 לא: כתב במרדכי ס''פ הרואה דהאכסנאי והאורח לא יברך הטוב והמטיב כי אין זה הטבה כיון שאינה שלו ע''כ. ופי' הב''י דעתו שהאורח לא יברך רק הבע''ה והוא חולק עליו למה לא יברך על מה שהזמין לו הקב''ה מיני יינות לשתות אעפ''י שאינו שלו ע''ש. והב''ח כתב דהמרדכי ס''ל שהאורח לא יברך אלא הבע''ה מברך והאורח יוצא בברכתו וכתב דהכי נקטינן וכ''פ הש''ג. והמ''א חולק וכתב דספק ברכות להקל ולא יברך לא האורח ולא הבע''ה כשאין בשלחן אחד מבני ביתו. ומ''מ כתב דאם הבעה''ב נותן הקנקן על השלחן כמו שעושין בסעודות גדולות כולן שווין לטובה ומברכין הטוב והמטיב. ואם אין שותין כאחד רק כל אחד בחדר אחר פשיטא דאין לברך ע''ש ובתשובת פרח שושן כלל א' סי' י''ב האריך והרבה להקשות על המ''א והעלה דהאורח יכול לברך הטוב והמטיב וכן בע''ה השותה עמו וכן ראיתי נוהגים בפני גדולי הדור לברך האורח הטוב והמטיב וכ''כ הרב אור חדש דף כ''ט ס''ק ח' ונתן טעם משום דהוי כאלו נותן לו היין המובא כולו במתנה וכדידיה דמי ע''ש. לכן כדי לצאת מספק כשנותן הבע''ה לאורח לברך י''ל האורח לבע''ה או הבע''ה לאורח דבזה שנותן לו לברך הוי היין כלו שלו כדי שיוכל לברך הטוב והמטיב אליבא דכ''ע. או יאמר שהמחצית היין יהיה שלו שאם נותן לו את כלו שוב לא יוכל בע''ה לברך עליו הטוב והמטיב עיין בפרח שושן סימן י''ב שם: