 וברכותיה: ומש''ה אם התחילו ערבית בי' והלכו מקצתן יגמור הקדיש שקודם התפלה לפי שהקדיש שייך לברכת ק''ש אבל לא יאמרו הקדיש אחר תפלת י''ח לפי שהתפילה אינו חיבור לברכות של ק''ש דתפלת ערבית רשות וכ''ש סדד קדושה וקדיש כמ''ש ואם אמרו עלינו ויצאו מקצתן אין אומרים קדיש דאינו אלא מנהג ומכ''ש לשיר היחוד או למזמור עמ''א. כ' הט''ז מתוך דברי הפוסקים שכתבו ואומר קדיש וא''א אותו בפחות מי' משמע דהפסוקי דזמרה א''צ י' דאפי' אם אומרן ביחידות כל שיש י' בשעת אמירת הקדישים די בכך וכ''מ ממ''ש רמ''א בסי' נ''ג ס''ג שאם אין מנין בב''ה ימתין הש''ץ עם ישתבח וכו' ובתשו' ר''מ מינץ סי' ח' כ' דיוכל ג''כ להמתין אחר אמירת ישתבח על מנין וכן נ''ל בכל למוד שאדם לומד פסוקים ואגדות שאם נזדמן לו תיכף מנין שיוכל לומר קדיש ומכ''ש בעלינו לשבח שאמרוהו בפחות מי' ונזדמנו אח''כ י' שיש לומר קדיש וכן נוהגים בכל יום באמירת תהלים בבוקר בלא מנין שאומרים אח''כ קדיש כשיבואו מנין ט''ז ע''ש ומ''א בסי' רל''ד ס''ק א' לא כ''כ ע''ש. והעולם נהגו באם אומרים תהלים בלא מנין ישיירו מזמור א' לאומרו אחר שבאו עשרה ומדברי תשובת שער אפרים סי' ס''ז נראה כדברי ט''ז ע''ש: