Čas za vprašanja (vprašanja Svetu) 
Predsednik
Naslednja točka je čas za vprašanja (B6-0006/2009).
Svetu so bila predložena naslednja vprašanja.

Zadeva: MSP
Glede na to, da je ekonomija eden od "treh E" prednostnih nalog češkega predsedstva, kakšne konkretne ukrepe je sprejel Svet za okrepitev zaupanja malih in srednje velikih podjetij v tržnem gospodarstvu v luči trenutne gospodarske situacije?
Aleksander Vondra
predsednik Sveta. - Najprej naj povem, da sem vesel vprašanja o MSP, saj so v trenutni gospodarski krizi velika podjetja vedno dovolj močna, da lobirajo za razne olajšave, medtem ko je to veliko težje za MSP, zaradi česar je potreben sistematičen pristop.
Kot veste je Svet 1. decembra 2008 potrdil Evropski načrt za oživitev gospodarstva, ki ga je 26. novembra 2008 predstavila Komisija. Kot odgovor na finančno krizo je Svet podprl spodbudo, ki je enaka približno 1,5 % bruto domačega proizvoda EU za ponovno vzpostavitev gospodarstva in zaupanja potrošnikov. Nadalje, plan vsebuje posebne ukrepe v podporo MSP, med katerimi so najpomembnejši tisti, ki so namenjeni izboljševanju dostopa MSP do financiranja in zmanjševanju administrativnega bremena.
Svet se je strinjal tudi, da so izboljšave v okviru pogojev za evropska podjetja, zlasti mala in srednje velika podjetja, bistvenega pomena za omilitev negativnih vplivov krize na konkurenčnost in podporo in za spodbuditev ustvarjanja delovnih mest.
Svet je sprejel dva sklopa sklepov v zvezi z zagotavljanjem pomoči MSP v kontekstu splošne konkurenčnosti. Najprej sklepe o sprejetju predlogov za podporo MNSP, ki so bili predstavljeni v Sporočilu Komisije z naslovom "Najprej pomisli na male" "Akt za mala podjetja za Evropo", tako imenovan SBA, ki vključuje akcijski načrt s prednostnimi ukrepi, ki zahtevajo posebno pozornost.
Nadalje, sklepi predstavljeni v Sporočilu Komisije z naslovom "Na poti k vrhunskim grozdom v Evropski uniji - izvajanje široko zastavljene inovacijske strategije". Čeprav grozdi niso namenjeni izključno za MSP, igrajo pomembno vlogo v številnih grozdih, ki so bili vzpostavljeni v celotni EU.
Na sestanku sredi decembra 2008 je Evropski svet odobril Evropski načrt za oživitev gospodarstva in podprl celotno izvedbo akcijskega načrta za Akt za mala podjetja. Še posebno je podprl okrepljeno intervencijo Evropske investicijske banke v višini 30 milijard EUR za leti 2009-2010, zlasti za posojila MSP, ki bodo za 10 milijonov EUR presegla običajen znesek posojil, ki jih EIB odobri temu sektorju.
Svet je tudi za dve leti podprl začasno izjemo pod minimalnim pragom za državne pomoči v znesku do 50 000 EUR in prilagoditev okvira državnih pomoči, kar je bilo potrebno za povečanje podpore podjetjem, zlasti MSP.
Svet je prav tako pozval k uporabi pospešenih postopkov za oddajo javnih naročil za zakonodajo ES ter zmanjšanje administrativnega bremena za podjetja.
Češko predsedstvo bo še naprej zasledovalo ta prizadevanja, saj naše gospodarstvo temelji zlasti na SMP, kar pomeni, da imamo s tem lastne izkušnje. Zato bosta oba Sveta za konkurenčnost pod češkim predsedstvom - eden bo potekal kmalu, marca, kot tudi neformalni, ki bo v Pragi - posvečena vprašanju zmanjševanja administrativnega bremena, saj verjamemo, da je boljša ureditev pomemben dejavnik za izboljšanje konkurenčnosti, zlasti za MSP, ter da igra še pomembnejšo vlogo v času gospodarske krize.
Poleg tega bo predsedstvo poskušalo doseči napredek pri izvajanju akcijskega načrta in postavilo politiko MSP na čelo družbe, hkrati pa povezalo izvajanje akcijskega načrta z nacionalnimi programi reform vseh držav članic.
Predsedstvo bo nadaljevalo z okrepljenimi prizadevanji za razpravo o zakonodajnih predlogih, povezanih z MSP, kot je na primer predpis o Statutu evropske zasebne družbe, ki bi MSP zagotovil takšno obliko poslovanja, na podlagi katere bi lahko izkoristila svoj potencial in razvila čezmejne dejavnosti.
Drug zakonodajni predlog, ki bi ga želel omeniti, je predlagana direktiva o znižanju stopenj DDV za delovno intenzivne službe, o kateri bo tekla razprava na skorajšnjih Svetih ECOFIN.
Poleg tega se bo Svet ukvarjal s pregledom direktive o zamudah pri plačilih, ki je trenutno v pripravi in ki bo zagotovila, da bodo mala in srednje velika podjetja pravočasno prejela plačila za vse opravljene posle. Tudi to je v trenutni situaciji zelo pomembno.
Predsednik
Ker smo že pozni, predlagam, naj Svet odgovori na vsa dopolnilna vprašanja skupaj. Kot veste, lahko sprejmemo le dve dopolnilni vprašanji poleg prvotnega avtorjevega. Zato smo izbrali dve od petih predloženih vprašanj na podlagi kriterija izbire različnih političnih skupin in narodnosti. Izbral sem poslanca Philipa Bushilla-Matthewsa in Silvio-Adriano Ţicău.
Olle Schmidt
avtor. - Običajno govorim v svojem materinem jeziku, ker pa tokrat nadomeščam Mariana Harkina, bom poskušal v polomljeni angleščini. To je običajen jezik v tem Parlamentu.
Minister, omenili ste administrativno breme in cilj njegovega znižanja za 25 % do leta 2012. Ali res menite, da je to ambiciozen cilj? Ali ne bi mogli narediti več in ali lahko natančneje poveste, kaj je bilo storjenega do zdaj? Kakšni so vaši cilji? Ali ne bi mogli na primer reči 25 % do 2010? To bi bilo res ambiciozno.
Philip Bushill-Matthews
Omenili ste pregled direktive o zamudah pri plačilih, za katero menim, da je zelo pomembna. Skrbi me, da se je posvetovalno obdobje za to končalo konec avgusta, tik preden je udarila prava finančna kriza. Če bi bilo posvetovalno obdobje podaljšano, bi po mojem mnenju lahko dobili veliko bolj robustne odgovore kot osnovo za boljši pregled direktive. Vredno bi bilo razmisliti, ali je smiselno še za kratek čas podaljšati obdobje posvetovanja, da bomo s tem dobili kar se da posodobljene informacije, na katerih bi lahko osnovali pregled?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Svetu bi rada zastavila vprašanje o Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva. Ta načrt zagotavlja skupaj 30 milijonov EUR za mala in srednje velika podjetja. Komisija nas je obvestila, da bodo subvencije dodeljene po načelu "kdor prvi pride, prvi melje".
Svet bi rada vprašala, kakšne ukrepe je sprejel za zagotovitev, da bodo vse države članice razvile nacionalne programe, s katerimi bodo podprle svoja mala in srednje velika podjetja, da bodo lahko prišla do teh sredstev.
Aleksander Vondra
predsednik Sveta. - Bom poskusil. Glede prvega vprašanja o naših ciljih za zmanjšanje administrativnega bremena je moja država, kot tudi nekatere druge, že začela nekoliko predčasno izvajati ta postopek. Skupaj z Nizozemsko in nekaterimi drugimi državami smo si zadali nacionalni cilj 20 % znižanja do leta 2010. Videti bomo morali, če lahko do leta 2012 storimo še več.
Komisija je objavila načrt za konec januarja 2009, v katerem navaja, kako bo zagotovila, da bodo še pred koncem leta 2009 predloženi vsi predlogi, potrebni za doseganje 25-odstotnega zmanjšanja administrativnega bremena na ravni Skupnosti. Na predloge, ki bodo dani v prvi polovici leta 2009, bo Svet odgovoril še s predsedstvom v trenutni sestavi, zato se bomo s tem zagotovo ukvarjali. Postopek bomo ocenili na spomladanskem Evropskem svetu. Upam, da se bomo lahko temu zelo podrobno posvetili. To je vsekakor to, kar si predsedstvo želi.
Glede direktive o zamudah pri plačilih namerava Komisija objaviti predlog do konca februarja 2009. Predsedstvo bo začelo o tej temi razpravljati v okviru pripravljalnih teles Sveta.
Zadnje vprašanje - ki sem ga preslišal - je bilo povezano z Evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Natančneje se je nanašalo na višino možnega posojila EIB. Upam, da bodo lahko MSP tekmovala z velikimi industrijami. Pred eno uro smo na dolgo in široko razpravljali o avtomobilski industriji in menim, da si vsi želimo, da bi imela od tega koristi MSP.
Zadeva: Razlogi za nov svetovni trgovinski sporazum
Ali Svet po ustavitvi večstranskih trgovinskih pogajanj o Razvojni agendi v Dohi lani poleti in na podlagi sporazumov, ki jih je dosegla skupina dvajsetih na washingtonskem vrhu novembra lani, meni, da obstajajo razlogi, da Evropska unija pripravi nove trgovinske predloge , ki bi bili sprejemljivi za države v razvoju?
Aleksander Vondra
predsednik Sveta. - V odgovor na vprašanje gospoda Medine Ortege, ki se nanaša na STO, menim, da je to pomembna zadeva. Prebrali smo vsa poročila Svetovnega gospodarskega foruma v Davosu - nekateri smo na njem tudi aktivno sodelovali - in prisluhnili nedavnim komentarjem Pascala Lamyja in drugih. Ni dvoma, da obstaja strah pred naraščajočim protekcionizmom, saj se vsi dobro zavedamo izzivov, ki nas čakajo.
Rad bi opozoril, da so 15. novembra lani članice G20 poudarile pomen določitve podrobnosti sporazuma do konca 2008, kar je že mimo. S tega vidika so delegacije članic STO, vključno z Evropsko komisijo v imenu EU, v Ženevi še bolj intenzivno delale, da bi s tem zagotovile politični impulz.
Opravljenega je bilo veliko dela, rezultat prizadevanj pa je nov pregled besedil AGRI in NAMA. Na podlagi trenutnega političnega in gospodarskega razvoja je Evropski svet sredi decembra lani v svojih sklepih navedel, da podpira cilj, da se letos v okviru Svetovne trgovinske organizacije doseže sporazum o načinih za sklenitev Razvojne agende iz Dohe in dosego ambicioznega splošnega in uravnoteženega izida.
Svet in Komisija sta bila pripravljena na konstruktivno sodelovanje EU v ministrskih nalogah, če in ko bosta pozvana k sodelovanju. Vendar pa nas je generalni direktor STO Pascal Lamy 12. decembra 2008 na neuradnem srečanju vodij delegacij obvestil, da ne bo sklical ministrov, da bi se o teh podrobnostih dogovorili do konca leta, saj kljub intenzivnemu posvetovanju niso bili vzpostavljeni pogoji za uspešno ministrsko srečanje.
Cilj Razvojne agende iz Dohe (DDA) je doseči pregledno liberalizacijo trgovine na večstranski ravni, ki bi prinesla dolgoročne prednosti in močno okrepila svetovno gospodarstvo, zlasti za države v razvoju, in sicer zaradi razvojne naravnanosti tega kroga pogajanj.
Zato se Svet kljub dejstvu, da do konca leta 2008 ni bilo možno sprejeti sklepa, še naprej v celoti zavzema za večstranski trgovinski sistem ter za sklenitev uravnoteženega, velikopoteznega in celovitega dogovora glede kroga razvojnih pogajanj v Dohi v okviru STO. To pa je še bolj pomembno zaradi trenutne gospodarske in finančne situacije.
Predsedstvo se dobro zaveda ovir na poti k uspešnemu zaključku celotnega procesa, a si bo kljub temu prizadevalo uresničiti te zaveze, s tem ko bo poskušalo obnoviti razprave o DDA, takoj ko bodo to omogočali pogoji. Hkrati bo podpiralo intenzivnejša pogajanja v okviru drugih agend STO, zlasti na področju storitev in trgovinskih vidikov pravic intelektualne lastnine (TRIP).
Manuel Medina Ortega
(ES) Hvala, gospod predsednik Sveta, za vaš izčrpen odgovor. Kljub vsemu pa bi vas rad spomnil, gospod predsednik Sveta, da se je poleti 2008 krog pogajanj v Dohi skoraj zaključil, sporazuma pa kljub vsemu ni bilo moč doseči, ker nekatere od držav BRIC (Brazilija, Rusija, Indija in Kitajska) niso bile pripravljene sprejeti nikakršnih kompromisov.
Ker so države BRIC na washingtonskem srečanju igrale pomembnejšo vlogo, je možno, da je bila poprejšnja nepripravljenost teh držav na kompromise posledica njihovega občutka, da niso bile obravnavane enakovredno, medtem ko so imele na washingtonskem srečanju prednostno vlogo. Ali ima predsedstvo Sveta kakšne informacije, da so države BRIC na podlagi njihovih zavez iz Washingtona pripravljene zavzeti aktivnejšo vlogo pri doseganju uspešnega izida pogajanj v Dohi?
Syed Kamall
Kot dopolnilo k temu vprašanju sem se le spraševal, upoštevajoč nove predloge Evropske unije oziroma predloge, ki jih bo morda predložila Evropska unija, če se strinja, da bi morali takšni predlogi vključevati ukrepe za odstranitev neenakosti v skupni kmetijski politiki, kar bi omogočilo nadaljevanje pogajanj v okviru NAMA in kasneje pogajanj o storitvah, ki predstavljajo okrog 70 % BDP EU. Ali se tudi strinjate, da je čas, da EU pokaže resnično zavezanost k prosti trgovini?
Gay Mitchell
Ministra bi rad vprašal, če je bil opozorjen na elemente protekcionizma v načrtu oživitve gospodarstva v ZDA, zlasti tiste, ki sta jih izpostavila Predstavniški dom in Senat, in če je v imenu Sveta ameriški administraciji sporočil zaskrbljenost Evropske unije glede te zadeve.
To ni dober znak za novi krog pogajanj v Dohi. Ali lahko zagotovi, da bo o naši zaskrbljenosti poročal še preden ameriški Kongres sprejme potrebno zakonodajo?
Alexandr Vondra
predsednik Sveta. - Mislim, da vsi vemo, kje je problem. Problem ni v Evropski uniji. Mislim, da si Evropska unija zelo prizadeva za dokončanje pogajanj v Dohi in v prejšnjem letu smo storili vse potrebno za ta pogajanja, skoraj, skoraj nam je uspelo.
V čem je torej problem? Najprej moramo počakati na ameriško administracijo in čeprav je nekaj imenovanj že bilo opravljenih, bodo nekatera še sledila, pri tem pa moramo še naprej biti pozorni ali bo trenutna ameriška administracija ostala zavezana liberalizaciji trgovine. V trenutnih okoliščinah nekoliko dvomimo v hiter pristop. Druga država, s katero se moramo o tem pogovoriti, je Indija, kjer bodo pomladi potekale volitve.
Tako bi rad, kot predstavnik Sveta, ki prihaja iz majhne oziroma srednje velike države s tradicionalno odprtim gospodarstvom, to spodbudil, hkrati pa bi vam rad povedal, da je naš glavni cilj čim prej uspešno zaključiti pogovore, kljub temu pa se bojim, da moramo ostati realni in vam ne morem obljubiti gradov v oblakih.
Optimistični scenarij je naslednji: jasno ugodno sporočilo s srečanja G20, ki bo potekalo v začetku aprila v Londonu, nato pa izpolnitev in izvajanje zavez, ki bi jim lahko sledil ministrski sestanek v Ženevi junija ali julija. Tam bi lahko prišlo do dogovora o kmetijskih in NAMA (Dostop na nekmetijske trge) podrobnostih. Vsi upamo, da bo do tega prišlo. Trdo bomo delali, da bi to uresničili, vendar pa bomo lahko šele ob koncu našega predsedovanja ugotovili, ali smo bili uspešni.
Zadeva: Ukrepi za izboljšanje energetske učinkovitosti stavb.
Svet si je za cilj postavil 20 % zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in 20 % povečanje energetske učinkovitosti do leta 2020, pri čemer naj bi 20 % porabljene energije izviralo iz obnovljivih virov. Štirideset odstotkov vseh emisij toplogrednih plinov izhaja iz stavb. Z izboljšanjem energetske učinkovitosti stavb bi lahko znatno zmanjšali emisije toplogrednih plinov. Novembra je Komisija predlagala spremembo direktive o energetski učinkovitosti stavb.
Ali lahko Svet, ob upoštevanju tega, kako pomembna je energetska učinkovitost stavb za državljane, glede na možnost znižanja njihovih računov za elektriko in ogrevanje, pove, kolikšna pozornost bo namenjena temu področju v obdobju od januarja do aprila 2009?
Alexandr Vondra
predsednik Sveta. - Rad bi se zahvalil gospe Ţicău za njeno vprašanje, ki je času primerno. Stanovanjske objekte ali vprašanje povečevanja energetske učinkovitosti in zavezo za povečanje energetske učinkovitosti za 20 % do 2020 je treba jemati resno.
Tudi Svet je mnenja, da je osnutek spremenjene direktive o energetski učinkovitosti stavb zelo pomemben za doseganje ciljev Skupnosti glede večje energetske učinkovitosti, obnovljive energije in manjših emisij toplogrednih plinov. Nedavna plinska kriza je še enkrat razkrila ranljivost EU na področju energetske odvisnosti. Če želimo uresničiti ambiciozno zastavljen cilj glede zmanjševanja, hkrati ne želimo povečali tveganj energetske varnosti, moramo sprejeti sklop kratko-, srednje- in dolgoročnih ukrepov, ki bodo zmanjšali našo energetsko odvisnost.
Povečanje energetske učinkovitosti stavb vsekakor spada med najpomembnejše ukrepe. Zaradi tega je predsedstvo začelo s preučevanjem tega osnutka direktive na ravni delovne skupine. Namen preverjanja je odkriti težave v predlogu. Pričakujemo, da bo razprava najprej tekla o vprašanju obsega direktive. Vprašanje obsega je najpomembnejše, ne samo v zvezi z možnimi prihranki energije, ampak tudi v zvezi z upravnim bremenom za gospodinjstva. Zaradi tega bo češko predsedstvo poskrbelo, da se bo v naslednjih mesecih delo intenzivno nadaljevalo. Z gospodom Martinom Bursíkom, kolegom v vladi in ministrom za okolje, ki vodi pristojni Svet, imam redne stike.
Svet bo prav tako prek Odbora ITRE skrbno spremljal delo na tem področju. Informativno naj vam povem, da se bom po času za vprašanja sestal s predsednikom odbora. Predsedstvo bo storilo vse, kar je v njegovi moči, da bi čim prej prišlo do sprejetja direktive. V zvezi s tem namerava v sredini junija Svetu TTE predložiti poročilo o napredku. Potrditev sklepov Sveta o strateškem pregledu energetske politike je predvidena na prvem Svetu TTE, ki bo 19. februarja, in bo služil kot podlaga na marčevskem zasedanju Evropskega sveta.
Prav tako bo ustrezna pozornost namenjena nedavnemu ukrajinsko-ruskemu plinskemu sporu in njegovih posledicah. Prav tako bo potekala politična razprava o osnutku direktive Sveta o zalogah nafte. Svet meni, da je treba v naslednjih nekaj mesecih nameniti izjemno pozornost zaključitvi pogajanj z Evropskim parlamentom o tretjem svežnju ukrepov za notranji energetski trg. Svet prav tako opozarja na to, da bo energetska učinkovitost obravnavana v zvezi s širšim vprašanjem energetske varnosti, varstva okolja in v kontekstu pregledovanja drugega strateškega pregleda energetske politike.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Rada bi vas seznanila s tem, da bom v poročilu predlagala ustanovitev evropskega sklada za energetsko učinkovitost in obnovljive vire, ki bi zagotovil potreben javni in zasebni kapital za uresničitev projektov energetske učinkovitosti, ki se trenutno obravnavajo v vsej Evropski uniji, in želim si, da bi Svet podprl to pomembno pobudo.
Zita Pleštinská
- (SK) Energetska učinkovitost stavb lahko pomeni neposredne prihranke za evropske potrošnike. Rešitev vidim v obsežni uvedbi avtomatiziranih inteligentnih sistemov za merjenje porabe in sistemov, ki dajejo pregled nad trenutno porabo energije, vključno s takšnimi sistemi, ki so za uporabo v gospodinjstvih.
Kaj lahko stori Svet pri uvajanju te rešitve? Kakšen časovni razpored se vam zdi realen? Ali lahko Svet spodbudi Evropski inštitut za tehnologijo v Budimpešti k temu, da bi sam začel reševati problem energetske učinkovitosti stavb?
Colm Burke
- Ali je Svet mogoče že razpravljal v tem, da bi poskušal države članice pripraviti k temu, da bi zagotovile finančne spodbude za večjo energetsko učinkovitost, zlasti za starejše ljudi? Po eni strani bi se tako povečala energetska učinkovitost, po drugi pa bi s tem ustvarili nova delovna mesta.
Alexandr Vondra
predsednik Sveta. - V celoti se strinjam s tem, da je energetska učinkovitost pomemben instrument za reševanje tako okoljskih problemov, kot tudi potreb po energetski varnosti.
O tem smo pravkar razpravljali doma - sedaj za trenutek ne bom v vlogi predsednika - v Pragi in smo bili mnenja, da sta zelo pomembna dva ukrepa. Tudi drugi so pomembni, vendar dolgoročno ali pa nimajo tako velikega vpliva. Prvi je stanovanjski objekti in energetska učinkovitost. Drugi je jedrska energija, pri tem pa se zavedam, da je to za nekatere države članice občutljivo vprašanje. To sta dva najpomembnejša ukrepa v boju proti podnebnim spremembam in zagotavljanju energetske učinkovitosti. Zaradi tega iskanje ustreznih instrumentov za spodbujanje energetske učinkovitosti in stanovanjskih objektov predstavlja izziv našega časa.
Rad bi se dotaknil vprašanja glede financiranja. Evropski sklad za regionalni razvoj, v obliki, kot ga je predlagala Komisija, bi bilo mogoče uporabiti za iskanje virov naložb v stanovanjske objekte in energetsko učinkovitost, gre torej za enega od instrumentov, ki bodo na voljo sedaj, prav tako v okviru načrta za oživitev.
Druga možnost za države, kot je Romunija - to poznam iz moje lastne države -, je, da uporabijo sistem trgovanja z emisijami, določen v trenutnem Kyotskem sporazumu in porabijo na ta način pridobljena sredstva.
Mislim, da so nam instrumenti na voljo. V zvezi z novo direktivo, bomo razpravo o obsegu obravnavali, kot najpomembnejšo. Seveda si bo češko predsedstvo, ob sodelovanju z naslednikom, švedskim predsedstvom - to je njihova prednostna naloga - prizadevalo po najboljših močeh in ne bo po nepotrebnem zapravljalo časa.
Zadeva: Energija, zunanji odnosi in gospodarstvo v času češkega predsedovanja.
Ali lahko predsedstvo, glede na navedene prednostne naloge v času predsedovanja, pove, kako namerava vključiti tri prednostne naloge v konkretne pobude? Tukaj mislim zlasti na razprave z vzhodnimi partnerji glede strateških energetskih koridorjev, s katerimi bi bilo mogoče v prihodnosti zagotoviti energetsko varnost in gospodarsko konkurenčnost EU.
Alexandr Vondra
predsednik Sveta. - Gospodu Burku bi se rad zahvalil za njegovo vprašanje o načrtih glede južnega koridorja in srečanjih v času češkega predsedovanja. V zvezi s tem bomo obravnavali tri prednostne naloge - energija, zunanji odnosi in gospodarstvo - ki so v celoti vključene, medsebojno povezane in osredotočene na konkretne pobude; to je ena izmed njih. Predsedstvo se bo osredotočilo zlasti na zagotavljanje zanesljivih energetskih virov z vzpostavitvijo najrazličnejših energetskih odnosov s tretjimi državami in regijami ter s prizadevanji za večjo raznolikost energetskih virov, kot tudi tranzitnih poti.
Predsedstvo namerava doseči napredek na osnovi elementov, navedenih v sporočilu Komisije o drugem strateškem pregledu energetske politike. Svet naj bi sprejel sklep o tem sporočilu v februarju, energetski varnosti pa bo namenjena posebna pozornost na spomladanskem Evropskem svetu 2009.
Kot del teh prizadevanj je predvideno veliko število srečanj s tretjimi državami ali organizacijami tretjih držav. Ta srečanja bodo namenjena izključno temam, ki se nanašajo na energijo ali pa se bodo med drugim nanašale tudi na energijo. V zvezi s specifično razpravo o strateških energetskih koridorjih, na katere se sklicuje ugleden poslanec, bo predsedstvo organiziralo naslednja srečanja. Najpomembnejša so, prvič, mednarodna investicijska konferenca o ukrajinskem tranzitnem omrežju plina, ki bo potekala 23. marca 2009 v Bruslju, drugič, tako imenovano vrhovno srečanje o južnem koridorju, katerega organizacijo načrtujemo skupaj z dogodkom Vzhodnega partnerstva, ki bo potekal v začetku maja v Pragi. Namen tega srečanja je sprožiti obojestransko koristno razpravo med EU, tranzitnimi državami in državami proizvajalkami v kaspijski regiji. To bi moralo prispevati k večji raznolikosti energetskih oskrbovalnih poti, dobaviteljev in virov, s tem pa se bo okrepila energetska varnost EU. Eden izmed specifičnih namenov je spodbuditi projekt Nabucco.
Vprašanje strateškega energetskega koridorja bo verjetno obravnavano tudi na srečanju Stalnega partnerskega sveta EU-Rusija za energijo, ki ga bo prav tako organiziralo češko predsedstvo, verjetno v maju, kot uvod v srečanje na vrhu med EU in Rusijo, ki je predvideno 22. Maja 2009. Pomen strateških energetskih koridorjev, ki so jih omenili spoštovani poslanci, je zaradi ukrajinsko ruskega plinskega spora v začetku januarja, več kot očiten.
Svet je na svojem izrednem zasedanju 12. januarja 2009, ki smo ga namenili tej temi, sprejel sklepe, v katerih so izpostavljeni številni kratkoročni, srednjeročni in dolgoročni ukrepi. Predsedstvo si bo torej prizadevalo, da bi prišlo do nadaljnje ustrezne in konkretne razprave glede teh ukrepov, in sicer kot del prednostne naloge v zvezi z vprašanjem o energetski varnosti.
Colm Burke
Predsedniku bi se rad zahvalil za celovit odgovor. To vprašanje je bilo predloženo že pred rusko ukrajinskim sporom. Zdelo se mi je, da bi lahko prišlo do spora ravno v tem času. Rad bi mu zastavil naslednje vprašanje: v skladu z Lizbonsko pogodbo smo govorili o skupni energetski politiki; mogoče bi lahko pojasnil, kot predsednik, svoja stališča glede izboljšanih instrumentov, ki jih zagotavlja Lizbonska pogodba v zvez s temi izzivi v prihodnje in prednosti pri sprejemanju celotnega lizbonskega pristopa in pogodbe.
Justas Vincas Paleckis
- (LT) Hvala vam za pojasnila v zvezi s tako pomembno temo. Rad bi vprašala, kako Češka republika predsedujoča država, glede na projekt Nordstream, ki ima tako pozitivne, kot tudi negativne strani, prav tako pa obstajajo nekateri dvomi glede njegovega ekološkega vpliva. Zato vas sprašujem, kot predsedstvo, kako ocenjujete ta projekt? Hvala.
Paul Rübig
(DE) Zelo zanimivo bi bilo slišati ali obstaja alternativa za ECOFIN, s strani komisarja Kovácsa in pa, ali je predvidena vzpostavitev progresivnih davčnih odpisov po Evropi za tiste energetske projekte, ki so trenutno nujni, kot je plinovod Nabucco ali izgradnja novih elektrarn, da bi tako ustvarili pobude, s tem pa bi prišlo tudi do napredka na teh strateških pobudah.
Alexandr Vondra
predsednik Sveta. - Vsa ta vprašanja se nanašajo na zadeve, o katerih trenutno razpravljamo skoraj vsak dan. Glede Lizbonske pogodbe vsi vemo, da vsebuje solidarnostne formule, ki nam bodo v pomoč pri uveljavljanju pravnega okvira za boljše sodelovanje na področju energije znotraj EU. To je en del zgodbe.
Istočasno pa menim, da smo se iz trenutne krize nekaj naučili. Ena izmed teh stvari je solidarnost kot politični slogan. Druga je potreba po hitrem ukrepanju v času krize in odzivanje na primer na težke okoliščine, s katerimi so se v času krize soočali v Bolgariji ali na Slovaškem. Zato moramo izboljšati nekatere medsebojne povezave, zlasti v Srenji in Vzhodni Evropi na področju oskrbe s plinom. Da bi lahko spremenili smer toka, potrebujemo na plinovodu kompresor. Moja država ga na primer ima, ker je izvedla posodobitev in opravila naložbe, Slovaška pa tega ni naredila.
S tem sem se dotaknil vašega vprašanja ali obstajajo investicijski program, ki bi zadovoljil kratko- ali dolgoročne potrebe - obstaja. Prav danes sem opravil nekaj srečanj s predsedniki Odbora za proračun, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, pa tudi Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, saj imamo na voljo 5 milijard EUR, ki lani niso bile porabljene, znotraj Evropskega načrta za oživitev gospodarstva pa smo se dogovorili, da bomo ta sredstva namenili za nekatere infrastrukturne projekte. Kar zadeva predlog Komisije konec prejšnjega meseca, bo 3,5 milijard EUR od teh petih milijard namenjenih projektom medsebojnega povezovanja, ki ga je mogoče dokončati v naslednjih dveh letih, 2009 do 2010, na področju plinskih povezav, medsebojne povezave električnih omrežij in priključevanja plina z vetrnimi turbinami na morju na severu Evrope.
Torej, načrt obstaja in moje mnenje je, da razprava o Severnem toku poteka, to vsi vemo. Menim, da je glavna stvar, ki smo je se naučili iz trenutne krize med Moskvo in Kijevom, naslednja: da moramo imeti na voljo sredstva, s katerimi bi bilo mogoče rešiti takšne probleme, če se bodo ponovili, tako v zvezi z Rusijo, kot Ukrajino.
Projekt Nabucco bi moral zagotoviti oskrbo Evrope s plinom iz drugih držav ne iz Rusije, povedano drugače iz Kaspijskega bazena. Vendar pa bi morali zagotoviti različne tranzitne poti plina v Evropo, da ne bo šlo le za eno državo. V zvezi s tem je Ukrajina naša edina kopenska dobaviteljica plina.
Obstajajo nekateri pomisleki glede morebitnega vpliva na okolje. Nekatere države članice v zvezi s tem postavljajo vprašanja, to ni nobena skrivnost, vseeno pa menim, da moramo zagotoviti raznolike poti, kot tudi dobavitelje.
Zadeva: Nadzor tobaka in opuščanje kajenja.
Okvirna konvencija Svetovne zdravstvene organizacije o nadzoru tobaka (FCTC) je prvi mednarodni zdravstveni sporazum, ki so ga podpisale in ratificirale Evropska unija in vse države članice, razen ene, Češke republike. Ker bo razpravo o FCTC vodila Češka republika, me zanima, kakšne načrte ima češko predsedstvo glede ratifikacije pogodbe?
Alexandr Vondra
predsednik Sveta. - Vidim gospo Avril Doyle in si zastavljam vprašanje, ali sem sam na drugi strani tega vprašanja: Ko sva zadnjič razpravljala o tem vprašanju, je bilo to na edinem mestu v tej zgradbi, kjer lahko, kot strasten kadilec, kadim. Verjetno ste to opazili in to je tudi eden izmed razlogov, da sem sedaj dolžen odgovoriti na vaše vprašanje. Mama mi je vedno govorila, naj vedno govorim resnico, zdaj pa sem v dilemi: ali naj tole preberem ali spregovorim, o tem, kar mislim.
Vendar bom izkoristil to priložnost in najprej začel na osebni ravni. Spadam v 30 % manjšino v Evropi: Sem strasten kadilec in se v tej stavbi počutim zelo diskriminiranega. Pozivam vas, kot oseba, ne v imenu Sveta, da zagotovite boljše pogoje za zadovoljevanje naše potrebe. Sedaj pa moram odgovoriti na to vprašanje.
Vprašanje se nanaša na ratifikacijski proces v Češki republiki. Zagotovim vam lahko, da ratifikacijski proces o okvirni konvenciji v Češki republiki napreduje. Napreduje vse od leta 2003, sedaj pa se odvija nov poskus za iskanje soglasja v češkem parlamentu. Novi češki minister za zdravje -, ki prav tako, kot njegov predhodnik, kadi -, ima nov predlog namenjen obnovitvi ratifikacije in ga bo poslal v medagencijski postopek, tako da se bo kmalu znašel v parlamentu.
Ratifikacijski proces bo zaključen, če bomo v Parlamentu lahko zagotovili dovolj glasov. Zagotovim vam lahko, da to ne bo lahka naloga v senatu, saj naši senatorji potujejo po Evropi in se srečujejo z enakimi problemi, kot jaz v teh stavbi. Pri tem pa je treba poudariti: zakonodaja se v celoti izvaja, tako da se v vseh zakonih upoštevajo obveznosti, ki so del konvencije.
V zvezi z našim pristopom v vlogi predsedstva: naslednje uradno srečanje v okviru FCTC bo že tretje srečanje Medvladnega pogajalskega telesa o protokolu o prepovedi nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki. Na tem področju je moja država, kot tudi predsedstvo, v celoti zavezana boju proti nezakoniti trgovini s tobačnimi izdelki. Potekalo bo od 28. junija do 5. julija v Ženevi, torej bomo to temo nekako delili s švedskimi prijatelji, saj bomo Čehi ravno v tem času predali predsedovanje prijateljem v Stockholmu. To je bistvo mojega odgovora.
Avril Doyle
Rada bi se zahvalila predsedniku. Nočem, da bi zaradi mojega vprašanja postal paranoičen. Nenazadnje je bilo zastavljeno že v decembru.
Sem proti kajenju in ne proti kadilcem. Vsi se strinjamo, da jim mora biti zagotovljena vsa pomoč: nikotin, zdravljenje z nadomestki itd. Kljub temu pa se moramo zavedati negativnih posledic, ki jih ima pasivno kajenje na tiste, ki ne kadijo, in s tem vprašanjem nisem hotela izpostaviti osebno vas.
Ali mi lahko zagotovite, da boste še pred koncem češkega predsedovanja ratificirali okvirno konvencijo - da ali ne? Zelo pomembno bi bilo, če bi mi lahko dali to zagotovilo. Nenazadnje so cigarete edini zakoniti izdelek na policah naših trgovin, ki je, če ga potrošniki uporabljajo v skladu z navodili, kriv za smrt enega od dveh potrošnikov. Res zelo zanimivo.
Mairead McGuinness
Zahvaljujem se vam odkritost, gospod predsednik. Citirali ste svojo mater - ker sem tudi sama mater, ali vas lahko pozovem, da prenehate s kajenjem, istočasno pa sočustvujem z vašim mučnim stanjem v stavbi? Če bi bili na Irskem, bi se znašli zunaj na mrzlem.
Moje vprašanje se glasi: ali ste kdaj pomislili, da bi dali dober zgled in prenehali s to slabo razvado, hkrati pa k temu pozvali tudi vaše senatorje?
Alexandr Vondra
predsednik Sveta. - Da zaključim s to nekoliko nenavadno večerno razpravo, moja mati je kadila, ko je bila noseča, pa sem podpredsednik vlade Češke republike, brat in sestra pa sta oba v zelo dobri kondiciji. Tudi moja žena je kadila in še vedno kadi. Imava tri nečakinje, zelo inteligentne otroke - to so moji osebni pogledi.
Opazil sem, da je to vprašanje še zlasti zanimivo na Irskem in vem, da ste sprejeli ukrepe. Datum naše ratifikacije je v rokah poslancev v češkem parlamentu in senatu. Parlament je suveren.
V domovini se trenutno borim za najhitrejšo možno ratifikacijo Lizbonske pogodbe. Med razpravo o Lizbonski pogodbi me člani senata pogostokrat vprašajo, ali bodo s sprejetjem Lizbonske pogodbe lahko obdržali pravice glede kajenja na nekaterih javnih prostorih.
Pa se znajdem v dilemi. Kaj je pomembnejše: Lizbonska pogodba ali to? Vendar vam lahko zagotovim, da bo vlada storila vse, kar je v njeni moči, da bo ratificirala obe pogodbi. Podpisali smo obe pogodbi in dolžnost vlade je, da stori vse, kar je v njeni moči.
Predsednik
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
Predsednik
S tem se je čas za vprašanja Svetu iztekel.
(Seja je bila prekinjena ob 7.15 in se je nadaljevala ob 9.00)
