 קדושים כמו הם: מפות שפורסים על הס''ת יכולין לתלותן בכותל בה''כ וכן כלי כסף שמשימים על הס''ת יכולים להניחם על העמודים שבבה''כ (רדב''ז) [ב''ז] סי' קע''ד. כתב רש''ל נראה דאין קרוי הורדה מקדושה אם מניחים שאר ספרים בארון אצל ס''ת דהא עדיין קדושתו קיים תדע שהרי אנו מניחים לעולם יריעות פסולים בארון וה''ה חומשים ושאר ספרים אכן צ''ע היכי שהוציאו הס''ת ממנו אם יכולין להניח בתוכו שאר ספרים דמאחר דלית ביה ס''ת הוי הורדה מקדושה לפי שעה או לא עכ''ל. והב''ח כתב עליו ול''נ פשוט דאסור דאפי' לפי' שעה מיקרי הורדה ואפילו להניחם אצל ס''ת נמי אין נראה להקל עכ''ל. ובס''ח סי' תתקל''ח איתא דאסור להניח בתוכו יריעות פסולים. וכתב ט''ז לפ''ז לא יפה עושים שביום הושענא רבה שמוציאים כל ס''ת ושמים שם נר דולק והוי דופן ארון הקודש תשמיש לאותו נר ע''ש. וכתב עוד הך קדושת הארון היא דוקא כשעושין אותו שיהיה לעולם קבוע בו ס''ת אבל אם עושין אותן לזמן ואח''כ יעשו ארון הקודש כראוי נראה דלאחר שעשו ארון שני לקביעות נתבטלה הקדושה של הראשון וע''כ מותר לשום בתוכו ספרים. וכתב עוד ולולי דמסתפינא אמינא מילתא חדתא דהא דאמרינן דאסור לעשות מקדושה חמור' קדושה קלה היינו כ''ז שראוי לקדושה גדולה אבל אם אינה ראוי לזה רק לקלה טפי עדיף שיעשה בה לכל הפחות קדושה קלה ממה שתהיה פנויה ותגנז עכ''ל ט''ז ומ''א כתב על הב''ח אפשר דשרי משום דלב ב''ד מתנה ובארון הבנוי כמין חדר פשיטא דשרי כמש''ל ס''ק ג'. הט''ז ביו''ד סי' רפ''ב כתב דאסור ליקח ספר ולהניחו תחת ספר אחר כדי להגביהו שיהא נוח לו לראות לעיין בתוכו אא''כ מונח הספר כבר אז מותר להניח השני על גביו ע''כ ומ''א כתב דמותר ומכ''ש כשעושה ללמוד ממנו. כתב בס''ח לא ישרטט קונטרס על הספר לפי שאין קדושה לקונטרס עד שיכתבו בו וכתב המ''א משמע דכשכתב בו מותר להניח עליו. אם החמה זורחת ולא יכול ללמוד מותר להניח ספר א' להיות לצל אבל שלא לצורך אסור ליהנות בו ס''ח סי' תתצ''ח. לא יניח קוטרסים בספר ולא יכתוב חשבונותיו בספר ולא ינסה בו הקולמוס ס''ח שם. כתב המ''א תמיה על גדולי הדור שאין מוחין בהעושין בדפי הספרים כתבי קודש כשקושרים אותם ובודאי זה איסור גמור שמורידין אותן מקדושתן. (ובס' אליהו רבה מיישב קצת המנהג. כ' בתשובת חות יאיר יש להסתפק אם מותר לחתוך טס של כסף לעשות ממנו פמוט להדליק בב''ה וטס שבור יש מתיר עיין שם וצ''ע עי' באר היטב ס''ק ט'):