A cianidos bányászati technológiák alkalmazásának tilalma (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont az Áder úr és Tőkés úr által az Európai Néppárt (a Kereszténydemokraták) képviselőcsoportja nevében a Bizottsághoz intézett, szóbeli választ igénylő kérdés a cianidos bányászati technológiák betiltásáról - B7-0206/2010).
János Áder
szerző. - (HU) Kedves kollégák! Az elmúlt években nagyon fontos döntések születtek az Európai Unióban, amelyek környezetünk megóvását célozták, hadd utaljak csak a biodiverzitással kapcsolatos döntésre vagy a Víz Keretirányelvre. Az Európai Unió Víz Keretirányelve a tagállamok kötelességévé teszi vizeink minőségének megóvását, a szennyezések megakadályozását. Helyes cél ez? Igen, helyes. Kötelességünk-e mindent megtenni annak érdekében, hogy ezt a célt elérjük? Nyilvánvalóan igen. Van-e olyan bányászati eljárás, ami vizeinket, környezetünket veszélyezteti? Sajnos igen. Méghozzá egy nagyon- nagyon veszélyes és ugyancsak elavult technológiáról van szó. Jó néhány képviselőtársammal azt szeretnénk, ha ezt a technológiát az egész Európai Unióban betiltanánk. A 10 évvel ezelőtti tiszai ciánkatasztrófa és az azóta bekövetkezett balesetek is erre figyelmeztetnek bennünket.
Tisztelt kollégák! Egyszerre szerencsés és ugyanakkor sürgető a pillanat, amiben vagyunk. Szerencsés, mert ma a Bizottságtól kapott tájékoztatás szerint csak három országban alkalmazzák ezt a cianidos bányászati eljárást, és szerencsés azért is, mert van másik három ország, amelyik betiltotta a cianidos eljárást, példát mutatva ezzel a többi uniós tagországnak. Ugyanakkor sürgető is a pillanat, mert az arany árának emelkedése miatt újabb bányákat akarnak megnyitni szerte Európában ezzel a veszélyes és elavult technológiával. A veszély tehát óriási, ami környezetünkre leselkedik.
Tisztelt kollégák! Ha komolyan gondoljuk, hogy meg kell óvni vizeinket, akkor nem telepíthetünk ciános méregtavakat folyóink és tavaink mellé, márpedig ez az elavult technológia ezt eredményezi. Ha komolyan gondoljuk a biodiverzitás védelmét, akkor nem engedhetünk olyan eljárásokat alkalmazni, amelyek képesek az életet kiölni a folyókból a mikroorganizmusoktól kezdve a rákokon át a halakig. Itt az idő, tisztelt kollégák, a cselekvésre. Ne várjuk meg, hogy újabb katasztrófa figyelmeztessen erre bennünket.
Végezetül hadd köszönjem meg mindazoknak a kollégáknak, akik jelen vannak és akik részt vesznek majd a vitában és akik most talán a vulkán kitörése miatt nem tudtak eljönni, hogy nagyon sokat segítettek ennek a határozati javaslatnak az elkészítésében, hiszen egy olyan közös szövegjavaslatot tudtunk kompromisszum eredményeként a Ház elé tárni, amely élvezi nemcsak a Néppárt támogatását, hanem a zöld frakciónak, a szocialista frakciónak, a liberálisoknak és a konzervatívoknak a támogatását is, és én azt gondolom, hogy az ügy súlyossága miatt ez feltétlen indokolt. Arra kérem, és arra biztatom a kollégákat, hogy ezt a támogatásukat a határozathozatal végéig tartsák fenn.
Cecilia Malmström
a Bizottság tagja. - Tisztelt elnök asszony, tisztelt képviselők, kollégám, Piebalgs biztos úr elnézésüket kéri. Sajnos a mai ülésen nem tud jelen lenni, ezért engem bízott meg azzal a feladattal, hogy lefolytassam ezt a vitát Önökkel. Köszönöm a lehetőséget, hogy ismertethetem a Bizottság álláspontját a cianidnak az arany kivonására való, az Európai Unióban történő felhasználásával kapcsolatban.
Először is, ahogyan az a tisztelt képviselők előtt is ismert, elvégeztük a 2000-ben a romániai Nagybánya közelében bekövetkezett súlyos baleset - amikor egy mérgező anyagokat visszatartó gát szakadt át -, illetve a baleset okainak alapos és mindenre kiterjedő vizsgálatát. A vizsgálat következtetéseit figyelembe vettük akkor is, amikor az Európai Unió 2006-ban az extrakcióból származó hulladék kezelésére vonatkozó külön irányelvet fogadott el.
A tagállamok számára az irányelv átültetésével kapcsolatban kiszabott határidő csak két éve volt, az irányelv pedig még mindig naprakész, arányos és megfelelő megközelítésnek tekinthető a cianid használatának kockázatával kapcsolatban.
Az irányelv számos, az ásványinyersanyag-kitermelésből származó hulladék kezelésével foglalkozó létesítmények biztonságának javítására, valamint az ilyen létesítmények környezetre gyakorolt hatásának korlátozására irányuló követelményt tartalmaz.
Az irányelv kifejezett és pontos követelményeket állapít meg a hulladékkezelő létesítmények építésére vonatkozóan, amelyeket az "elérhető legjobb technikák” koncepciójának alkalmazásával kell üzemeltetni.
Mindenre kiterjedő baleset-megelőzési program szükséges a mérgező anyagokat kezelő vagy tároló létesítmények esetében. A balesetekkor alkalmazandó vészhelyzeti terv összeállítása szükséges nem csak az üzemeltető, hanem az illetékes hatóságok részéről is. Egyértelmű tájékoztatási kötelezettségeket fogalmaz meg az irányelv arra az esetre vonatkozóan, ha határokon átnyúló hatások várhatók.
A jogszabály a nyersanyag-kitermelő létesítmények bezárására, illetve a létesítmények bezárását követő eseményekre vonatkozó követelményeket is magában foglal. A jogszabály olyan kötelezettséget is előír, amely szerint minden létesítményre vonatkozóan, a létesítmény üzemeltetésének megkezdése előtt ellenjegyzett pénzügyi garanciát kell vállalni. Az irányelv szigorú maximális határértékeket állapít meg arra vonatkozóan, hogy mekkora lehet a cianidkoncentráció azt megelőzően, hogy az anyagot tározókba tárolnák a fennmaradó maradékoknak az oxidáció, a napfény vagy baktériumok által való lebontása érdekében.
Ahhoz, hogy a gyakorlatban is meg lehessen felelni a szigorú határértékeknek, a cianid túlnyomó részét a tározóban való elhelyezést megelőzően lebontó, speciális berendezést kell beépíteni.
A legjobb ismereteink szerint az arany cianidos kivonásának jelenleg sajnos nincs megfelelő alternatívája a piacon. A legtöbb európai lelőhely esetében az arany más fémekhez kapcsolódóan fordul elő, ami azt jelenti, hogy valamilyen kinyerési módszert kell alkalmazni. A teljes cianidtilalom az európai kitermelés leállításával járna, és következésképpen növelné az arany gyakran olyan országokból való behozatalának mértékét, ahol megengedőbbek a környezetvédelmi és szociális előírások.
Ugyanakkor a Bizottság figyelemmel kíséri a technológia alakulását az ágazatban, és amennyiben alternatív technológiai megoldások tűnnének fel a közeljövőben, a vitát újból meg lehet nyitni.
Addig is az ilyen létesítmények biztonságosságának garantálása és a létesítmények üzemeltetésével kapcsolatos kockázat minimalizálása érdekében alapvető fontosságú az említett irányelv megfelelő alkalmazása. Szeretnék rámutatni arra is, hogy a tagállamok felelnek az azzal kapcsolatos döntésükért, hogy nyitnak-e aranybányát a területükön.
A Bizottság feladata az irányelv teljes körű végrehajtásának biztosítása, a végrehajtás és az alkalmazás pedig kiemelt fontosságú.
Az irányelv alapján a tagállamok legkésőbb 2012-ig kötelesek tájékoztatást nyújtani a Bizottságnak a végrehajtásról, nekünk pedig ugyanakkor el kell végeznünk a kapott tájékoztatás elemzését, illetve jelentést kell tennünk róla.
Ez ugyanakkor természetesen megfelelő lehetőséget teremt arra, hogy elvégezzük a megközelítés hatékonyságának értékelését, és amennyiben az értékelés alapján úgy találjuk, hogy a jelenlegi megközelítés hatástalan, nem zárhatjuk ki a teljes tilalom lehetőségét sem.
Zárásul szeretném hangsúlyozni a hulladék minél nagyobb arányú újrafeldolgozása biztosításának és a kitermelési ágazat erőforrás-hatékonysága javításának fontosságát. Az aranybányászat még a cianid használatától eltekintve sincs kímélettel a természetre.
1 gramm arany kinyeréséhez átlagosan 5 000 kg ércet kell kitermelni és kezelni. Ugyanennyi arany nyerhető egyébként körülbelül 5 kg régi mobiltelefon újrahasznosításával is. Ez a példa azt szemlélteti, hogy mennyire fontos a hulladék - ebben az esetben a villamos és elektronikus berendezések aranyat és a más hasonló nemesfémeket tartalmazó hulladékainak - elkülönítetten való gyűjtésének és újrahasznosításának fokozása. Ez az, amiért az erőforrás-hatékonyság kiemelt fontosságú a Bizottság számára.
Richard Seeber
a PPE képviselőcsoport nevében. - (DE) Tisztelt elnök asszony, örülök, hogy Malmström biztos asszony itt van, de ebben az esetben jobban örültem volna kollégájának, Potočnik úrnak, a felelős biztosnak, mivel ezt a problémát neki kell megoldania.
Szeretném mindenek előtt előrebocsátani, hogy Európa a világ aranykitermelésének 0,73%-át adja, és jelenleg Bulgáriában, Finnországban, Magyarországon, Olaszországban, Romániában és Svédországban folyik bányászat. Nem mindegyik helyen alkalmazzák a veszélyes cianidos technológiát. Szeretnék rámutatni arra is, hogy a nagybányai baleset kivizsgálására felállított munkacsoport megállapította, hogy az üzem kialakítása alkalmatlan volt a bányahulladék tárolására és elhelyezésére, hogy az üzem engedélyét a felügyelő hatóságok nem ellenőrizték, továbbá hogy elégtelen volt a gát kialakítása és az üzem működtetése, így tehát számos hiba merült fel az üzem üzemeltetője részéről. Ahogyan azt a biztos asszony helyesen megállapította, e baleset az okulásunkra szolgált. Úgy vélem azonban, hogy a Bizottságnak további következtetéseket kell levonnia e nagyon veszélyes technológiát illetően.
Mivel - ismereteim szerint - a piacon lévő alternatív technológiák még nem biztosítják az általunk elvárt eredményeket, át kellene gondolnunk, hogy mit tehetünk a kutatás és a fejlesztés területén, hogy biztosítsuk az aranytermelés jövőjét, de ugyanakkor szavatoljuk az üzem biztonságosságát. Európa már számtalan alkalommal elkötelezte magát a magas szintű környezetvédelmi előírások betartása mellett. Emlékeztetem Önöket a vízügyi keretirányelvre, amely egyértelműen az ilyen veszélyek megelőzésére irányul, de emlékeztetem Önöket a biológiai sokféleség területén tett kötelezettségvállalásokra is. Ezért arra kérem Önt, Malmström asszony, hogy adja át Potočnik biztos úrnak: határozottan ragaszkodunk ahhoz, hogy a Bizottság, az európai jogalkotó részéről előrehaladást kell elérni az aranytermelés területén.
Csaba Sándor Tabajdi
az S&D képviselőcsoport nevében. - (HU) Az európai szocialisták és demokraták frakciója egyértelműen támogatja a cianidos bányászat uniós betiltását, mert szeretném fölhívni biztos asszony figyelmét, hogy nem elegendő, ha a Bizottság utólag lép. Sajnos az európai környezetvédelemben - éppen a Petíciós Bizottságban - számos olyan példa van, amikor a környezetszennyeződés megszületik, végbemegy és nem tudjuk megelőzni, tehát az Európai Uniónak a megelőzést kellene a jövőben célul kitűzni. És Áder kolléga és Seeber kolléga is utalt a Baia Mare-i , a nagybányai ciánkatasztrófára, vagyis amikor mi a cianidos bányászat, aranybányászat betiltását szorgalmazzuk, akkor nagyon szomorú, konkrét környezeti katasztrófa tapasztalatai mondatják velünk.
A jelenlegi verespataki Rosa Montana-beruházás keretében nagyságrenddel nagyobb aranybányáról lenne szó. Számos probléma van a beruházással kapcsolatosan. Nincs semmiféle garancia arra, hogy a beruházással járó külszíni fejtés ne alakítsa át a tájat. Számos mérget juttat a környezetbe. A bánya várható élettartama mindössze 20 év, vagyis alig teremt munkahelyeket. Nincs garancia, hogy a beruházó helyreállítsa a bányászat befejezése után a környezetet. Mindezekért az európai szocialisták és demokraták együtt a zöldekkel, az EFA-val és a GUE-vel nemcsak kezdeményezik, hanem kérik a Bizottságot, hogy dolgozza ki 2010-re vagy 2011-re azt a jogszabályt, amely a cianidos bányászatot végleg betiltja az Európai Unióban, mert a környezetszennyezés nem áll meg az országhatárokon, hiába tiltja be néhány ország a cianidos aranybányászatot, ha azt uniós szinten nem fogjuk megoldani
Michail Tremopoulos
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - (EL) Tisztelt elnök asszony, a vitat tárgyát képező témakör nagyon fontos, mivel a cianid rendkívül veszélyes anyag. Nem fogadjuk el azt, amit a Bizottság képviselője mondott, tudniillik hogy nem áll rendelkezésre biztonságos technológia. Úgy véljük, hogy azt a három beruházási tervet, amely az arany görögországi, cianidos bányászatára irányul, az említett technológia betiltásával kell rendezni. Evrosban, Rodopiban és Halkidikiben a helyi közösségek nagyon határozottan reagáltak a tervekre, és a görög legfelsőbb közigazgatási bíróság, az államtanács hozott döntést az ügyben.
Annak a veszélye, hogy a hazámat sújtó válság eredményeként a Nemzetközi Valutalap is bekapcsolódik, aggodalomra ad okot amiatt, hogy az esetleges nyomás miatt enyhülnek majd a környezetvédelemmel és az ellenőrzéssel kapcsolatos szabályok. A más országokbeli gyakorlatok és tapasztalatok alátámasztják a tragikus végkifejlet lehetőségét. Görögországban a veszélyt az arany bulgáriai, az Evros vízgyűjtő területén folytatott kitermelése okozza.
És ott van a török partokkal kapcsolatos kérdés is, illetve az Égei-tengert érintő fenyegetés kérdése. Más országokban is van példa a hasonló tervekre. Magyarország azonban tavaly decemberben úgy határozott, hogy be kellene tiltani a cianid alkalmazásán alapuló valamennyi bányászati tevékenységet.
Szükség van az európai jogalkotás által nyújtott, a teljes tilalomban megnyilvánuló támogatásra is, amelyhez a Görögországhoz hasonlóan sérülékeny gazdaságú országoknak szánt biztonsági hálózat létrehozása társul. Kérjük az erélytelen európai uniós jogszabályok erélyesebbé tételét, valamint a megengedett szennyező anyagok tagállamonként eltérő szintű határértékeinek megszüntetését.
Nikolaos Chountis
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (EL) Tisztelt elnök asszony, az Egységes Európai Baloldal/Északi Zöld Baloldal képviselőcsoport nevében azt kívánom elmondani, hogy rendkívül fontosnak tartjuk ezt a kérdést; azonnali fellépést tesz szükségessé, és nincs idő a parlamenti obstrukcióra.
A Bizottság és az általa fenntartott álláspont visszafogott a kérdésben, az irányelv hiányosságoktól hemzseg, és nem előzi meg azokat a veszélyeket, amelyekre képviselőtársaim is utaltak. A cianid fémbányászatban való alkalmazásának jelentősége és káros hatása jól dokumentált, és láthattuk, mi történt Romániában. Egyik képviselőtársam korábban már utalt a jelenleg is előkészítés alatt álló görögországi bányászati programokra. Amikor a Bizottságot a cianid alkalmazására alapuló bulgáriai aranybányák létesítéséről kérdeztem, a bizottsági válasz csak hozzájárult félelmeim növekedéséhez, illetve egyértelműbbé tette a jelenlegi szabályozás szigorúbbá tételének, illetve következetesebb alkalmazásának szükségességét. Biztosak vagyunk abban, hogy a polgárok természetesen felszólalnak majd, de nekünk magunknak is lépnünk kell. Ezért egyesítjük erőinket mindenkivel, aki a cianid fémbányászatban való felhasználására vonatkozó teljes tilalomra szólít fel, és minden országnak el kell köteleznie magát az ilyen tilalom mellett, ahogyan azt Magyarország is megtette a közelmúltban.
Jaroslav Paška
az EFD képviselőcsoport nevében. - (SK) Az EU szerveinek képviselői a nyilvánosság előtt gyakran nagy hangsúlyt fektetnek polgáraink egészségének védelmére, valamint a természet és a környezet védelmére. Ezért megdöbbentő az, hogy az európai előírások már-már gyanúsan következetlenek egy rendkívül veszélyes vegyi anyagnak, a cianidnak a nemesfémek bányászatában való felhasználását illetően.
A szakemberek előtt jól ismert az a tény, hogy valamennyi vegyi anyag közül a cianid az egyik legveszélyesebb. A cianid belégzéssel, az ép bőrfelületen keresztül vagy a felhasználást követően jut be a szervezetbe. Megfelelő koncentráció esetén a halál néhány másodpercen vagy percen belül bekövetkezik.
A bányatársaságoknak az az érvelése, hogy olyan feltételeket tudnak biztosítani az aranybányászathoz, amelyek megakadályozzák az egészség vagy a környezet károsodásának kockázatát, eddig mindig hiábavalónak bizonyult. Néha az ember hibázik, máskor a természet hoz meglepetéseket. Mindez belátható a világszerte bekövetkezett több tucatnyi súlyos baleset alapján, amelyek a természet jelentős mértékű károsodásával, az egészség károsodásával, sőt, halálesetekkel is jártak.
Hadd emlékeztessem Önöket a közelmúlt néhány balesetére: a coloradói Summitville-ben, a kaliforniai Carson Hillben, a dél-karolinai Brewerben, a dél-afrikai Harmonyban, a guyanai Omaiban, a nevadai Gold Quarryban, a montanai Zortman-Landuskyban, a kirgizisztáni Kumtorban, a dél-dakotai Homestake-ben, a fülöp-szigeteki Placerben, a romániai Nagybánya és a pápua új-guineai Tolukumában bekövetkezett balesetre. A lakosok és a természet az említett helyek mindegyike esetében nagy árat fizettek a modern kori aranyásók mohóságáért, amelynek kialakulásához a hatóságok közömbössége is hozzájárult.
Biztos asszony, eljött az idő, hogy megmutassák Európa népének, mi az ami igazán számít Önöknek: a környezet, valamint az emberek egészsége és élete, vagy pedig a bányatársaságok profitja.
Claudiu Ciprian Tănăsescu
(RO) Egyet kell értenünk abban, hogy a cianid bányászatban való alkalmazásának tilalma a környezetvédelemmel kapcsolatos kiemelt kérdéssé válik majd nem csak Romániában, de Európa egészében is. 1998 és 2006 között több mint 25 jelentősebb baleset következett be világszerte, egyre inkább egyértelművé téve azt, hogy a cianid évtizedek távlatában is állandó veszélyt jelent a természetre nézve. Ezek a bányabalesetek számos kérdést vetnek fel a gyakorlatot és a cianid kezelését szabályozó előírások alkalmazását illetően, még akkor is, ha az érintett társaságok jó szándékúak.
Emellett a cianid szállításának, tárolásának és alkalmazásának irányításával kapcsolatos nehézségek a tározók működtetésével és fenntartásával kapcsolatos hiányosságokkal együtt - hogy a rossz időjárást már ne is említsük - robbanásveszélyes helyzetet eredményezhet, amelynek pusztító hatása lehet a környezetre nézve. A cianid bányászatban való alkalmazásának vannak alternatívái, de azokat a bányaipar nem támogatja, noha európai uniós szinten jogszabályokat alkalmaznak azért, hogy tevékenyen segítsék elő a biztonságos új technológiák elterjedését.
2005 novemberében az európai parlament képviselői és a tagállamok elfogadták a bányászati hulladékokról szóló irányelvet. Ez az irányelv egy hatástalan jogi eszköz, amely a bányaipar által kifejtett jelentős nyomás, valamint a közép- és kelet-európai országok által a régi, felhagyott művelésű bányaterületek megtisztításával kapcsolatos igény és felelősség felfüggesztése, illetve elhárítása tekintetében kifejezett aggodalom eredménye. Az irányelvben hagyott kiskapuk nyilvánvalóvá válnak, ha figyelembe vesszük azt, hogy az irányelv például nem foglalkozik a légkörbe kibocsátott cianiddal.
Nézzük például a Fehér megyei Verespataknál történő bányafejlesztés esetét. Ha a bánya megkezdi működését, akkor a becslések szerint naponta 134,2 kg cianid kerül majd a levegőbe, ami a bánya rendes üzemmenete mellett napról-napra megismétlődik majd. Ez azt jelenti, hogy éves szinten 48 983 kg lesz a kibocsátás, a bánya 16 éves működési ideje alatt pedig 783 728 kg. Ráadásul nincs is európai uniós jogszabály a levegőminőségnek az ilyen kibocsátások esetén való alakulására vonatkozóan. Ebben az esetben a jogalkotási javaslat támogatása a jövő nemzedékeivel szembeni erkölcsi kötelességünk - és a támogatás a cianid bányászati alkalmazásának betiltásával kapcsolatos globális tendenciákhoz való igazodást is jelenti.
Zuzana Roithová
(CS) Hölgyeim és uraim, éppen akkor szavazunk egy olyan állásfoglalásról, amelyben megköveteljük az aranynak a cianid alkalmazásával való kivonására vonatkozó, az egész Európai Unióra kiterjedő tilalmat, amikor annak a tizedik évfordulójáról emlékezünk meg, hogy egy romániai aranybányából az európai folyókba került cianid hatalmas környezeti katasztrófát okozott. Az arany cianidos kivonása rendkívül veszélyes módszer, és nem csak a hatalmas területeket fenyegető balesetek esetében, hanem azért is, mert olyan mértékű környezeti terhelést gyakorol a kivonás során, amelyet a továbbiakban már nem lehet eltűrni. A környezetben csak rendkívül nehezen lebomló, rendkívül mérgező anyaggal szennyezett kőzet minden egyes tonnájából csupán néhány gramm aranyat nyernek ki. Ugyanakkor eközben sok-sok tonna mérgező hatású kőzet keletkezik. Ráadásul a külföldi bányatulajdonosoknak a tevékenységeinkkel szembeni ellenkezései többnyire megalapozatlanok, mivel más, biztonságosabb, noha költségesebb kinyerési módszerek is rendelkezésre állnak.
Szeretném támogatásukat kérni a közös állásfoglalásunkról való szavazáskor, amelyben felszólítjuk az Európai Bizottságot a cianid alapú technológiának az Európai Unióban 2012-től történő betiltására, és szeretném kérni a Bizottságtól és a tagállamoktól is, hogy ne támogassák a cianidot alkalmazó európai uniós vagy harmadik országbeli bányászati projekteket sem. A tilalmat a Cseh Köztársaságban, Németországban és Magyarországon már alkalmazzák, és a többi országnak is be kellene tiltania ezt a fajta bányászati technológiát. Alapvető fontosságúnak tartom, hogy a bányatársaságoknak legyen kötelező biztosítást kötniük a balesetek által okozott károk fedezetéül, amely kiterjedne a balesetek által érintett területeknek az eredeti állapotra való helyreállítása költségeire is. Hozzászólásom annak hangsúlyozásával kívánom zárni, hogy az aranynak az olcsóbb, a cianid alkalmazásával történő kivonása révén nyert jelentéktelen profit nem oldozhat fel bennünket a működő ökoszisztémával és az ökoszisztémának a jövő nemzedékei számára való megőrzésével kapcsolatos felelősségünk alól.
Kriton Arsenis
(EL) Tisztelt elnök asszony, biztos asszony, Csernobil után valamennyien tisztában vagyunk az atomenergia kockázataival. 2000-ben az európai történelem - de talán a világtörténelem - második legnagyobb környezetvédelmi katasztrófáját okozta a romániai Nagybánya mellett bekövetkezett baleset, amelyre több képviselőtársam is utalt már. Százezer köbméter, cianidot és más nehézfémeket nagy koncentrációban tartalmazó víz szivárgott egy aranybányából a Tisza folyóba, majd onnan a Dunába. A szennyezés Magyarországot és Szerbiát, valamint Romániát érintette, több tízezer hal pusztulását okozta, és megmérgezte az ivóvizet.
A közvetlenül érintett területek élelmiszerláncának szennyeződése hosszú távon érezhető volt. Magyarország 1 367 tonna hal pusztulásáról számolt be. Több mint száz személy, javarészt gyermek szenvedett mérgezést a szennyezett hal fogyasztása miatt, nekik azonnali ellátásra volt szükségük.
Mindazonáltal nem csak hogy folytatódik a cianidos oldószerek alkalmazásával történő aranybányászat, nem csak hogy nem tiltják az ilyen bányászatot európai uniós szinten, hanem éppen ellenkezőleg: a kérdéses tevékenységbe való beruházásokat a tagállamok és az Európai Uniós is támogatja. A bányászat Svédországban, Finnországban, Szlovákiában, Romániában, Bulgáriában és Görögországban folytatódik, illetve folytatását tervezik, míg Magyarországon és a Cseh Köztársaságban jogszabály, Németországban pedig az esetjog tiltja.
Rég elmúlt már az az idő, amikor feláldoztuk a helyi környezetet és polgáraink egészségét a munkahelyekért cserébe. Még ennek a konkrét tevékenységnek a gazdasági életképessége is elbukna, ha a megelőzés elvét és a "szennyező fizet” elvét alkalmaznánk.
Minden gazdasági tevékenységet üdvözlünk, amennyiben az összhangban van a környezetvédelemmel és a polgáraink egészségének védelmével. Amikor azonban cianidot alkalmazunk, akkor mind a környezetet, mind pedig a polgárok egészségét korlátozhatatlan mértékű veszélynek tesszük ki.
Malmström biztos asszony! Lehetővé teszi-e az Ön pozíciója azt, hogy biztosítson bennünket arról, hogy megfelelő és szigorú szabályozás áll majd rendelkezésünkre, és a nagybányai baleset nem ismétlődik majd meg - ezúttal - Svédországban, Finnországban, Bulgáriában vagy Görögországban? Felszólítom a Bizottságot arra, hogy bizonyítsa: tiszteletben tartja azt a vállalását, amelyet két hónappal ezelőtt tett az európai Parlament előtt.
Azok mellett a helyi közösségek mellett állok, amelyek elsőként szenvedik el a következményeket, és csatlakozom a környezetvédő mozgalmak által vívott küzdelemhez, ugyanakkor kérem a cianid aranybányászatban történő felhasználásának az Európai Unióban való, azonnali betiltását.
Theodoros Skylakakis
(EL) Tisztelt elnök asszony, tisztelt Bizottság, az arany ott van a helyén, nem tűnhet el. Amit meg kell vitatnunk az az, hogy mikor, hogyan, és milyen környezeti hatás mellett döntünk a bányászata mellett.
Ha egy beruházás a cianid alkalmazására alapozva valósul meg, akkor a hatások visszafordíthatatlanok, mivel az arany eltűnik, a veszélyes, mérgező hatású cianidokat tartalmazó iszap - ahogyan azt maga az irányelv is elismeri - nagy mennyiségben marad meg a bányaterületen. Ez a probléma nem csak az említett tagállamokat érinti, mivel vannak a vízfolyások alsó folyása mentén elterülő, az adott folyón létesítményekkel rendelkező tagállamok is.
A hatályos irányelvnek egy hátránya van: az előírt pénzügyi garancia baleset esetén nem fedezi az összes kihatást, különösen, ha az adott létesítményt már bezárták. Következésképpen sérül az alapvető "a szennyező fizet” elv, különösen mivel az ezt a technológiát alkalmazó társaságok rendszerint az Európai Unión kívüliek, és miután befejezték a bányászatot, veszik a kalapjukat, és búcsút intenek.
Ezért alaposan és újból meg kell vizsgálnunk az alternatív bányászati módszereket, és vissza kell állítanunk "a szennyező fizet” elvét, a baleset esetére mostantól kezdve mindaddig kiterjedő teljes és megbízható biztosítási fedezettel, amíg ezek a veszélyes anyagok a földben maradnak. Amíg ezek az előfeltételek nincsenek meg, addig - úgy vélem - teljes tilalmat kell bevezetni erre a technológiára, ami aztán valószínűleg arra ösztönzi majd a társaságokat, hogy komoly kutatásokat folytassanak az alternatív, kevésbé szennyező technológiákkal kapcsolatban, mivel ha rendelkezésre áll egy olcsó technológia, és nem kell fizetni az általa okozott szennyezésért, akkor nincs miért alternatív megoldásokat keresni.
Jan Březina
(CS) Hölgyeim és uraim, azért határoztam úgy, hogy hozzászólók az aktuális témához, mert közelről kísértem figyelemmel a cseh köztársaságbeli Mokrsko és Kašperské Hory melletti lelőhelyek feltárását és megnyitását övező eseményeket, amelyek során a finoman diszpergált aranyat cianidos lúgozással kellett kivonni. Abban az időben, az 1990-es évek közepén a felhasznált vegyi anyagok környezeti hatását, és a tényt, hogy a cianidos lúgozás nagy mennyiségű érc feldolgozásával jár együtt, azokkal a káros hatásokkal együtt vettük figyelembe, amelyek nem csak a cianidnak voltak betudhatók, hanem az úgynevezett cianidmentesítéshez használt anyagoknak is - itt a klórról és a kalcium-oxidról van szó. További kényszerítő tény az is, hogy az említett folyamatok révén káros hatású kapcsolódó elemek is aktivizálhatók. Ilyen elem például az arzén is, amely rendkívül veszélyes, és amely gyakran előfordul az arzénpiritben, amely az arannyal gyakran társultan előforduló ásvány. Én magam számos esetben a bányászatnak mint a technikai fejlődés szükséges előfeltételének a támogatója vagyok, de ami az aranyérc-lelőhelyek cianidos feltárását illeti, ellenzem a technológiát, és örömömre szolgál, hogy 2000-ben a Cseh Köztársaság bányatörvényének módosítása kizárta a cianidos technológiát az arany kezelésének megengedett módszerei közül. Tekintettel a cianidos lúgozáshoz kapcsolódó jelentős kockázatokra, jó lenne, ha nem csak az EU-ban, de világszerte kizárnák e technológia alkalmazásának lehetőségét. Azért gondolom így, mert a cianidos lúgozás kockázatai különösen a harmadik világbeli országok esetében aránytalanul nagyok, ott, ahol a környezet védelmének szintje is alacsonyabb. Biztos asszony, bizonyos-e Ön abban, hogy megfelelőképpen áttekintették az újabb alternatív technológiákat , valamint a dúsítás és a flotációs dúsítás új típusait?
Alajos Mészáros
(SK) Először szeretnék köszönetet mondani azoknak, akik ezt a nagyon komoly témát felvetették, azaz Áder úrnak és Tőkés úrnak. A leghatározottabban támogatom a cianidos bányászati technológiáknak az Európai Unióban való általános betiltásáról szóló állásfoglalás-tervezetet.
Az, aki már megtapasztalta és látta a nagybányai technológia meghibásodása, valamint a mérgező, cianidos szennyvíznek a meghibásodást követően a folyóvizekbe való jutása által okozott környezeti katasztrófa hatásait, valamint a Tisza folyó magyarországi, továbbá a Duna bulgáriai szakaszának faunájára gyakorolt messzemenő következményeit, mindent, amit csak lehet, megtenne annak biztosítása érdekében, hogy soha hasonló ne következhessen be az Európai Unióban.
Hazámat, Szlovákiát is súlyosan érintette a katasztrófa, mivel a határaink közelében történt. Ráadásul Szlovákiában is hasonló veszély fenyeget néhány régi bányának a nemesfémek miatti újbóli megnyitása miatt - a nemesfémek alacsony koncentrációja miatt e helyeken megfontolás tárgyát képezi a cianidos technológia alkalmazása.
Teljes mértékben elhibázott és helytelen megközelítés volna, ha ezt a folyamatot az EU két tagállama közötti kétoldalú ügyként jellemeznénk. Remélem, hogy a Bizottság határozottabb álláspontot képvisel majd annál, mint amelyet a biztos felmutatott.
Az állásfoglalás elfogadása révén fel kell lépnünk az európai értékeknek a környezetvédelmi politikánk területén való általános és széles körű védelme érdekében.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Szeretném azzal kezdeni, hogy köszönetet mondok a biztos asszonynak azért kiegyensúlyozott álláspontért, amelyet a vita megnyitásakor képviselt. A cianidot alkalmazó technológiák veszélyesek. Azonban vannak más, hasonlóképpen veszélyes technológiák is, például a nukleáris technológia. A balesetek megelőzése érdekében jogszabályok, szabványok és előírások vannak érvényben. Nem szükséges tilalmat bevezetnünk: elegendő egyszerűen betartani a szabályokat. Az állásfoglalás 30 balesetet említ az elmúlt 25 év vonatkozásában. Nem határozza meg, hogy ezek közül hány történt Európában, mivel csak nagyon kevés, és főként olyan országokban következtek be, amelyek a baleset idején nem voltak az Európai Unió tagállamai. Ami azt illeti, a 2000-ben bekövetkezett szerencsétlen baleset eredményeként a Bizottság szigorított az előírásokon.
A cianidos technológiát sokféle termék kinyerésére alkalmazzák, például még a gyógyszeripari termékek és a vitaminok esetében is. Az állásfoglalás kizárólag a bányászattal, konkrétan az aranytermeléssel foglalkozik. Miért? Ennek az oka az, hogy a probléma valójában nem a cianiddal, hanem az arannyal kapcsolatos. Nem csak a technológia betiltását kérik, de a folyamatban lévő projekteknek a remélt tilalom hatálybalépésének napjáig való leállítását is. Az egyetlen olyan jövőbeni európai projekt, amely az arany bányászatával kapcsolatos, romániai.
Tisztelt képviselőtársaim! Azt kérem Önöktől, olvassák el jól az állásfoglalás szövegét, különösen az olyan kijelentéseket, mint például "a várható heves esőzések megnövelik a szivárgások kockázatát” vagy "a bányászati iparág csupán kevés munkalehetőséget kínál, és azt is csak korlátozott, 16 évre előretekintő kilátás mellett” vagy "felmerülhet az emberi gondatlanság, mivel egyes tagállamok nem képesek a jogszabályok végrehajtására”. Nem hiszem, hogy az ilyen kijelentéseknek helye lenne az Európai Parlament szövegeiben.
Ez az, amiért arra kérem Önöket, tisztelt képviselőtársaim, hogy mérlegeljék azon állásfoglalás elutasításának indokait és következményeit, amely csökkenti a Bizottság előtti szavahihetőségünket, és amely csökkenti annak az eshetőségét, hogy az Európai Parlament által jóváhagyott állásfoglalási indítványokat figyelembe vegyék - nem csak az aktuális esetben, de általában véve is.
Mariya Nedelcheva
(BG) Elnök úr, hölgyeim és uraim, a cianidvegyületeknek a bányaiparban történő felhasználása nyilvánvalóan olyan kérdés, amellyel kapcsolatban senki sem lehet közömbös. Valamennyien ismerjük azokat a jogszabályi intézkedéseket, amelyeket az Európai Unió elfogadott. Ezek egyértelmű üzenetet hordoznak magukban: a megfelelő erőforrások, struktúrák, szabályozó mechanizmusok és irányítási rendszerek alkalmazása révén kell folytatnunk az emberi egészség és a környezet magas szintű védelmének biztosítását. Küldetésünknek része az európai közvélemény mobilizálásának folytatása is. Amikor azonban minderre az emberek félelmére apellálva és a környezetvédelem kártyájának a másféle érdekek védelmének érdekében való felhasználásával kerül sor, az adott állásfoglalás teljes hitelvesztést szenved.
Az "SRE Consulting” jelentése szerint a jelenleg ipari léptékben alkalmazott cianidvegyületek többségét a vegyipar céljaira és fémek felületkezelésére használják. Ez azt jelenti, hogy noha betiltanánk az aranybányászatban való felhasználásukat, más célokra továbbra is alkalmaznák őket, és a tilalom nem járna a felhasználás egésze mértékének számottevő csökkenésével. Teljes mértékben támogatom a környezetre gyakorolt hatás értékelésének feltétlen szükségességét, továbbá annak a feltétlen szükségességét, hogy országainkban az üzemeltetők és az ellenőrző hatóságok egyaránt gyakorolják az előzetes és az utólagos ellenőrzést.
Hazámban, Bulgáriában jelenleg nem vonatkozik kifejezett tilalom a cianidvegyületeknek az aranybányászatban történő alkalmazására vonatkozóan. Ebben az esetben az egyéb technológiák alkalmazása - különösen a jelenlegi válság során - nem bizonyulna hatásosabbnak. Ez nem jelenti azt, hogy hajlanánk a kompromisszumra, de hallgatunk a józan észre, és nem hajlunk a szélsőségek felé. Ez az, ami miatt a mindennemű tilalmat elvető emberek csoportját a más nézőpontot képviselő emberek csoportjával összekötő híd Önökön keresztül vezet. Olyan híd ez, amelyet nem szabad felégetnünk. Erre kérem Önöket.
Sari Essayah
Tisztelt elnök úr, egyetértek azzal, hogy nem szabad a 2000-es nagybányai balesetet okozóhoz hasonló gátakat létesíteni. Európai léptékkel mérve Finnország jelentős aranytermelőnek számít. A kittiläi új bánya a legnagyobb Európában, éves termelése 5 000 kg arany. Van egy tudományos tény, amelyről nem feledkezhetünk meg: az arany a cianidon kívül más folyadékban nem oldódik. Ezért a kittiläi kinyerési folyamat során is alkalmaznak cianidot, de zárt folyamatban. A dúsított iszap feldolgozása során használt cianidot újra felhasználják, a cianid maradékanyagait pedig a folyamat után megsemmisítik. Még a gátakból visszanyert vízben lévő cianidmaradékokat is tisztítják. A baktériumalapú kinyerés környezetbarátabb lenne, de ezt a módszert az arany esetében még nem alkalmazzák.
A világ első olyan bányája, ahol a nikkelérc hányóiból mikrobiális úton nyerik ki a fémet, a szintén finnországi Talvivaarában található. A cianidmaradékok mikrobiális tisztítására irányuló módszerek fejlesztése kedvező eredményekkel halad, én pedig határozottan javaslom az abba az irányba való elmozdulást. Ezért nem támogatom a cianid teljes betiltása felé való továbbhaladást, de természetesen ösztönözném az elérhető legjobb technológia és a zárt folyamatok alkalmazásával együtt történő szigorú környezetvédelmi ellenőrzést.
Cristian Dan Preda
(RO) Azt hiszem, hogy a cianidalapú technológiának az aranybányászatban való alkalmazásának betiltásáról szóló kezdeményezés indokolatlan. Ahogyan azt már említették, számos olyan európai jogi aktus van érvényben e területet illetően, amely egyre nagyobb mértékben szigorította a cianid használatára vonatkozó előírásokat, egészen a korábban említett szerencsétlen balesettől kezdődően, amely Nagybánya mellett következett be, és amely sajnálatos módon szennyezést eredményezett.
Ennélfogva ebben a helyzetben erőfeszítéseinknek ennek a jogi keretrendszernek az egyes tagállamokban, szigorúan nemzeti szinten történő végrehajtására kell összpontosulniuk. A cianid alapú technológiát több mint száz éve használják a környezet biztonságát biztosító körülmények között és az arany kinyerésére szolgáló hatékony folyamat részeként. Ami azt illeti, az elmúlt 20 év során a világon kinyert arany 90%-át e technológia alkalmazásával, és nem valamely alternatív megoldás révén nyerték ki.
A cianid használatát és semlegesítését szabályozó műszaki előírások hozzásegítettek a környezetet és a munkavállalók egészségét fenyegető kockázatok minimalizálásához. Azt hiszem, hangsúlyoznom kell azt is, hogy az elővigyázatosság elvének megfelelő alkalmazása nem foglal magában érzelmi választ, amely egy olyan technológia tilalmának formáját öltené, amely már bebizonyította az előnyét, és amelynek kockázatai teljes mértékben ismertek és ellenőrizhetők. Az elővigyázatosság elvének alkalmazásakor figyelembe kell venni a környezetre leselkedő azon kockázatokat, amelyek a cianidhoz hasonló egyéb hatóanyagok helyettesítő hatóanyagként való alkalmazásából erednek. A szakértők mindenesetre azt mondják, hogy az az ilyen alternatív hatóanyagok használata nagyobb kockázatot jelent a cianid alkalmazásánál.
Csaba Sógor
(HU) A cianidot használó bányászati projektek engedélyezése vagy betiltása egyes tagállamokban érzékeny kérdéseket vet föl. Mindenekelőtt azt kell leszögeznünk, hogy a probléma megoldása nem lehet politikai szándékok és érdekek foglya. A szennyezés veszélyének megállapítása szakemberek feladata, ha pedig fennáll a szennyezés veszélye, a politikai vezetők dolga az állampolgárok érdekeinek védelme. Ezen a ponton a kérdés túlmutat a környezetvédelmi szempontokon, a szennyezés ugyanis veszélyeztetheti a lakosság egészségét, ami ellentmond az uniós polgárok magas szintű egészségvédelemhez való jogának (Alapjogi Charta 35. cikke). Ebben a vonatkozásban nem létezik kis és nagy kockázat. Ha a polgárok egészsége veszélyben forog, akkor értelmét veszti a politikai vita és a hatóságoknak fel kell lépniük a potenciális szennyező ellen. Bár a cianid használata egyes tagállamokban tiltott, másokban engedélyezett, a tagállamoknak konzultálniuk kell egymással és partnerségre kell törekedniük. A Bizottságnak pedig állást kell foglalnia a kérdésben és olyan szabályozást kell kezdeményeznie, mely kizárja az uniós polgárok egészségkárosodásának lehetőségét.
Hannu Takkula
(FI) Elnök úr, én Észak-Lappföldről, az aranyvidékről származom, ezért szeretnék hozzászólni ehhez a vitához. Ahogyan azt Essayah asszony kitűnő hozzászólásában elmondta, az arany kioldására cianid alkalmazásával kerül sor, ami Finnországban zárt folyamatban történik.
A kittiläi aranybányában, amely elég közel található lakóhelyemhez, évente több mint 5000 kg aranyat termelnek ki. Eddig semmilyen probléma nem volt, mert a környezetvédelmi kérdéseket olyan módon oldották meg, hogy az előírások naprakészek, a folyamatok zártak, a maradékokat pedig megsemmisítik. Az alkalmazott technológia is jelentős szerepet játszik. Ebben az ügyben természetesen jelentős mértékűek az európai országok közötti különbségek, és azt hiszem, együttműködésre és a legjobb gyakorlatok egymás közötti kicserélésére van szükség.
Egy másik fontos kérdés a mikrobák alkalmazása, amely egy új innováció. A jövőben ebbe is be kell ruháznunk, hogy az arany kinyerésének egy környezetbarátabb és hatékonyabb eljárása felé léphessünk tovább. Európa-szerte összehangolt erőfeszítést kell tennünk, hogy a bányászati tevékenység a környezetvédelem fenntartható módon történő figyelembevételével folytatódhasson.
Bernd Posselt
(DE) Tisztelt elnök úr! Roithová asszony, Březina úr és Mészáros úr hozzászólása ténylegesen meggyőzött, mivel mindannyian arról számoltak be, hogy hogyan folyt a minden tekintet nélküli kizsákmányolás abban az országban, amelyben korábban éltek, azaz a kommunista Csehszlovákiában, hogyan változott meg a hozzáállás, és hogy mára ők lettek azok, akik a környezetvédelem és a közös európai normák szószólóivá lettek.
Úgy hiszem, a hozzáállás e változására Európa-szerte szükség van. Tudatában kell lennünk annak a ténynek, hogy az új technológiák kifejlesztésének folyamatában vagyunk. Miért ne hosszabbítanánk meg egy kimerülőben lévő ércvagyon bányászatát, és miért ne dolgoznánk ki mindenekelőtt ezeket az új technológiákat? Szeretnék valamit világossá tenni: ha nem vagyunk elég óvatosak, akkor valami pótolhatatlan fog megsemmisülni, a jövő nemzedékei pedig bennünket fognak ezért átkozni.
Éppen ezért hosszú távú megközelítést alkalmazását szeretném kérni. Alapvető fontosságú, hogy egységes európai normáink legyenek, mivel a folyók átlépik a határokat, és a cianid - természetesen - szintén a határokon átnyúló környezeti veszélyt jelent.
Elena Băsescu
(RO) Egyetértek azzal, hogy európai uniós szinten minden intézkedést meg kell tenni a mérgező, veszélyes anyagok, például a cianid használatából eredő állítólagos kockázatok csökkentése érdekében. Nem lehet azonban az ilyen anyagok betiltását a kizárólagos megoldásnak tekinteni. A mérgező, veszélyes anyagokat a bányászaton kívül még számos másik ipari folyamat során alkalmazzák. A 2000. évi nagybányai balesettől eltekintve két további nagyobb baleset következett be a bányászati ágazatban: egy Spanyolországban, 1998-ban, egy másik pedig 2003-ban Svédországban - mindkettő nagyobb magnitúdójú baleset volt. E balesetek oka azonban hasonló volt: az összeomló tározók.
A világszinten folytatott arany- és ezüsttermelés több mint 90%-a cianid alapú technológiát alkalmaz a fémek kinyeréséhez. A feltétel nélküli tilalomnak az e technológiára vonatkozó bevezetése, és a technológia olyan más anyagokon alapuló technológiákkal való felváltása, amelyek kisebb veszélyt jelentenek a környezetre nézve, de amelyek költségesebbek és kisebb hozamot biztosítanak, azt jelenti, hogy az adott országnak gyakorlatilag fel kell hagynia e fémek kinyerésével, amihez az ezzel járó gazdasági és szociális következmények kapcsolódnak.
Michael Theurer
(DE) Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim, ahogyan Takkula úr az imént említette, a cianidos technológia gyakran alkalmazott módszer a bányászatban. Azonban ahogyan azt hallhattuk, rendkívül veszélyes. A Băsescu asszony által az imént említett szerencsétlenség a Dunát szennyezte, és valamennyiünket megdöbbentett, Önök pedig jól tudják, hogy én igen határozottan képviselem a Duna régiójának érdekeit. Emiatt - kereskedelmi politikusként - az érdekel, mit tehetünk ezzel kapcsolatban? Az Európai Unióban nagyon korlátozottak az aranybányászat lehetőségei. A cél az, hogy a technikai innováció révén tűnjünk ki világszerte. Tudom, hogy rendelkezésre áll a legmodernebb szintű technológia. Németországban olyan környezetvédelmi technológiákat fejlesztettek ki, amelyek hozzásegítenek a cianid jövőbeni elkerüléséhez. Ezeket az európai csúcstechnológiákat piacképessé és megfizethetővé kell tennünk. Nagy lehetőségét látom e technológia kereskedelmének. Nem szabad az Európai Unióra korlátozni a tevékenységünket, hanem biztosítanunk kell, hogy itt is áttörést érjünk el a nemzetközi kereskedelemben - a környezet védelme és gazdaságunk érdekében.
Miroslav Mikolášik
(SK) A cianidos kinyerésen alapuló technológiákhoz a környezet károsodásának jelentős kockázata kapcsolódik, és ezért fenyegetést jelentenek az emberi életre és egészségre nézve. A nemesfémek, például az arany cianidos kioldását számos tagállamban tiltják, de a felszíni vizek szennyeződésével járó természeti katasztrófák kockázata túlmutat a nemzeti határokon.
A hírhedt nagybányai szennyezés (Nagybánya Romániában található, és itt ki kell javítanom képviselőtársamat, Posselt urat: a szennyezés nem Csehszlovákiából eredt, hanem Romániából, és beszennyezte Magyarországot és Szlovákiát egyaránt, és ilyen módon az egykori Csehszlovákiát), tehát a nagybányai szennyezés felmérhetetlen károkat okozott, a bekövetkezése helyétől még 1000 kilométernyire, vagy annál nagyobb távolságra is. Az én hazám is az érintett országok között volt.
Ennek ellenére a jog számos európai országban továbbra is lehetővé teszi az ilyen technológiák alkalmazását. Az emberi egészség és a környezet védelmének érdekében, és figyelemmel arra a tényre, hogy baleset bekövetkezése esetén a cianidos kinyerési módszerek számos országot érinthetnek, én határozottan úgy vélem, hogy szükséges, és alapvető fontosságú az egységes, európai uniós szintű szabályozás megalkotása.
Iosif Matula
(RO) Az ellenőrzés alól kiszabaduló és a környezetbe jutó vegyi anyag súlyos problémákat okoz, de több mint 10 millió vegyi anyagunk van. Ennél is nagyobb azoknak a helyeknek a száma, ahol vegyi anyagok felhasználásával folyik a munka. Az Európai Parlamentben a potenciális veszélyes anyagok millióit vitathatnánk meg. A cianidok természetesen mérgezőek, ám én magam vegyész vagyok, és elmondhatom Önöknek, hogy globális problémáról van szó: a cianidoknak kevesebb mint 18%-át használják fel a bányászatban. A cianidok fennmaradó részét gyógyszerek, a kozmetikai iparág fogyasztási cikkei előállítására, továbbá számos más területen használják fel.
Bolygónkon azonban a cianidnál ezerszer mérgezőbb anyagokat is felhasználnak. Általánosságként elmondható, hogy a vízbe jutva a cianid elpusztítja az élővilágot. A világon számos olyan élettelen folyó van, amelynek a cianid még csak a közelébe sem jutott. Nincs nyoma az életnek a Holt-tengerben, mivel nagy mennyiségű nátrium-kloridot tartalmaz - más néven konyhasót. Akármilyen vegyi anyagot használunk is, a 2010-ben hatályos valamennyi technológiai és környezetvédelmi előírást be kell tartanunk. Európai államként természetesen Románia is ezt az utat jelölte ki magának. A világ valamennyi országának ugyanezt kell tennie.
Traian Ungureanu
Tisztelt elnök úr, minden tiszteletem mellett szeretném megjegyezni, hogy ez a vita nagyon rossz irányban halad. Az előttünk lévő témakör nagyon furcsa. Egy olyan balesetet idéz fel, amely 10 évvel ezelőtt történt. Miért? Minek tudható be ez a hosszú csend? És miért most? Miért most vitatjuk meg? Ha ezt a gondolatmenetet követjük, akkor akármit és bármit be kellene tiltanunk, amely egy múltbéli balesethez köthető. Az egész ügyet indokolatlannak tartom. Azt hiszem, a vita a környezet védelmét csupán ürügyül használja, és azon a tömeges félelmen alapul, amely manapság annyira divatos. Véleményem szerint - és tényleg így gondolom - ez egy szerencsétlen politikai összeesküvés.
Bernd Posselt
(DE) Elnök úr, szeretnék röviden tisztázni valamit, mivel képviselőtársam talán félreértett valamit a tolmácsolás miatt. Nagyon jól ismerem Nagybányát, és tudom, hogy nem a volt Csehszlovákiában, hanem Észak-Erdélyben található. Ezt nagyon jól tudom. Tolmácsolási hiba volt. Én csupán hivatkoztam Březina úr, Roithová asszony és Mészáros úr hozzászólására, amelyben a Kašperské Horyval vagy a Bergreichensteinnel kapcsolatos tapasztalatokra utaltak. Ismerem Közép-Európa földrajzát.
Cecilia Malmström
a Bizottság tagja. - Elnök úr, köszönöm a vitát! Természetesen gondoskodom arról, hogy Potočnik úr részletes beszámolót kapjon róla.
Osztozunk a cianiddal kapcsolatos aggodalmaikban. A cianid természetesen nagyon veszélyes méreg, és ezzel tisztában vagyunk. De hadd biztosítsam Önöket arról, hogy a Bizottság levonta a következtetéseket a 10 évvel ezelőtti nagybányai balesettel kapcsolatban. Az általunk a közelmúltban életbe léptetett irányelv számos korlátozást, követelményt, megszorítást és követelést tartalmaz azért, hogy maximális védelmet nyújtson a környezetre és az emberi egészségre gyakorolt hatások vonatkozásában. Az irányelv csökkenti az ilyen balesetek ismételt bekövetkezésének valószínűségét is, és amennyiben mégis bekövetkezne a baleset, nagymértékben csökkentjük a lehetséges hatásokat. Ezért az irányelv megfelelő végrehajtása rendkívül fontos.
Figyelembe véve a bányászati hulladékról szóló irányelv nagyon szigorú követelményeit és a megfelelő alternatívák hiányát, a cianidnak az arany kinyerésére történő felhasználásának általános tilalma ebben a pillanatban nem tűnik megfelelőnek. Ugyanakkor figyelemmel kísérjük a kérdést, tanulmányozzuk a legújabb technológiai fejlesztéseket. 2012-ben pedig értékelésre kerül sor. Fokoznunk kell a nemesfémeket tartalmazó termékek újrahasznosításának mértékét az EU-ban, azért, hogy összességében csökkenjen az aranybányászattól való függőség.
Köszönöm a vitát! Potočnik úr természetesen a rendelkezésükre áll majd az ezzel kapcsolatos további kérdések megválaszolását illetően. A Bizottság ezt nagyon komolyan veszi. Ha áttanulmányozzák az irányelvet, meglátják, hogy több észrevételükre is ott a válasz. Segítsük hozzá a tagállamokat ahhoz, hogy az irányelvet ténylegesen teljes mértékben hajtsák végre, mivel az jelentős mértékben csökkentené a kockázatokat.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra a májusi első ülésen kerül majd sor.
Jó utat hazafelé! Reméljük, hogy semmilyen vulkán, illetve semmi vagy senki nem zavarja majd útjukat!
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Daciana Octavia Sârbu
írásban. - (RO) 2000. január 30-án a nagybányai Aurul társaság hulladékát tartalmazó tározót körülvevő gát megrepedt, és körülbelül 100 000 köbméter, 100 tonna cianidot és nehézfémeket tartalmazó szennyezett víz folyt ki. Ez a szennyeződés miatt három országban 2,5 millió ember vízellátása szűnt meg. A Szamos folyó cianidkoncentrációja a hétszázszorosa volt a megengedettnek. A vízi élet több száz kilométer távolságra elnyúlóan teljes mértékben megsemmisült. Nem szabad elfelednünk e katasztrófa részleteit, amely nemzetközi szinten a környezetszennyezés szinonimája lett. Kiemeli a számunkra, hogy az ilyen balesetek a jogszabályok és az előírások ellenére bármikor bekövetkezhetnek. Ha meg akarjuk előzni a katasztrófákat, a veszélyes anyagoknak nincs helye a bányászatban. A szándék az, hogy Verespataknál létrehozzák Európa legnagyobb külszíni aranybányáját, amely a cianidok használatán alapulna. Mik lennének a következmények? Megsemmisülne a környezet, eltűnne a falu, elköltöztetnék a lakosságot, a templomokat és a temetőket, és kimondanák a halálos ítéletet a római és az azt megelőző időkre visszanyúló, felbecsülhetetlen értékű maradványokra. A történelem a tanítómesterünk. Valamennyiünk kötelessége, hogy tanuljunk belőle. Feltétlenül szükséges, hogy az embereket és a környezetet érintő tragédiák elkerülése érdekében teljes tilalmat vezessünk be a cianidnak az európai uniós bányászatban való alkalmazására.
László Tőkés
írásban. - (HU) Az utóbbi két év folyamán, az EP plénumán és különböző fórumain több rendben szóvá tettem a ciánalapú bányakitermelés veszélyeit. Ezzel együtt levélben kerestem Stavros Dimas környezetvédelmi biztost a romániai (Verespatak) és a bulgáriai (Chelopech és Krumovgrad) bányaprojektek ügyében. A ciántechnológiás bányászati módszert az élő környezetünkre nézve igen veszélyes "vegyi atombombának” is szokás nevezni. 1990 óta, világszerte mintegy harminc súlyos ciános bányaszennyezés történt. A tíz évvel ezelőtti tiszai katasztrófa Csernobil után Európa legsúlyosabb környezeti szerencsétlenségének számít. Romániában éppen ezekben a napokban a Tiszába ömlő Aranyos folyót érte szennyezés, egy negyven évvel ezelőtt bezárt aranybánya miatt. Tavaly, egy közeli bányaüzem meglátogatásakor (Roșia Poieni) maga Traian Băsescu államelnök jelentette ki: "nem lehet egy ilyen ökológiai bombán ülni, hiszen ez kész gyilkosság”. Az új romániai bányaberuházási tervek (Verespatak, Nagybánya, Felsőcsertés stb.) viszonylatában hangsúlyozom, hogy a ciánalapú bányászat betiltása nem csupán román, és semmiképpen nem "etnikai” probléma, hanem egyetemes - európai ügy, melynek tekintetében mind az egyes EU-tagországok, mind a különböző EP-frakciók józan egyetértésre juthatnak. Európa nem lehet közömbös az eddigi, valamint a jövőben is fenyegető ciánkatasztrófák iránt. Közös érdekünk, hogy amiképpen a radioaktív sugárzástól vagy a légköri szennyezéstől, ezenképpen a ciánmérgezéstől is megvédjük az embereket és környezetüket. Kérem, hogy a tisztelt Parlament szavazza meg indítványunkat.
