (1982–1986)
* Іноземний член Національної академії наук США (1984–2007)

Пам'ять
* Польське астрономічне товариство присуджує Медаль Богдана Пачинського.

Вибрані публікації

* 
* 
* 
* 

Дивіться також

* Астрономія в Польщі
* Діаграма Герцшпрунга-Рассела
* Екзопланета
* Список космічних обсерваторій

Примітки


Література

* 
* 

Посилання

* 
* Prof. zw. dr hab. czł. rzecz. PAN Bohdan Paczyński, w: baza „Ludzie nauki” portalu Nauka Polska (OPI) online dostęp 2021-12-19.
* Stanisław Bajtlik,  „Najjaśniejsza gwiazda”
*  Bohdan Paczyński – artykuły w bibliotece Polona 








