הברכה.  עבה"ט ומ"ש וכל זמן שעוסק כו' משמע קצת דאף לאחר שהדליק כולם אלא שעדיין עוסק שם בתיקון הפתילות וכיוצא בו יכול לברך וז"א כמבואר ביו"ד סי' י"ט דלהש"ך לא יברך אחר השחיטה כלל כשלא בירך קודם. ולהפר"ח מצי לברך תוך כ"ד של השחיטה וכן מבואר לעיל סי' תל"ב דלאחר סיום הבדיקה אין לברך ועיין סימן קס"ז סעיף ח' ובסימן תרמ"ם ס"ק י"ב ובסימן תרנ"א ס"ק י"ח (ע' שם שכת' שאם שכח לברך קודם הלקיחה מברך עדיין ועיין בפ"מ שם שכת' שיש לה משך זמן שצריך לנענע ובא"ר כ' דלהרבה פוסקים מיקרי זה עובר לעשייתן דכל זמן שהוא בידו עדיין הוא עוסק במצותו עיין שם ואין זה ענין לכאן דהתם טכסיס הברכה על הלקיחה וכל זמן שהוא בידו חד לקיחה היא משא"כ כאן שטכסיס הברכה להדליק וכל שהדליק מיד גמר מצותו ואפשר דגם כאן אם העסק בענין שאם לא היה מתקן היה עומד לכבות מיד שפי' יכול לברך דהו"ל כלא הדליק עדיין כלל כיון שהיתה עתידה לכבות מהדלקה זו ובכה"ג ודאי כבתה זקוק לה ואפשר דגם הכנה"ג ועט"ז שהביאו בסימן תרע"ג ס"ק י"א מודים בזה דחוזר ומדליק בברכה דהתם כת' הט"ז מדליק במקום שהרוח מצויה דשמא דמי לשמנים שאין נמשכים אחר הפתילה עיין שם והתם ג"כ אינו בירור רק חשש שלא ימשך היטב ויכבה או שלא יעמוד ברוח אבל עכ"פ ההדלקה עצמה היתה כראוי משא"כ בזה דבשעת הדלקה גופה ידוע שלא תהיה דולקת בלא התיקון וברכה לבטלה היא אם אינו מתקן ובכה"ג מסתברא שיוכל לברך אחר ההדלקה קודם התיקון דתיקון זה בודאי שייך להדלקה וכאילו לא הדליק דמי) אך בהלק"ט שם כת' וז"ל שאלה אם הדליק הראשון ולא בירך אם יברך על השאר: תשו' אפשר כ"ז שעוסק בהידור מצוה יש לו לברך עכ"ל ור"ל דהיינו כ"ז שהוא עוסק בהדלקת שאר הנרות שהם הידור המצוה כדקי"ל המהדרים מוסיף והולך שפיר מברך אבל לא מיירי אחר שהשלים הדלקת כל הנרות דאז לא יברך אף שעדיין עסק בהם אם לא שעוסק בתיקון הפתילות שידוע שאי אפשר להיות דולקת בלא תיקון זה וכמש"ל: