אם בטלו שבת אח' כו'. דוקא באם לא קראו בשבת העבר כ"א סדרה אחת אז קורין לשבת הבאה אות' הפרשה עם הפרשה השייכ' לאותו שבת משום דבלא"ה מצינו לפעמים שקורין ב' סדרות בשבת אחד אבל אם נתבטל שתי שבתות וה"ה אם באותו שבת שבטלו היה ראוי לקרות ב' סדרות אין קורין בשבת השני ג' סדרות דלא מצינו שום דוכתא שקורין ג' סדרות בשבת אחד (שו"ת מהר"מ סי' פ"ה) וכן באם קורין באותו שבת ב' סדרות ג"כ אין קורין סדרה שביטלו מטעם הנ"ל כנ"ל ונראה שיש לחלק בין אם בטלו שתי שבתות כל פעם פ' א' אזי צ"ל שהרשות בידם בשבת הבאה לקרות פרש' אחד שביטלו עם הפרשה השייכ' לאותו שבת אבל באם נתבטלו שבת אחד שקורין ב' סדרות יחד אז לא יקרא הסדרה ששייך לאותו השבת עם סדר' א' מב' סדרות שביטלו משום דכיון שהיו דבוקים בשבת שעבר הוה כחד סדר' לכן אין סברא כלל לחלק ולקרות בשבת הבאה חצי חיובא דיומא שעבר וגם באם בטלו חד סדרה נמי לא אמרן שקורין בשבת הבאה אותה הפרשה עם הפרשה השייכה לאותו שבת אלא דוקא באם לא היה אותה סדרה בסוף הספר מחמשה ספרים מחומשי תורה אבל באם היה אחת מן הסדרו' שבסיום הספר כגון ויחי ופקודי וכדומיהן אזי אף באם לא בטלו כי אם חד פרשה לא יקרא עם הפרשה השייכה לאותו שבת כי אין סברא לקרות מספר לספר בחד שבת וכנ"ל מדברי מהר"ם מינץ: אם הס"ת פתוח והכהן קורא ק"ש וכן אם התפלל נמי דינא הכי ואם יש שם כהנים אחרים מותר לקרות אותם בשמם כי אין שייך כאן משום פגמו כי הכל רואין שמשום שקורא ק"ש או משום שהוא מתפלל ע"כ אין עולה (מהררמ"י) ומטעם זה בתענית אם קורין לכהן שלא התענ' ואמר שלא התענה ג"כ אין שייך כאן משום פגמו ע"כ אז א"צ לצאת כנ"ל מ"מ יותר טוב לצאת שלא יבא לכלל קיצור ימים שקורין אותו לברך ואינו מברך כנ"ל. ויש מי שכתב שמותר לעלות לתורה אף מי שאינו מתענה (מורי בב"ח) . אין לכהן למחול על כבודו אבל בסעודה יכול למחול. אם החכם מקדים לכהן ע"ה לברך לפניו בחוק משפט כהונה ע"ז נאמר ומשנאי אהבו מות אבל אם החכם נותן רשות לכהן ע"ה אין בית מיחוש דהא חכם יכול ליתן רשות אפי' לישראל (מרדכי פרק בני העיר):