לתחום,  עבה"ט בשם מ"צ ח"ב ועיין בפרי האדמה חלק ג' שכתב ג"כ שמי שהלך לגור בא"י וגמר בדעתו שאף שלא תרצה אשתו לבוא ישתקע הוא דאין נותנין עליו חומרי מקום שיצא משם וכתב בס"ח דלענין תפלה ושאר דברים דינו כבן א"י ומ"מ לענין חמץ טוב ונכון שלא יאכל ביום ח' וע' במהר"מ אלשכר לענין מילה בזמנה שאירע בא"י ביו"ט ב' ש"נ והי' שם אורח מח"ל שעושה היום יו"ט והוא מוהל כ' בס' נחפה בכסף דכל שיש מוהלים מתושבי עיר שהוא אצלם חול אין האורח רשאי למול ובמטה יהודה חולק וס"ל דמותר ובש"ח כתב דהיכא דאיכא עשרה מבני ח"ל שנוהגים היום יו"ט אסור ואפי' כשאין עשרה דוקא כשמבקשים ממנו שיהיה הוא המוהל אין לו למנוע עצמו אבל הוא ודאי אסור לבקש מאחרים שיתנו לו למול וכן יודה לו החכם לאורח שבא לשאול שאין לו להיות רודף היום אחר מצוה זו מאחר שהוא יו"ט לדידיה כיון דאיכא אחר אם לא שיבקשו ממנו אחרים מאליהם. ולענין אם בן א"י עולה לס"ת בח"ל ביו"ט ב' עיין מ"ש בשערי אפרים שער ח' סעיף צ"ז ובפרחי שערים שם הזכרתי כמה תשובות לענין אם לצרף למנין מבני א"י לבני ח"ל ולהוציא ס"ת כ' בפרי האדמה שאפי' ט' א"י לצרף א' מבני א"י והביא כן מהלק"ט (ובשו"ת הביאו ותמה עליו שבהלק"ט כתב עד שיצטרפו כו' ואולי ט"ס וצ"ל אפי' כו' וליתא דפשוט שהט"ס הוא שצ"ל ע"י שיצטרפו כו') וע' בשו"ת הרמב"ם הנקרא פאר הדור סי' ק"ו שבני צור נהגו לעשות ב' ימים ואין דופי במנהגם וע' בשו"ת מהרי"ט צהלין שכתב שאפי' על העיר הק' צפת מאן לימא לן שהיו דשלוחים הולכים אלא כך מקובלים כו' ובבר"י הביא מירושלמי פ"ב דר"ה דמוכח דצפת עושין יום א' וע"ש שכתב שעיר יפו סמוכה לירושלים מהלך יום ומחצה או פחות מעט וקרובה מאד ליבנה ולוד עדיין יש להסתפק לפמ"ש הרמב"ם דלא בקירוב תליא מילתא שיש מקום קרוב שלא היו השלוחים באים לשם מחמת שלא היו שם ישראל או שהיה שעת חירום כו'. ושוב כת' שהעידו לו שנהגו שם ביפו לפני מהר"א יצחקי וב"ד לעשות רק יום א' וכן ברמל' עשה מהר"י הכהן מעשה בעצרת רק יום א' לבד ע"ש וכן בש"ח שמהר"מ רוביי הורה כן למעשה שנתערבו שם ביפו בחג הסוכות ועשו יום א' והסכים לזה החסיד מו' יום טוב אלגזי נ"י ע"ש ובמח"ב כתב עיר יפו אם איש ישראל דר בה ויתיישב איש וביתו שם נראה דיעשה יום א' כו' ע"ש וע' בשו"ת מהרי"ט צהלין סי' ל"ד עיר עגלון שמעבר לירדן אינם כא"י לענין לעשות שם יום אחד כא"י וצריך לעשות שני ימים כח"ל וע' במור וקציעה סי' ש"ו בקונטרס גדר ישוב א"י הביא מתשובת רדב"ז שעזה דינה כא"י ותשו' מהרי"ט שדינם כח"ל והוא ז"ל האריך לדהות ראיות מהרי"ט ונתחזק במעוז לו' שהיא א"י ע"ש ומכל מקום אפשר שעושים ב' ימים כמש"ל בשם הרמב"ם שאפשר שהשלוחים לא הגיעו לשם ע' בח"צ סי' קס"ז שכתב דבני ח"ל העולים לא"י דרך עראי צריכים הם להתנהג כא' מבני א"י התושבים דלא שייך בזה חומרי המקום שיצא משם לא מיבעיא בתפילות וברכות וס"ת שאינם אומרים בעצם אלא אפי' במלאכה מותרים כיון שאילו באו ממקום החומרא למקום הקולא קבעו דירתם בו היו אסורים לנהוג חומרתם כמו שבני א"י אסור להם להוסיף יום א' על הכתוב בתורה אף הבאים מח"ל כ"ז שהיו בא"י אסורים ע"ש ובנו בשאלת יעב"ץ סימן קס"ח הזכיר דבריו וגמגם בהם דגם בא"י גופא אין איסור אם היו רוצים לעשות ב' ימים משום דלמא אתי לאקלקולי ואם כן אף בעולים דרך עראי חייבים להחמיר כמנהג מקומם כדפשיטא להו לחכמי א"י גופייהו כמ"ש בהלק"ט סי' ד' כו' ע"ש וכן בבר"י כתב שהמנהג פשוט להיפך ממש מדח"צ אלא עושים כמקומם וע' עוד בשאלת יעב"ץ שקרא ערעור על מנהג רבנן קשישאי והבר"י כתב שהפריז על המידה ואין לזוז ממנהג שנהגו ככתוב בדברי האחרונים ע"ש: