ויהי נועם.  ועיין באר הגולה ועיין שם בדבר שמואל שכת' שרוב העולם נוהגים להקדים קריאת המגילה להבדלה על הכוס בבה"כ דהיינו גם אחר סיום סדר קדושה וקדיש תתקבל כמנהג בכל השנה אך כיון שאין הכרע מן הש"ס והראשונים אין להכריח לא' מהקהילות לשנות המנהג וכל קהל כעיר בפני עצמו ואין בזה משום לא תתגודדו כו' וע' במוהרשד"ם ביו"ד סי' ק"ע ע' שם ועיין במג"א סי' תשצ"ג ועיין בר"י שהפר"ח כת' שיבדיל קודם שאין ראוי שיהנה מן הנר קודם הבדלה עד כאן לשונו ולפי"ז סגי אם מברך בורא מאורי האש והב"ד גימגם דאיך יוציא את אשתו בברכה זו כו' אם כן יברך במ"ה בבה"כ קודם הבדלה כיון דכמה רבוותא כ' לברך במ"ה קודם שלא יהנה בלא ברכה כו' ועיין בכנה"ג בשם מהר"ש הלוי שא"צ לברך במ"ה קודם כיון דמסדרן אחר כך על הכוס והנאת הנר כבר נפט' בברכת יוצר המאורות ואינו אלא זכר למה שאירע לאדם הראשון עיין שם ועיין בתוספת פסחים דף נ"א וע' בשירי כנה"ג דאף על פי שבליל ט"ב מברכים קודם התם אינו עתיד לסדרן על הכוס באותו לילה כו' והמברך במ"ה קודם המגילה לא הפסיד ע"ש. ובש"ח הביא מתורת חסד שהביא גם כן דברי כנה"ג בשם מהר"ש הלוי כו' ודברי הד"ש שכתבתי לעיל ע"ש ולענין אם לטלטל המגילה בשבת ולהביאה לבה"כ מבע"י לליל פורים שחל במ"ש עיין לעיל סימן תרפ"ח בט"ו שחל בשבת שכ' הפר"ח דאסור לטלטלה ובשכנה"ג סימן ש"ח קצת מסתפק בזה ובש"ח הביא בשם מטה יהודה דגם להפר"ח אין איסור אלא אם חל בט"ו כיון דיש בו חובת הקריאה אבל בשאר שבתות לא שייכא גזירה דרבה ולמה יאסר ליקרא בה כקורא בתורה וממילא כיון דמותר בקריאה מותר בטלטול וכן נראה שנוטה דעת השכנה"ג וכן מנהג העול' להקל עכ"ל ועיין לעיל סימן ש"ח בש"ת הבאתי מא"ר דמגילה דינה ככתבי קודש ודברי הפר"ח דאוסר ולפי מ"ש מטה יהודה י"ל דלא פליגי דבא"ר דמיירי בשאר שבתות השנה ובזה גם הפר"ח מודה ואמנם לענין הבאה לבה"כ קודם הלילה הייתי מונע מזה משום הכנה משבת לחול וע"ד שנתבאר סימן תרס"ח. ועתה מצאנו כן בהשמטות שבסוף מו"ק ע"ש. ויש להחמיר שלא להביאה ע"י קטן עיין בספרי שו"ת בית אפרים חלק יו"ד סימן ס"ב וס"ג אלא ימתין עד שתחשך או יביאנה בצנעה מבע"י לבה"כ ומעיין בה קצת דרך לימוד דאז לא מיחזי כ"כ כהכנה וע' במג"א סימן של"ד ס"ק י"ח לענין מגילה שאין כתובה כהלכתה דמכל מקום מצילין כו' ע"ש: