 מעוברת: כ' המ''א ל''ד אלא ה''ה אם שנת י''ג מעוברת אותו שנולד באדר ראשון נעשה בר מצוה באדר השני כמ''ש בהג''ה ע''ש. ולא עיין במקור הדין דהגהת רמ''א הוא מתשוב' מהר''י מינץ סי' ט' דכתב בפשיטות ופסק דאף אם הנולד בשנה מעוברת באדר ראשון ונעשה בר מצוה בשנה פשוטה הוא נעשה בר מצוה אחר מי שנולד באדר שני וכן מי שנולד באדר בשנה פשוטה ונעשה בר מצוה בשנת העיבור אינו נעשה בר מצוה עד אדר שני מ''מ כתב בזה''ל ונ''ל פשוט במי שנולד בשנת העיבור באדר ראשון ואחר נולד באדר שני ובשנת י''ג הי' ג''כ עיבור אז ודאי היינו אומרים הנולד בראשון יהיה בר מצוה באדר ראשון והשני באדר שני האי בדידיה והאי בדידיה תשובת שבות יעקב ח''א סי' ט' וכן המנהג פשוט אצל כל בעלי ההוראה וכן הסכים להלכה למעשה הגאון מהו' דוד אופנהיים זצ''ל דלא כמ''א וכ''כ א''ז וכ''פ הפר''ח ע''ש. עוד כ' המ''א מי שנולד ביום א' דר''ח כסליו וכשנעשה בר מצוה חשוון חסר ור''ח כסליו אינו אלא יום א' לא נעשה בר מצוה עד ר''ח דהא עדיין לא מלאה לו שנה עד שיעברו כ''ט יום מחשוון דבעינן י''ג שנים שלמות ע''ש גם זה גרם שלא ע''ש בתשו' כי שם ביאר דין זה להדיא ע''ש ועי' סי' תקס''ח ס''ו לענין יא''צ ועי' ט''ז בי''ד ס''ס ש''ו: