Genomförandet av tjänstedirektivet (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är ett betänkande av Evelyne Gebhardt, för utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, om genomförandet av tjänstedirektivet 2006/123/EG.
Evelyne Gebhardt
föredragande. - (DE) Herr talman, mina damer och herrar! Här i Europaparlamentet har vi under en lång tid diskuterat tjänstedirektivet och uttryckt många synpunkter i våra debatter på hur det bör genomföras och hur vi kan se till att tjänsteleverantörerna har fri rörlighet inom EU. Detta har varit en viktig politisk fråga. Därför har vi i parlamentet beslutat att vi inte bara vill skapa lagstiftningen utan även övervaka hur tjänstedirektivet faktiskt införlivas i medlemsstaterna. Det ligger i vårt intresse att direktivet införlivas ordentligt och på lämpligt och korrekt sätt. Kommissionen har också samtyckt till att hjälpa oss i detta avseende. Jag vill därför tacka kommissionsledamot Michel Barnier, som har försett oss med värdefull information i denna fråga.
Det är särskilt fyra specifika områden som är intressanta för oss, nämligen utvärderingen, de gemensamma kontaktpunkterna, det administrativa samarbetet och direktivets tillämpningsområde.
Angående den första punkten vill jag säga följande: Den ömsesidiga utvärderingen är en av kärnfrågorna, som vi, som parlament, och jag, som dåvarande föredragande, faktiskt sade att vi var emot, eftersom den innebär fruktansvärt mycket byråkrati i medlemsstaterna. Jag har också fått höra från medlemsstaterna i dag att det utan tvivel finns klagomål på byråkratin. Jag vill dock återigen bara göra det mycket tydligt för medlemsstaterna att det var de som ville detta, inte parlamentet! De införde den ömsesidiga utvärderingen i lagstiftningen och därför bör de själva ta ansvar för detta, även om exempelvis det lokala samhället har börjat diskutera vad Europa har gjort mot dem återigen.
Angående den andra frågan som gäller de gemensamma kontaktpunkterna vill jag säga att detta är svaret på vad vi har gjort i politisk mening. Vi sade tydligt att principen i tjänstedirektivet inte är ursprungslandsprincipen utan destinationsprincipen. Detta innebär att tjänsteleverantörerna måste respektera lagstiftningen i den stat som de är verksamma i. Därmed blir det ännu viktigare att de gemensamma kontaktpunkterna inte bara kan ge dem information om den lagstiftning som de måste respektera utan även den hjälp som krävs för att de verkligen ska kunna tillämpa lagstiftningen korrekt och konsekvent i medlemsstaterna. Jag tycker därför att det är beklagligt att detta ännu inte har skett på ett särskilt tillfredsställande sätt, trots att dessa gemensamma kontaktpunkter har inrättats i flera medlemsstater - även om så inte är fallet med alla än så länge. I några fall är de bara Internetportaler. Det är inte tillräckligt för oss i Europaparlamentet - det måste finnas mer bakom dessa gemensamma kontaktpunkter. Det måste finnas personer bakom dem som verkligen kan bistå tjänsteleverantörer på området. Ett problem här är det språk som används. Det är inte tillräckligt att använda det lokala språket och kanske engelska. Enligt min åsikt - och parlamentet har uttalat sig på liknande sätt - är det viktigt för tjänsteleverantörer att även språket i grannlandet talas. Jag säger detta med ena ögat på vår polska president - i gränsområdet mellan Tyskland och Polen bör tyska erbjudas i Polen och polska i Tyskland så att informationen och hjälpen verkligen är bra och även små företag, som inte alla är engelskkunniga, faktiskt kan delta i gränsöverskridande verksamhet.
Administrativt samarbete är en annan viktig punkt och på detta område går vi åt rätt håll. Medlemsstaterna har dock fortfarande väldigt mycket kvar att göra i fråga om samarbete och utbildning av tjänstemän, så att systemet verkligen kan användas på ett bra sätt.
Avslutningsvis kommer vi till tillämpningsområdet, där jag återigen vill göra det mycket klart och tydligt att vi undantog alla tjänster av gemensamt ekonomiskt intresse från tillämpningsområdet i artikel 16. Jag räknar med att medlemsstaterna respekterar detta. Om de vill inbegripa dessa tjänster i tjänstedirektivets tillämpningsområde så är det deras rättighet, men i så fall får de inte behandla allting som en del av tjänstedirektivet, utan det är i stället deras eget avsiktliga politiska ställningstagande och någonting som de själva också bör ta ansvar för. Det är vad jag kräver av medlemsstaterna i detta sammanhang.
Michel Barnier
Herr talman! Tack för dina välkomnande ord. Även jag är glad över att få vara tillbaka här i parlamentet, vilket jag är varje månad. Jag vill tacka parlamentet och särskilt Evelyne Gebhardt för visad otålighet och vaksamhet. Jag kan förstå varför parlamentet är krävande när det gäller ett korrekt genomförande av tjänstedirektivet, som antogs för drygt fyra år sedan. Evelyne Gebhardt talade om långdragna diskussioner här i parlamentet. Denna fråga diskuterades redan tidigare, även utanför parlamentet.
Jag minns vissa av de hetsiga debatter vi har haft i frågan. Debatterna har ofta varit intressanta och ibland aningen irrationella. Evelyne Gebhardt, jag har heller inte glömt den avgörande roll som parlamentet, sporrat av er och Malcolm Harbour, har spelat för att förbättra kommissionens första förslag och förmå oss att ta oss ur det dödläge som vi hade hamnat i vid det tillfället. Detta skedde samtidigt som man bevarade direktivets övergripande struktur, som syftar till att öka tillväxten och sysselsättningen - vilket uppenbarligen är en av huvudfrågorna på den inre marknaden - eftersom det i dag är tydligt att nio av tio nya arbetstillfällen i EU:s ekonomi skapas inom tjänsteekonomin. Jag kan även berätta att jag är mycket angelägen om att nya arbetstillfällen skapas inom industrisektorn. Detta ger uppenbart upphov till andra frågor rörande en EU-politik som vi bör främja i syfte att bibehålla en bas för industriell tillverkning. Tjänster är dock den huvudsakliga källan till tillväxt och sysselsättning.
Med Evelyne Gebhardts nya betänkande har parlamentet återigen bekräftat sitt engagemang i denna fråga och Evelyne Gebhardt har själv visat att hon är mycket målmedveten, om jag får säga så. Jag är personligen glad över att hon är målmedveten i det här fallet, när det handlar om att övervaka införlivandet och ett korrekt genomförande av detta direktiv, som är en nödvändig förutsättning för att fullborda den inre marknaden för tjänster.
Nu när jag står här inför er, fyra år efter det att direktivet antagits, har det redan lett till konkreta resultat. Vi har fått över 1 000 anmälningar om ändringar av lagstiftningen i medlemsstaterna. Vissa tillfällen har det varit internationella texter eller ramtexter som har medfört ändringar i sektorerna i varje land eller till och med i varje region. Flera tusen ändringar i den nationella eller regionala lagstiftningen har redan skett till följd av de incitament som detta direktiv har gett. Vi anser att det fortfarande finns stor potential och vi måste därför gå vidare.
Evelyne Gebhardt tog upp en mycket viktig fråga som gäller ett av tjänstedirektivets instrument - de gemensamma kontaktpunkterna. Jag stöder helhjärtat den ambitiösa inställning som parlamentet har intagit för att se till att dessa kontaktpunkter mycket snabbt blir riktiga administrativa portaler som gör det möjligt för företagen att fullgöra sina förfaranden och formaliteter online - och detta inbegriper dem som inte omfattas av själva tjänstedirektivet.
Med detta i åtanke arbetar vi tillsammans med medlemsstaterna för gränsöverskridande driftskompatibilitet av elektroniska signaturer. Jag kommer även att lägga fram en text för er, troligtvis i slutet av året, om elektroniska signaturer och gränsöverskridande driftskompatibilitet för elektroniska identifikationssätt och dokument. Jag håller också med er om att det är viktigt att tillhandahålla gemensamma kontaktpunkter som verkligen är flerspråkiga - vilket är en viktig del av deras mervärde - så att människor kan använda dem på sitt eget språk och få svar på sitt eget språk, även över gränserna, och att detta instrument - de gemensamma kontaktpunkterna - blir tillgängligt, särskilt för små och medelstora företag. Ett sätt att underlätta det administrativa samarbetet och utveckla de gemensamma kontaktpunkterna på, vilket ni vill, är att samtidigt förbättra kvaliteten på elektroniska översättningar. Vi måste kanske diskutera detta senare i fråga om patent.
Jag är själv engagerad i kollegiet och tillsammans med mina kolleger som är ansvariga för de olika programmen, eftersom de är uppdelade mellan flera olika generaldirektorat, i att öka forskningen om och utvecklingen av elektroniska program. Detta för att se till att vi har högsta kvalitet och ytterst avancerade översättningar så snart som möjligt inte bara för patentet, utan även för annan användning, till exempel de gemensamma kontaktpunkterna och informationssystemet för den inre marknaden (IMI). För oss alla här, som måste arbeta på mer än 23 språk, kommer det att göra stor skillnad att kunna få en perfekt översättning tack vare dessa datoriserade och elektroniska program. Jag delar även parlamentets åsikt om behovet av att utbilda nationella tjänstemän så att de utvecklar en sann kultur av administrativt samarbete, på de områden där de inte redan har det.
Evelyne Gebhardt, vi kommer även att fortsätta att främja användningen av IMI, som jag alldeles nyss nämnde. Jag såg nyligen över detta och i dag är nästan 5 000 europeiska myndigheter registrerade i IMI och mitt mål är mycket enkelt: Jag vill att IMI ska bli ett slags administrativ Facebook-version, om jag kan använda det uttrycket, med en översättningsresurs. Mitt koncept innehåller tre mycket viktiga instrument för att föra Europa närmare sina medborgare och de små och medelstora företagen. Dessa är de gemensamma kontaktpunkterna, IMI och problemlösningsnätverket för den inre marknaden (Solvit). Därför kan du räkna med mig. Jag kommer till och med att arbeta särskilt med dessa tre instrument för att förse dem med resurser, framför allt översättningsresurser, men även med andra resurser, och förvissa mig om att de genomförs i varje land.
Jag nöjer mig dessutom inte bara med att förklara saker och ting här, utan jag kommer också att förklara dem i varje huvudstad, vilket innebär att jag, precis som utlovat, kommer att besöka en europeisk huvudstad varje vecka, och i varje huvudstad kommer jag att hålla i en workshop tillsammans med de nationella tjänstemän som ansvarar för genomförandet av våra direktiv om yrkeskvalifikationer, tjänster och offentliga kontrakt. Varje gång kommer jag att förvissa mig om hur och på vilket sätt dessa instrument - de gemensamma kontaktpunkterna, Solvitcentrumet och IMI - genomförs och används. Följaktligen var jag i Luxemburg förra veckan och kommer att vara i Slovenien denna vecka för att genomföra den kontroll med tjänstemännen som jag behöver för att se till att den inre marknaden fungerar korrekt.
Vi kommer alltså att fortsätta arbeta i denna anda med medlemsstaterna och kontrollera att tjänstedirektivet både införlivas och faktiskt genomförs på rätt sätt. Beroende på vad den här debatten kommer att omfatta i dag står jag till parlamentets förfogande för att förse er med mer exakta svar angående övervakningen av genomförandet av tjänstedirektivet.
Sophie Auconie
Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Syftet i det här fallet är inte att se över genomförandet av det tjänstedirektiv som utarbetades och därefter antogs i parlamentet 2006. Det är alldeles för tidigt för det. Många medlemsstater har fortfarande inte införlivat det fullt ut och på rätt sätt. Det är den exakta anledningen till detta initiativbetänkande.
I betänkandet betonas först och främst betydelsen, både ekonomiskt och socialt, av att öppna upp tjänstesektorn i EU. Herr kommissionsledamot! Som du sade står den verksamhet som omfattas av direktivet för 40 procent av EU:s BNP och arbetstillfällen, och möjligheterna till tillväxt beräknas uppgå till 0,6-1,5 procent av BNP. Som du sade alldeles nyss får nio av tio arbetstillfällen verklig ekonomisk inverkan.
I betänkandet belyser vi grundpelarna för direktivets införlivande. Jag för min del kommer att betona två aspekter som du själv betonade, Evelyne Gebhardt.
Den första aspekten är de gemensamma kontaktpunkterna. Vi måste komma ihåg att vårt mål naturligtvis är att underlätta tillhandahållandet av tjänster i Europa. I praktiken innebär detta att de entreprenörer som vill starta företag utomlands eller tillhandahålla gränsöverskridande tjänster måste kunna använda de gemensamma kontaktpunkterna. Där kommer alla de formaliteter och förfaranden förklaras som de måste fullgöra för att starta sin verksamhet och detta kommer att ske på deras eget språk. Dessa gemensamma kontaktpunkter är nyckeln till tjänstedirektivets framgång. De måste vara lättillgängliga både fysiskt och elektroniskt - vilket redan har sagts - och de måste vara effektiva och driftskompatibla. Det är viktigt att vi inte skapar en förlamande administrativ börda för våra entreprenörer, som oftast är små och medelstora företag.
Den andra aspekten gäller direktivets tillämpningsområde. Ett antal områden har undantagits från direktivets tillämpningsområde på grund av deras särskilda karaktär. Så är framför allt fallet med icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse, eftersom ekonomiska tjänster av allmänt intresse i princip ingår i tillämpningsområdet. Enligt min åsikt saknar allt detta rättslig klarhet och vi måste noggrant övervaka hur medlemsstaterna tillämpar dessa bestämmelser.
Slutligen anser jag att vi måste hålla en verklig politisk debatt på EU-nivå om vad vi menar med tjänster av allmänt intresse och om de bestämmelser som vi vill att de ska omfattas av.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
föredragande för yttrandet från utskottet för regional utveckling. - (BG) Herr talman! Medlemsstaterna har haft tre år på sig att genomföra tjänstedirektivet i sina nationella lagstiftningar. Ett år efter denna tidsfrist kan vi utvärdera genomförandet och sammanfatta utsikterna till ännu större framsteg.
Kommissionens rapport visar tydligt att medlemsstaterna har en mängd olika rättsliga och administrativa krav, olika strategier och olika grad av genomförande av direktivet hittills. Det är mycket viktigt att utveckla en inre marknad för tjänster för att skapa nya arbetstillfällen. Därför anser jag att kommissionen och medlemsstaterna måste vara mer aktiva för att undanröja alla kvarstående rättsliga och administrativa hinder.
Små och medelstora företag måste få ytterligare stöd. Det skulle göra livet för tjänsteleverantörerna betydligt enklare om vi tillämpade principen om flerspråkighet vid de enskilda kontaktpunkterna och i större utsträckning utnyttjade fördelarna med e-förvaltning.
Małgorzata Handzlik
för PPE-gruppen. - (PL) Herr talman! Jag vill framföra mitt uppriktiga tack till föredraganden för vårt mycket goda samarbete och hennes kompromissvillighet. Jag kan med säkerhet säga att tjänstedirektivet är nyckeln till en välfungerande gemensam marknad. Om direktivet inte genomförs på rätt sätt kan vi glömma Jacques Delors vision, och många av inremarknadsaktens initiativ kommer att bli tomma löften. Därför vill jag verkligen med eftertryck på min grupps vägnar, Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater), rikta en vädjan till medlemsstaterna om att de ska ta igen det arbete som hittills inte har gjorts för att genomföra direktivet. Nu när vi har tagit oss ur krisen behöver vi tjänstedirektivet mer än någonsin tidigare.
I det betänkande som vi har antagit i utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd fästs stor vikt, eller största vikt enligt min åsikt, vid de gemensamma kontaktpunkterna, som från användarens sida fortfarande inte fungerar korrekt. I vissa fall finns många förfaranden fortfarande inte tillgängliga i elektronisk form. Vi vill att dessa gemensamma kontaktpunkter ska vara omfattande centrum för elektroniska kontakter med myndigheterna. Vi får dock inte glömma att medlemsstaterna har haft olika utgångslägen. I vissa länder har de gemensamma kontaktpunkterna inrättats med befintliga strukturer som grund och i andra har de byggts upp från början. Vi vill dock att dessa kontaktpunkter ska hjälpa tjänsteleverantörer på samma sätt i alla medlemsstaterna. För mig förefaller det därför vara absolut nödvändigt att kommissionen tar fram exempel på bästa praxis som skulle kunna hjälpa medlemsstaterna i deras fortsatta arbete med de gemensamma kontaktpunkterna.
Slutligen vill jag kort hänvisa till den nyligen offentliggjorda rapporten om ömsesidig utvärdering. I betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd har man redan påpekat att medlemsstaterna inte har varit tillräckligt ambitiösa när det gäller att förenkla lagstiftningen, utan de har i stället ersatt ett krav med ett annat. Tyvärr bekräftas dessa farhågor när man läser rapporten om ömsesidig utvärdering. Vi har fortfarande situationer där medlemsstaterna försöker tillämpa bestämmelser som emellanåt inte verkar vara motiverade enligt tjänstedirektivets bestämmelser. Jag hoppas att det fortsatta arbetet med direktivet kommer att göra att vi så småningom undanröjer denna företeelse.
Bernadette Vergnaud
för S&D-gruppen. - (FR) Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Tjänstedirektivet blev föremål för en aldrig tidigare skådad offentlig politisk debatt när det diskuterades i parlamentet.
Tack vare ansträngningarna för att nå en kompromiss, som leddes av Evelyne Gebhardt, som jag gratulerar, innebar den text som parlamentet framgångsrikt antog 2006 att behovet av att stimulera den inre marknaden för tjänster som en källa till möjlig tillväxt och nya arbetstillfällen förenades med respekten för sociala rättigheter, arbetsrätten och den särskilda karaktären hos tjänster av allmänt intresse.
För att upprätthålla denna mycket känsliga balans måste direktivet införlivas med största omsorg. Detta har lett till problem för många medlemsstater, till exempel svårigheter att genomföra de gemensamma kontaktpunkterna och den ömsesidiga utvärderingen.
Just nu oroar jag mig för och ifrågasätter Frankrikes beslut. Det är i stor mån ett minoritetsbeslut som kommer att leda till att bestämmelserna delas upp mellan en rad olika lagar och förordningar. Jag beklagar även den mycket begränsande tolkningen av konceptet att tillåta tillhandahållande av tjänster. Det kommer att skapa rättslig osäkerhet för sociala tjänster som rör barnomsorg och omvårdnad av funktionshindrade, även om direktivet tillåter undantag.
Parlamentet är och kommer att fortsätta vara en fullvärdig part i övervakningen av ett framgångsrikt genomförande av direktivet, vilket är nyckeln för att garantera att den inre marknaden skapar arbetstillfällen och kommer närmare medborgarna samt att Europa dagligen upplevs som positivt, och inte negativt.
Jag uppmanar därför medlemsstaterna och kommissionen att öka sina insatser för att garantera ett fullständigt öppet förfarande för EU-medborgarna.
(Talmannen avbröt talaren.)
Morten Løkkegaard
Herr talman! Jag är säker på att det var få personer som 2006 insåg att vi antog ett instrument som skulle bli väldigt viktigt för att förmå EU att ta sig ur den kris som väntade. Vi måste säga att vi, med tanke på möjligheten att öka EU:s BNP med upp till 1,5 procent och skapa många nya arbetstillfällen, genom att anta detta instrument har gjort stora framsteg för tjänsters fria rörlighet. I dag, 2011, är det tydligt för alla att vi genomgår en omfattande kris och av denna anledning är det naturligtvis särskilt beklagligt att flera medlemsstater fortfarande inte har genomfört viktiga delar av direktivet. Betänkandet har därför kommit mycket lägligt. Det strider mot sunt förnuft att motarbeta den väg till tillväxt som direktivet står för, och det är de duktiga eleverna i klassen - de som har insett betydelsen av och fördelen med att genomföra direktivet snabbt, effektivt och korrekt - som får lida, vilket inbegriper mitt eget land.
Nog om tillrättavisningen. Nu till ljusglimtarna, och dessa är naturligtvis på det hela taget vad vi bör ägna oss åt och utan tvivel vad vi har ägnat oss åt i betänkandet. Jag anser att vi har lyckats undvika gångna tiders politiska konflikter och det är självklart viktigt eftersom vi har många andra saker att lägga vår energi på. Låt mig bara få nämna tre av dem. För det första är det viktigt att vi drar fördel av vår erfarenhet i kontrollprocessen och den ömsesidiga utvärderingen, som båda är fördelaktiga, eftersom de kan användas i samband med andra direktiv i framtiden. Vi måste därför ha större insyn i förfarandena och jag hoppas att betänkandet kan bidra till det.
För det andra är det naturligtvis viktigt att främja administrativt samarbete, särskilt genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI), vilket redan har nämnts ett par gånger. För det tredje är det viktigt, vilket de flesta också redan har nämnt, att utveckla de gemensamma kontaktpunkterna så att de blir omfattande portaler för e-förvaltning som kan minska den administrativa bördan för de tjänsteleverantörer som vill tillhandahålla gränsöverskridande tjänster.
Slutligen vill jag framföra mitt tack för det enastående samarbetet med Evelyne Gebhardt och de andra föredragandena i denna fråga. Jag anser att vi har lyckats nå en del kloka kompromisser om en svår text.
Pascal Canfin
Herr talman, herr kommissionsledamot, fru Gebhardt! År 2006 röstade min grupp, gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen, mot tjänstedirektivet och i dag anser vi att det här betänkandet, som innehåller en bedömning av genomförandet av tjänstedirektivet, tidigare känt som Bolkesteindirektivet, är lika otillfredsställande. Verts/ALE-gruppen kommer därför att rösta mot betänkandet.
Evelyne Gebhardt, jag vill klargöra att du har gjort allt du har kunnat för att nå bästa möjliga kompromisser. Jag anser dock att vissa gränser tyvärr har överskridits i betänkandet, vilket innebär att vi inte kan rösta för det.
Jag vill även slå fast att du var noggrann med att påpeka att vi inte bör blanda ihop de olika ansvarsområdena och jag vill verkligen inte heller blanda ihop medlemsstaternas ansvar med EU:s.
Om till exempel Frankrike införlivar tjänstedirektivet och väljer att inbegripa dagbarnomsorg i detta när nästan alla andra länder har valt att göra tvärtom, är det utan tvivel den franska regeringens ansvar och inte EU:s. Verts/ALE-gruppen röstar sannerligen inte mot betänkandet för att kritisera hur direktivet har införlivats i Frankrike. Vi gör det på grund av två huvudpunkter.
Den första är att vi under diskussionernas gång om och om igen har bett att medlemsstaterna ska bedöma följderna av det första införlivandet av tjänstedirektivet för kvaliteten på arbetstillfällen och tjänster. Beklagligt nog har denna bedömning av följderna för arbetstillfällen och tjänstekvaliteten inte kunnat tas med i betänkandet.
Vi har även efterlyst en bedömning av kostnaderna för de offentliga myndigheterna. Varje gång vi försöker vidta åtgärder för att reglera till exempel finansmarknaderna får vi höra att det kommer att kosta en förmögenhet. I det här fallet uppstår höga kostnader för de offentliga myndigheterna i en tid av budgetåtstramningar, men ingen vill göra en bedömning av det för att väga fördelarna med tjänstedirektivet mot dess nackdelar.
Min sista punkt är en fråga till kommissionsledamot Michael Barnier. Tyvärr har vi inte kunnat få en försäkran i betänkandet om att kommissionen slutligen kommer att ta hänsyn till artikel 14 i Lissabonfördraget och lägga fram ett förslag till direktiv om offentliga tjänster. Kan vi få ett svar på när kommissionen slutligen kommer att ta sitt ansvar i denna fråga?
Malcolm Harbour
för ECR-gruppen. - (EN) Herr talman! Det är en viktig debatt vi har i kväll med utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd för att visa att tjänstedirektivet - som det föregående parlamentet har arbetat så mycket med under ledning av Evelyne Gebhardt tillsammans med många andra kolleger, bland annat jag själv - är absolut nödvändigt för att skapa tillväxt och arbetstillfällen i den europeiska ekonomin i framtiden.
Jag vill säga till Pascal Canfin med flera att det har investerats mycket både tids- och resursmässigt och sannerligen även i system som exempelvis de gemensamma kontaktpunkterna för att skapa arbetstillfällen och tillväxt, men nu måste dessa resultat också komma. Problemet med det här betänkandet är att vi redan har lagt ned otroligt mycket arbete, och nu måste arbetet ge resultat.
Ett av de problem som jag vet att kommissionsledamoten är mycket väl medveten om och som återspeglas i vissa av principerna i inremarknadsakten, som parlamentet kommer att få tillbaka om två månader, är att medlemsstaterna måste börja använda och utnyttja de nya instrumenten och uppmuntra företagen att använda dem. Kollegerna minns säkert att detta i stor utsträckning är riktat mot små och medelstora företag. Allt arbete i den föregående kommissionen har visat att det är dessa företag som på grund av de administrativa hinder som de har ställts inför i alla skeden har blivit avskräckta från att inrätta och utföra tjänster inom EU, som naturligtvis är en rättighet de har i enlighet med fördragen.
Nu måste vi verkligen få det att fungera. Ett led i detta är att få bukt med all inrotad misstänksamhet och med de problem som de har haft, och att klargöra att vi här till följd av ett enda direktiv troligtvis har uppnått det största enskilda exemplet på avregleringsåtgärder hittills för att öppna upp marknaderna. Vi har fått höra om de tusentals åtgärder som har ändrats. Samtidigt är detta den första stora investering som medlemsstaterna har gjort för att främja den inre marknaden för företagsverksamhet.
Detta är vad de gemensamma kontaktpunkterna handlar om. Deras uppgift är i själva verket att tillhandahålla den enkla information som ett företag behöver om det vill börja utföra tjänster i ett annat land, det vill säga de nödvändiga efterforskningarna före start.
Det här är bara det första exemplet på de många betänkanden och undersökningar som mitt utskott kommer att fortsätta att utarbeta, eftersom detta är ett långsiktigt projekt. Detta är bara början på någonting som är absolut avgörande för den europeiska ekonomins framtid.
Eva-Britt Svensson
för GUE/NGL-gruppen. - Herr talman! När parlamentet röstade om tjänstedirektivet så röstade GUE/NGL emot. Det gjorde vi eftersom vi ansåg att tjänstedirektivets kärna bygger på EU:s marknadsliberala friheter, där frihet för företagen och den fria rörligheten för tjänster är viktigare än fackliga och sociala friheter. När fackliga rättigheter kommer i konflikt med inremarknadsreglerna så är det inremarknadsreglerna som gäller. Vi har sett konsekvenserna genom Lavaldomen och flera andra antifackliga domar.
Ursprungslandsprincipen ersattes visserligen av frihet att tillhandahålla tjänster, men vi hade behövt en mottagarlandsprincip, det vill säga att regelverket i mottagarlandet ska gälla. Vi lade fram ett sådant förslag, men fick tyvärr inte igenom det.
Jag vet att föredraganden Evelyne Gebhardt vill värna fackliga rättigheter. Hon skriver att direktivet inte får undergräva allmänna välfärdstjänster, men det är alltså inte tillräckligt för att GUE/NGL ska kunna stödja betänkandet. Detta på grund av att de antifackliga domarna inte nämns i betänkandet, trots att de har förändrat hela arbetsmarknadspolitiken och försämrat löntagarnas rättigheter.
Inte heller nämns något om de krav som GUE/NGL och den socialdemokratiska gruppen tidigare har varit överens om, nämligen att vi behöver ett socialt protokoll där de fackliga och sociala friheterna inte underordnas marknadsfriheterna. Det saknar vi i betänkandet.
Och när kommissionen ska se över hur direktivet fungerat har man uteslutit facket som kontaktpunkt, vilket jag snarare anser ska vara ett uttryckligt krav. Därför kan GUE/NGL tyvärr inte stödja detta betänkande.
Låt mig bara avsluta med att säga att fackliga och sociala rättigheter samt kollektivavtal aldrig får ses som administrativa hinder.
Mara Bizzotto
för EFD-gruppen. - (IT) Herr talman, mina damer och herrar! Tjänstedirektivet har alltid omnämnts i otydliga optimistiska ordalag. Det verkar som om EU har förväntat sig att det här direktivet ska öppna upp marknaden på ett utomordentligt sätt, utan några negativa bieffekter, och inleda en enbart positiv utveckling. Trots att direktivet fortfarande inte har genomförts fullt ut i alla länder, vet vi redan att dessa förväntningar åtminstone delvis har grusats.
Inom vissa sektorer kommer direktivet inte att leda till att marknaden eller tjänstekvaliteten förbättras, och det kommer heller inte att skapas fler arbetstillfällen. Jag skulle kunna ge en mängd exempel här, inbegripet lokala marknader och handelsresande, som är viktiga inslag i den regionala traditionen och identiteten i vissa medlemsstater, bland annat Italien.
Detta är en sektor som enligt min åsikt bör undantas från tjänstedirektivets tillämpningsområde. Av denna anledning hoppas jag att parlamentet kommer att begära en översyn av tjänstedirektivet så att dess tillämpningsområde kan ändras, eftersom det i nuläget finns stor risk för att det kommer att medföra att sektorer straffas som är grundläggande för ekonomin.
Andreas Schwab
- (DE) Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Ett betänkande om genomförande är en ytterst mödosam uppgift som brukar få liten uppmärksamhet i medierna, men som är av stor betydelse för att forma EU:s inre marknad, särskilt i dagsläget. Jag vill därför börja med att framföra mitt uppriktiga tack till alla dem som har hjälpt till att utarbeta detta betänkande, särskilt föredraganden och vår skuggföredragande Małgorzata Handzlik. Kommissionsledamoten hänvisade till det faktum att 90 procent av alla nya arbetstillfällen på EU:s inre marknad finns inom tertiärsektorn, det vill säga tjänstesektorn. Enligt min åsikt och åtminstone enligt Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater) innebär detta att vi bestämt måste sätta stopp för att genomförandet försenas, vilket onekligen har skett, visserligen bara i några få medlemsstater, men ändå. Vi kräver att kommissionen vidtar allvarliga åtgärder för att se till att tjänstedirektivet, som har varit i kraft under en tid, kan börja tillämpas omgående.
Eftersom 90 procent av alla arbetstillfällen skapas inom denna sektor innebär det även att kommissionen dessutom regelbundet måste granska tillämpningsområdet och undersöka om det finns behov av att inbegripa ytterligare sektorer, som visserligen kan vara mycket små, i tillämpningsområdet.
Sedan vill jag påpeka att inrättandet av gemensamma kontaktpunkter - som redan har nämnts här vid ett flertal tillfällen - är kärnan i den europeiska administrativa lagstiftningen. Det är därför uppenbart att jag inte förstår de underliga klagomål som kommit från olika medlemsstater om byråkratiska förfaranden i den ömsesidiga utvärderingen, som Evelyne hänvisade till. Om man vill ha en inre marknad måste man faktiskt arbeta för att se till att den fungerar och blir framgångsrik.
Herr kommissionsledamot! Av denna anledning är jag mycket glad över att du i varje fall redan har fått in ett tusental anmälningar om ändringar som medlemsstaterna har gjort i sina lagstiftningar. Jag hoppas att det fortsätter på samma sätt. Allt detta behöver inte betyda att man lägger byråkratiska bördor på lokalsamhällena, utan målet är i stället att vi ska garantera att den inre marknaden för tjänster är livskraftig.
Anna Hedh
Herr talman! Genomförandet av tjänstedirektivet har varit en komplex process för många medlemsstater. Det har på många sätt lett till en öppnare inre marknad med allt vad detta innebär, men vi har också sett exempel på där det fungerat mindre bra.
Som svensk socialdemokrat måste jag nämna vår egen situation, där vi efter regeringens implementering i svensk lagstiftning inte har något som helst krav på att utländska företag ska ha en representant på plats i Sverige som har rätt att förhandla om och ingå kollektivavtal med behörigt fackförbud. Detta är ett typiskt implementeringsproblem, då det i direktivet inte finns något förbud mot att ställa motsvarande krav och vi har flera exempel på länder som lyckats lösa samma problem utan att hamna i samma situation.
Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger på att arbetsmarknadens parter tar gemensamt ansvar för att reglera löner och arbetsvillkor. En arbetstagare som arbetar i Sverige utan kollektivavtal riskerar därför att få sämre villkor och ett sämre skydd än övriga arbetstagare. Därför är det av yttersta vikt att det finns regler som kontrollerar att utländska företag har en representant närvarande i Sverige och att denna representant har mandat att förhandla om och ingå kollektivavtal.
Jag hoppas att även denna typ av problematik som följer av överimplementering snarare än underimplementering kommer att tas upp i den rapport som föreskrivs i tjänstedirektivets artikel 16.4 och som ska finnas på plats före årets slut.
Sophia in 't Veld
(EN) Herr talman! Jag skulle vilja tacka föredraganden som har gjort ett utmärkt arbete under ett antal år nu. Hon sade att införlivandet av direktivet måste vara korrekt. Jag håller med, men det måste även ske i tid.
I juni 2010 hade endast hälften av medlemsstaterna genomfört direktivet - över ett halvår för sent. Och var står vi nu, herr kommissionsledamot? Har alla de 27 medlemsstaterna i dag, över ett år efter det att tidsfristen löpt ut, genomfört direktivet? Om inte, så anser jag att det är patetiskt.
Det är inte tekniska hinder som försenar genomförandet, utan det är bristen på ambition och politisk vilja. Tjänstedirektivet var i sig en mycket klen kompromiss och inte på långt när tillräckligt för att skapa en verklig inre marknad. Nu släpar medlemsstaterna fötterna efter sig och genomför direktivet endast motvilligt och sent. Det är kortsiktigt. I tider av ekonomisk kris har vi inte råd att slösa bort möjligheter till tillväxt och nya arbetstillfällen på grund av att EU samtidigt sysslar med navelskådning och är helt upptaget med de inre gränserna, medan resten av världen går vidare. Man väntar inte på oss. Om vi vill att Europa 2020-strategin ska bli verklighet måste medlemsstaterna snabba på med genomförandet av tjänstedirektivet.
Edvard Kožušník
(CS) Herr talman! Jag är glad över att du har nämnt de tusentals ändringar som de enskilda länderna har genomfört. Det är över ett år sedan tjänstedirektivet skulle ha införlivats i alla EU-medlemsstaters lagstiftning. Tyvärr är dessa tusentals ändringar uppenbarligen inte tillräckliga. I ett försök att vidta protektionistiska åtgärder i sina nationella ekonomier har vissa stater underlåtit att genomföra detta direktiv som en prioritet. Paradoxalt nog skulle en enhetlig tillämpning av tjänstedirektivet och ett avlägsnande av hinder för tillhandahållande av gränsöverskridande tjänster kunna fungera som en katalysator för ekonomisk tillväxt inom hela EU, och göra det möjligt att komma ur krisen snabbare.
I samband med genomförandet av direktivet är jag mycket bekymrad över att de gemensamma kontaktpunkterna, som syftar till att göra livet enklare för företagare genom att tillhandahålla information om hur affärsverksamheten går till i ett visst land och i andra medlemsstater, hittills endast är i funktion i 14 länder. Herr kommissionsledamot! Så som jag känner dig tror jag att du och dina kolleger kommer att fortsätta era ansträngningar för att genomföra inremarknadsakten och att du konsekvent kommer att påpeka för medlemsstaterna att de måste införliva tjänstedirektivet i sin lagstiftning, inbegripet genomförande på hemmaplan. Ett lyckat genomförande av detta direktiv är en grundförutsättning för att skapa en enhetlig inre marknad. Du kan räkna med att få stöd från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd.
Patrick Le Hyaric
(FR) Herr talman, herr kommissionsledamot! Det har sagts mycket denna afton om de tekniska frågorna i samband med genomförandet av tjänstedirektivet, men jag anser att det vore till betydligt större nytta om vi faktiskt bedömde dess tillämpning tillsammans. Varför inte erkänna i dag, när den globala krisen breder ut sig framför oss, att alla exempel på avreglering förvärrar krisen och är till skada för de tjänster som tillhandahålls medborgarna, och att detta händer överallt, i både EU och resten av världen?
Michael Barnier, du sade alldeles nyss att det har förts en del irrationella diskussioner om detta direktiv. Men du är säkert medveten om att det just nu pågår en arbetstvist på ett transportföretag i Frankrike, eftersom polska och franska chaufförer ställs mot varandra med hänvisning till ursprungslandsprincipen.
Tjänster av allmänt intresse urholkas eller privatiseras överallt. Nu är målet att ytterligare utöka Bolkesteindirektivet och direktivet om kombinerat tillstånd, som du i förbigående vill driva igenom i parlamentet, trots att utskottet för sysselsättning och sociala frågor inte har kunnat avge ett yttrande om det! Nu kommer du att tvinga arbetstagarna i Europa att inte bara konkurrera med varandra, utan även med invandrade arbetstagare.
Dessutom har situationen för sociala tjänster av allmänt intresse fortfarande inte retts upp. Hälso- och sjukvård, bostadsbyggande, det lokala samhället och barnomsorg får inte behandlas som handelsvaror. Det skulle därför vara till hjälp om vi hade tillgång till en ordentlig bedömning av följderna av direktivets tillämpning i fråga om sysselsättning, regionalt samhällsliv och konsumentpriser, eftersom alla kan se att energipriserna, precis som transportpriserna, hela tiden stiger, trots att vi fick höra att konkurrensen skulle göra att priserna sjönk.
Trevor Colman
- (EN) Herr talman! Tjänstedirektivet har konsekvent motarbetats av mitt parti. I detta betänkande som inte avser en rättsakt betonas att direktivet kan leda till ytterligare integrering av EU:s ekonomi.
I betänkandet erkänner man att direktivets inverkan på ekonomin, företagen och medborgarna inte kan utvärderas förrän det har införlivats i alla medlemsstater. Kommissionen uppmanas därför att noggrant övervaka genomförandet, genom att lägga fram regelbundna rapporter. Man avser öronmärka lämpliga medel i budgetförslaget för 2012 för att lansera en informationskampanj i hela Europa samt vidta utbildningsåtgärder för tjänstemän.
Förslagen i betänkandet innebär mer reglering, mer övervakning och fler utgifter i en tid när EU-medborgarna ombes godta fler sparåtgärder. Detta är bara mindre verklighet, mer byråkrati och mer förfäran.
Lara Comi
- (IT) Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Jag anser att antagandet av tjänstedirektivet är ett viktigt steg för att nå EU:s grundläggande mål, nämligen att skapa en inre marknad för tjänster. Om direktivet genomförs fullt ut kommer detta enligt min åsikt att göra det möjligt för oss att frigöra enorma ekonomiska möjligheter och skapa arbetstillfällen. Jag vill understryka några viktiga aspekter som jag anser förtjänar att lyftas fram.
Först och främst måste ett fullständigt och exakt införlivande av direktivet i de nationella lagstiftningarna fortfarande vara en absolut prioritering för oss. Jag anser att parlamentet bör spela en större roll i övervakningen av medlemsstaternas genomförande. Detta både med tanke på det betydande bidrag som parlamentet har tillfört direktivets långa och komplexa lagstiftningsförfarande och med tanke på att våra medborgare måste kunna framföra sina åsikter i denna viktiga fråga och att deras åsikter tas i beaktande på ett lämpligt och rättvist sätt.
De tolkningsfrågor som vissa länder har ställt angående direktivets tillämpningsområde förtjänar att redas ut utan fördröjning för att garantera rättssäkerhet och att direktivet är effektivt.
Införandet av gemensamma kontaktpunkter för tjänster måste ske med större användning av IT, genom tillhandahållande av tjänster online som är lättillgängliga främst för små och medelstora företag, vilket kommer att garantera driftskompatibilitet med andra portaler i andra medlemsstater och på så sätt leda till att de dagliga språkliga hindren undviks.
När det gäller den ömsesidiga utvärdering som föreskrivs i direktivet kan den vara väldigt användbar om den genomförs på rätt sätt för att ta fram bästa praxis, som kan fungera som incitament för de länder som är mer motvilliga till att införliva direktivet och främja konvergens i lagstiftningarna.
Olga Sehnalová
(CS) Herr talman! EU:s inre marknad för tjänster lever fortfarande inte upp till sin potential. Syftet med tjänstedirektivet bör vara att avlägsna hinder för tillhandahållande av tjänster i EU och det bör leda till avsevärda förbättringar. Så är dessvärre inte ännu fallet. Jag välkomnar därför Evelyne Gebhardts betänkande. Jag instämmer i att det måste utövas effektiva påtryckningar på medlemsstaterna så att de påskyndar införlivandet av direktivet i lagstiftningen och genomför det fullt ut. Enligt min åsikt är det dock lika viktigt för små och medelstora företag att veta att det finns instanser som kan hjälpa dem med deras verksamhet på tjänsteområdet. Jag anser därför att det är ytterst viktigt att öka medvetenheten om de gemensamma kontaktpunkterna.
Av denna anledning har jag i mina ändringsförslag främst inriktat mig på behovet av att förbättra informationskampanjen till stöd för detta projekt. Kampanjen bör riktas till alla berörda parter, däribland de offentliga organen. EU kan ha de bästa avsikterna och utarbeta den bästa lagstiftningen och de bästa stödåtgärderna, som till och med alla länder kan genomföra efter bästa förmåga, men om företagen och entreprenörerna inte känner till detta kommer resultatet alltid att bli blandat.
I detta betänkande om den inre marknaden försöker vi anpassa EU inte bara efter dess medborgare och konsumenter utan även efter företagen och entreprenörerna. Vi bör därför lyssna på dem, och framför allt ge dem tillräcklig och tillgänglig information.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Herr talman! Den grundläggande frågan bakom detta genomförandedirektiv är följande: Vilken betydelse har tjänstedirektivet haft för företagen, konsumenterna, medborgarna och BNP?
Det som intresserar mig särskilt är hur det har gått för de mindre företagen. I betänkandet finns det inga hänvisningar till små och medelstora företag, deras behov och särskilda omständigheter. Man gör ingen djupanalys i betänkandet av vad tjänstedirektivet i slutändan har inneburit för företag av olika storlek och inom olika sektorer. Jag hade velat ha mycket mer exakt information om detta.
Det ges exempelvis ingen information om i vilken utsträckning små och medelstora företag har ökat sin gränsöverskridande verksamhet. Eftersom de mindre företagen i vilket fall som helst har tvingats följa tjänstedirektivets alla skyldigheter vore det bra att få veta hur särskilt de har gynnats av direktivet.
Zuzana Roithová
(CS) Herr talman! Tjänstedirektivet borde utan tvivel vara av största betydelse för att öppna för utveckling av tjänster i medlemsstaterna och särskilt gränsöverskridande utnyttjande av ett betydligt större utbud av möjligheter för både entreprenörer och konsumenter. Problemet är att protektionismen fortfarande lever kvar i många medlemsstater.
I dag när vi diskuterar genomförandet av detta direktiv efter flera år vill jag uttrycka min besvikelse över att det tog fem år innan det ursprungliga Bolkesteindirektivet slutligen trädde i kraft, till följd av inskränkningar och tillägg av en rad punkter här i parlamentet. Nu har vi inte ens tydliga bevis för att vi har uppnått det som det var meningen att vi skulle uppnå, på grund av att många medlemsstater fortfarande missförstår filosofin bakom och meningen med den inre marknaden. Jag beklagar verkligen att fem länder inte har några fungerande gemensamma kontaktpunkter, även om det är mycket mer oroande att man fortfarande inte har åstadkommit en hyfsad driftskompatibilitet mellan kontaktpunkterna i de andra medlemsstaterna.
Som de föregående talarna redan har påpekat är problemet att särskilt småföretagare ännu inte har tillräckligt med information om vad kontaktpunkterna kan göra för dem, och i vissa länder finns inte ens dessa kontaktpunkter. Jag anser att det är positivt att medlemsstaterna själva faktiskt utvärderar varandra. Detta kanske kommer att leda till några bra resultat i framtiden. Jag vill tacka föredraganden och även skuggföredraganden Małgorzata Handzlik för att de har utarbetat en viktig och noggrann beskrivning av den situation vi står inför. Jag vill även rikta uppmärksamheten mot punkt 36 i betänkandet, där man konstaterar att medlemsstaterna måste göra riskbedömningar och se till att företagen inte ställs inför onödiga hinder när de utför nödvändiga elektroniska förfaranden.
Jens Geier
- (DE) Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Vi vet alla att EU inte har det bästa ryktet. Detta beror ofta på att arbetstagarna inte känner att balansen mellan frihet och säkerhet bevaras, eller på att de anser att den måste återupprättas på många områden. Detta är tydligt exempelvis i tjänstedirektivet, eftersom det är en viktig drivkraft på den inre marknaden, samtidigt som det kastar ljus över begränsningarna på marknaden. Översynen är därför viktig. Det här är en komplex uppgift, som Evelyne Gebhardt har kommit med fullständigt utmärkta svar på.
Det finns dock fortfarande några utmaningar som vi måste klara av. Tjänstedirektivet får inte under några omständigheter undergräva den grundläggande principen om lika lön för lika arbete på samma arbetsplats. Vi måste därför omsorgsfullt genom alla de övervakningsmöjligheter som har gjorts tillgängliga för oss se till att inte heller gränsöverskridande tjänster strider mot denna princip.
De gemensamma kontaktpunkterna måste ge rättvis tillgång till marknaden i det land där tjänsten ska tillhandahållas. Detta är dock inte bara för tjänsteleverantörernas och företagens skull, för vilka det exempelvis i min egen hemstad Essen finns sex tjänstemän som är ansvariga för fyra städer. Det är även för arbetstagarnas skull. Det är därför absolut avgörande vilket språk som talas inom dessa gemensamma kontaktpunkter. I utskottet för regional utveckling har vi haft en ganska hopplös diskussion om detta. Enligt min åsikt bör även grannländernas språk användas.
Amalia Sartori
(IT) Herr talman, herr kommissionsledamot, fru föredragande, mina damer och herrar! Precis som många andra ledamöter minns även jag de stora ansträngningar som krävts av oss alla för att klara av de många hindren innan vi slutligen kunde anta tjänstedirektivet. I dag, fyra år senare, står vi inför uppgiften att utvärdera det som har gjorts och jag anser att vi måste göra det.
Jag anser att alla instrument som finns att tillgå måste användas för att åstadkomma ett fullständigt och exakt införlivande av direktivet i varje medlemsstat, så att vi kontrollerar att det genomförs ändringar i lagstiftningen och framför allt på regional nivå, särskilt i de länder där federalismen är mer påtaglig.
För detta ändamål anser jag att det är ytterst viktigt att alla medlemsstater vidtar beslutsamma åtgärder för att se till att direktivet genomförs i god tid, så att man inte omintetgör de ansträngningar som har gjorts av de medlemsstater där genomförandet har kommit längre. Dessa medlemsstater skulle i så fall ställas inför stora svårigheter när det gäller att få tillgång till den inre marknaden, eftersom en av de viktigaste komponenterna skulle hämmas.
Svårigheten med att genomdriva alla nya inslag i och aspekter av ett direktiv som är så betydelsefullt som detta kräver därför att regeringarna systematiskt organiserar informations- och kommunikationskampanjer genom de behöriga myndigheterna i den omfattning som anges i rättsakten. Så har inte skett i nuläget.
Jag vill avsluta med en avvikande åsikt gällande förtjänsterna med den ömsesidiga utvärderingen. Den har visat sig vara ytterst användbar genom att den tillåter större insyn i nationella bestämmelser och gör att det upprättas en strukturerad dialog mellan medlemsstaterna.
Konstantinos Poupakis
(EL) Herr talman, herr kommissionsledamot! Jag vill börja med att gratulera föredraganden och skuggföredragandena till betänkandet och till den samarbetsvilja som de har visat. De största problemen med tillämpningen av direktivet, trots att de flesta medlemsstaterna har gjort betydande framsteg, beror egentligen, precis som man klargör i betänkandet, först och främst på bristen på information till företagen om vad som gäller i varje medlemsstat och sedan även på den onödiga administrativa bördan i form av tidskrävande förfaranden.
Dessa problem är ett allvarligt hinder för den gränsöverskridande handeln inom tjänstesektorn och för lika konkurrensvillkor på marknaden, med allt vad detta innebär.
Om direktivet ska tillämpas korrekt är det därför nödvändigt att de gemensamma kontaktpunkterna fungerar som portaler för e-förvaltning, och på så sätt gör det möjligt att fullgöra förfaranden och formaliteter på avstånd samtidigt som det tillhandahålls information om arbetsrätt och - än viktigare - om skatter.
Men om vi ska fullborda marknaden, främja tillväxten och skapa nya arbetstillfällen anser jag att medlemsstaterna inte bara måste påskynda tillämpningen av direktivet, utan även måste vidta omedelbara åtgärder för att belysa alla otydliga punkter i direktivet, för att både gynna samhället i stort och de små och medelstora företagen samt skydda arbetstagarnas rättigheter.
Seán Kelly
(GA) Herr talman! Först och främst vill jag säga att jag är tacksam mot gruppen för att jag har fått möjlighet att tala i denna debatt och jag vill även särskilt berömma föredraganden och kommissionsledamot Michael Barnier för deras utmärkta och viktiga arbete.
Sedan jag kom till Europaparlamentet har jag hela tiden fått höra att vi behöver mer Europa. Jag ansluter mig utan tvivel till det konceptet. Den senaste ekonomiska krisen har förankrat den tanken hos oss alla, särskilt i mitt eget land.
På Irland det är för närvarande valtider och det är väldigt intressant att man talar mer om EU än om de lokala frågorna. Detta är uppenbarligen ett resultat av IMF:s och EU:s räddningsåtgärder. Irlands ledare har i alla fall tillbringat två dagar med europeiska nyckelpersoner - en med ordförande José Manuel Barroso och i dag med förbundskansler Angela Merkel - vilket är någonting helt nytt. Allt detta tyder på ett engagemang för Europa som vi kanske inte har haft tidigare.
I detta skede utgör direktivet en möjlighet att hjälpa oss att ta oss ur krisen och skapa välfärd i hela EU. Tyvärr har många länder, bland annat mitt eget, inte införlivat direktivet i lagstiftningen. Förhoppningsvis kommer det att ändras med den nya regeringen.
Särskilt när det gäller små och medelstora företag finns det stora möjligheter. Men de har inte utnyttjats eftersom företagen inte känner till dessa möjligheter, på grund av språksvårigheter och så vidare. Det första steget är dock utan tvivel att införliva direktivet i lagstiftningarna. Sedan måste EU införa hinder och påföljder för länder som inte håller sig till tidsfristerna. Det har hittills varit alldeles för enkelt. Om vi ska göra framsteg måste detta ske.
Om alla små och medelstora företag hade haft ytterligare en anställd skulle arbetslösheten i Europa upphöra.
Detta är en stor chans, som Malcolm Harbour med flera har sagt. Vi har inte råd att vänta.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Herr talman, herr kommissionsledamot! Först och främst vill jag påpeka att det ungerska ordförandeskapet fäster stor vikt vid ett lyckat slutförande av den ömsesidiga utvärderingen, vars syfte är att undersöka kvaliteten på medlemsstaternas införlivande av direktivet. Det kan dock inte nog betonas hur viktigt det är att vi förbättrar tillgången till information, konkurrenskraften och därmed också företagens rörlighet, och detta i synnerhet när det gäller små och medelstora företag. Naturligtvis kan vi också bidra till detta genom att främja den gränsöverskridande verksamhet som små och medelstora företag bedriver. Flerspråkiga gemensamma kontaktpunkter kan spela, och gör det faktiskt också, en ytterst viktig roll i detta. Den ungerska regeringen har alltid respekterat tidsfristerna och kommer även fortsättningsvis att hålla sig till dem för att införliva alla delar av tjänstedirektivet i den ungerska lagstiftningen och i praktiken. Enligt min åsikt är direktivet lämpligt utformat, men för att uppnå dess syfte är det viktigt att alla medlemsstater följer och rättar sig efter alla direktivets delar i tid och håller sig till tidsfristerna.
Jutta Steinruck
- (DE) Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Fri rörlighet för arbetstagare, etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster är viktiga pelare i vår inre marknad. Naturligtvis får dessa inte fungera som en inkörsport för social dumpning. Tjänsteleverantörerna måste respektera lagstiftningen i den stat som de är verksamma i. Principen om destinationsland får alltså inte konsekvent tillämpas. För att så ska vara fallet måste alla medlemsstater också göra sin läxa.
Mitt hemland Tyskland har inte gjort sin läxa i detta avseende, eftersom det uppenbart saknas ramvillkor för rättvis rörlighet och social säkerhet. På många områden finns inga bindande minimigränser för löner, övervakningen av odeklarerat arbete är otillräcklig och falskt egenföretagande är ett vanligt sätt att kringgå arbetsrätten på. Som Jens Geier redan har sagt behöver vi även centrum för rådgivning på olika språk för utstationerade arbetstagare, inte bara för företag. Om friheten att tillhandahålla tjänster också är till för att gagna arbetstagarna, då har medlemsstaterna fortfarande en hel del kvar att göra.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Herr talman! I och med tjänstedirektivet inrättas en allmän rättslig ram för medlemsstaterna, de offentliga förvaltningarna och de lokala myndigheterna för förenkling av förfaranden och harmonisering av bestämmelser som gäller rätten att etablera och tillhandahålla tjänster. Detta innebär även att gemensamma kontaktpunkter inrättas, vars syfte är att bistå tjänsteleverantörer och i synnerhet små och medelstora företag.
Vi uppmuntrar medlemsstaterna att förvandla de gemensamma kontaktpunkterna till en e-förvaltningsportal som erbjuder ett fullständigt utbud av onlinetjänster till tjänsteleverantörer som vill starta ett företag eller erbjuda gränsöverskridande tjänster. Medlemsstaterna måste se till att de gemensamma kontaktpunkterna är tillgängliga, genom bland annat möjligheten att alla slags formaliteter och förfaranden kan fullgöras på avstånd med hjälp av elektroniska medel. För att garantera elektronisk driftskompatibilitet för de gemensamma kontaktpunkterna och ömsesidigt erkännande av elektroniska signaturer uppmanar vi kommissionen att påskynda granskningen av direktiv 1999/93/EG om ett gemenskapsramverk för elektroniska signaturer och antagandet av en lagstiftningsakt om ömsesidigt erkännande av e-identifiering och e-autentisering för att främja tillhandahållande av gränsöverskridande offentliga tjänster på den inre marknaden.
Edit Herczog
(EN) Herr talman! En ungersk datatekniker kan i enlighet med lagen bege sig till Tjeckien för att arbeta. Det är jättebra. Naturligtvis har så skett även tidigare, men då på den svarta marknaden. En av våra största bedrifter är att medborgarna nu kan flytta med lagen på sin sida.
Endast 8 procent av de små och medelstora företagen gör 15 procent av sin vinst på den europeiska marknaden. Bara genom att dubbla detta så att 20 procent av de små och medelstora företagen gör 30 procents vinst på den inre marknaden kan vi uppnå det vi vill. Efter ett år är vi på väg att göra detta.
Jag skulle vilja tacka alla som har arbetat med tjänstedirektivet tidigare och dem som har genomfört det i medlemsstaterna. Det har varit en viktig uppmuntran för varje enskild regering att gå över till e-förvaltning och användning av IKT. De mindre problemen med språken måste ses över noggrant och detta måste vi förbättra, men tjänstedirektivets stora framgång är att det kommer att få stor inverkan på den europeiska ekonomin under de kommande åren. Förutom sparprogrammen är detta vad vi har åstadkommit, så jag vill gratulera föredraganden och dem som har medverkat.
Morten Løkkegaard
- (DA) Herr talman! Jag vill bara kort tillägga en sak till mitt första anförande. Många av oss som har talat i dag har nämnt att det finns länder som fortfarande inte har fått sina gemensamma kontaktpunkter på plats, så jag skulle bara vilja vända mig direkt till kommissionsledamot Michael Barnier och be dig att ingripa personligen när du nu besöker alla dessa länder och se till att du återigen betonar för medlemsstaterna att de gemensamma kontaktpunkterna måste inrättas. Det måste finnas lämpliga förutsättningar. Jag vill inte påstå att jag är någon expert på hur man utövar större påtryckningar på de medlemsstater som ännu inte har gjort det här, men jag hoppas verkligen att du som kommissionsledamot personligen drar ditt strå till stacken för att sätta press på dessa länder. Jag anser att det helt enkelt är skandalöst att det fortfarande efter 14 månader finns länder som inte har genomfört detta.
João Ferreira
(PT) Herr talman, herr kommissionsledamot! Det är både bra och nödvändigt att vi påminner oss själva om den strid som arbetstagarna i olika länder har utkämpat mot detta direktiv, en kamp som sammantaget fick en talande dimension på EU-nivå, och som gjorde att vissa av de mer negativa aspekterna av det första förslaget till direktiv ströks eller ändrades. Den här diskussionen visar dock tydligt att skälen till oron och motiven för att kämpa mot direktivet inte har skingrats.
Detta beror främst på att inte alla de områden där medlemsstaterna både kan och måste uppfylla sina sociala skyldigheter genom offentliga tjänster tydligt har undantagits från direktivets tillämpningsområde. Som vi väl känner till har konceptet med offentliga tjänster förvanskats till en mycket snäv syn på det. Varför har man begränsat medlemsstaternas möjligheter att ingripa för att trygga sin unika karaktär och försvara sina produktions- och affärssystem? Det är på grund av att man fortsätter att ge etableringsfriheten och fritt tillhandahållande av tjänster företräde framför sociala och arbetsrelaterade rättigheter, som blir allt sämre i takt med att den inre marknaden stärks.
Ett verkligt bidrag till att försvara intressena hos de små och medelstora företagen skulle omedelbart sätta stopp för de så kallade sparplaner som kväver dem, vilket är fallet i ett stort antal länder, till exempel Portugal.
Evelyn Regner
(DE) Herr talman! Ni har säkert noterat att väldigt många ledamöter vill använda sig av ögonkontaktsförfarandet, eftersom denna fråga är så oerhört viktig för oss. Jag kommer från ett land - Österrike - som ännu inte har införlivat tjänstedirektivet. Detta beror på statsrätten; den majoritet som krävs för att anta förbundsförfattningslagstiftning är inte så lätt att uppnå. Jag vill framföra mitt uppriktiga tack till föredraganden Evelyne Gebhardt, inte bara för att hon har visat sådant engagemang i denna fråga under så lång tid, utan även för att hon tillsammans med skuggföredraganden har försökt att förena både principerna och praktiken i detta betänkande. Till dessa principer hör betoningen på hur viktigt det är att undanta sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster. De praktiska aspekterna inbegriper till exempel möjligheten att hitta vad man söker och få den information som krävs på Internet.
Det huvudsakliga skälet till att jag ville tala var att jag ville uttrycka min besvikelse över att det inte ens vid genomförandet av tjänstedirektivet har visat sig vara möjligt att få bukt med lönedumpning och social dumpning.
Sylvana Rapti
(EL) Herr talman! Jag kommer från Grekland, och i motsats till Österrike började Grekland tillämpa tjänstedirektivet för några månader sedan, 2010, när det införlivades i den nationella lagstiftningen.
Vi är mycket stolta över det, eftersom vi åstadkom detta samtidigt som Grekland hade en mycket svår tid, när landet befann sig i kris. Att vi åstadkom detta är mycket viktigt, eftersom de som främst kommer att stödjas av tjänstedirektivet, särskilt de gemensamma kontaktpunkterna, är små och medelstora företag, som vi framför allt annat behöver i den europeiska ekonomin.
Jag vill upprepa två saker som en annan grekisk ledamot sade här tidigare. Konstantinos Poupakis från Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater) sade att det är mycket viktigt att få information och det är även mycket viktigt att undanröja den administrativa bördan.
Slutligen måste jag uppriktigt och innerligt tacka Evelyne Gebhardt. Likt en mor har hon fött upp detta barn, det vill säga tjänstedirektivet, sedan den föregående valperioden. Hon har fött upp det och jag tror att i samarbete med ”pappa”, det vill säga kommissionsledamot Michael Barnier, kommer de att fostra direktivet som sitt eget barn, till förmån för EU-medborgarna.
Talmannen
Fru Rapti! Jag gav dig lite längre tid, eftersom födslar alltid tar lite längre tid. Jag hoppas att barnet mår bra!
Michel Barnier
Herr talman! Det stämmer att Evelyne Gebhardt och jag har en nära relation, men det innebär inte att vi alltid måste vara överens. Jag har inga andra kommentarer än att vi måste ha ett förnuftigt samarbete.
Jag slogs även av vad du sade, Sylvana Rapti. Jag delar den oro som Malcolm Harbour uttryckte över frågan om tillväxtpotential i detta direktiv. Under mitt senaste besök i Grekland kunde jag dock själv se att om direktivet tillämpas på ett klokt sätt, inom de fastställda ramarna men i så stor utsträckning som möjligt, är det tydligt att det kommer att finnas en tillväxtpotential för tjänsteekonomin, som är så viktig. Jag upprepar: Andra jordbruks- och livsmedelsekonomier bör vara lika viktiga eller ännu viktigare. Om direktivet används på riktigt sätt kommer det dessutom att innebära en möjlighet för öppna ekonomier, till exempel den grekiska ekonomin, där tjänster, särskilt turismtjänster och turismindustrin, är av central betydelse.
Till Andreas Schwab och även till Evelyne Gebhardt vill jag säga att de gör rätt när de betonar parlamentets viktiga roll för att förbättra direktivet och bekräftar att parlamentet noga kommer att se till att det genomförs på riktigt sätt. Liksom jag ofta har sagt till Malcolm Harbour, håller jag personligen ett vakande öga på genomförandet.
I dag har nästan alla medlemsstater valt att anta en övergripande rättsakt. Bernadette Vergnaud och Pascal Canfin påpekade - de var ledsna över att behöva göra det, men de har en skyldighet att säga vad de tycker - att Frankrike och även Tyskland har föredragit att införliva principer från direktivet direkt i den befintliga lagstiftningen på området. Man kan ifrågasätta eller kritisera denna hållning liksom du själv har gjort, Bernadette Vergnaud, men vi anser att den är tydlig och befogad i EU-sammanhang.
Jag vill även påpeka för Filiz Hakaeva Hyusmenova att 23 medlemsstater redan har antagit sina övergripande genomförandebestämmelser. Seán Kelly nämnde att Irland var det sista landet av alla att göra detta. I två andra medlemsstater - Evelyn Regner talade om Österrike och Luxemburg - håller parlamenten nu på att granska lagstiftningen.
Jag vill även påpeka för Sophia in 't Veld att överträdelseförfaranden fortfarande pågår när det gäller sju medlemsstater som inte har rapporterat om sina genomförandeåtgärder. Som ni kan se finns det följaktligen en anda av enighet och aktivt agerande. Jag gör själv besök i medlemsstaterna, vilket tidigare nämndes. Morten Løkkegaard nämnde de besök som jag gör särskilt med anledning av dessa frågor. Ni kommer dock att se att vi kan vara ännu mer ihärdiga om så krävs genom att inleda överträdelseförfaranden för att se till att detta direktiv genomförs på riktigt sätt.
Sophie Auconie, Małgorzata Handzlik, Olga Sehnalová, Evelyne Gebhardt och Malcolm Harbour framhöll betydelsen av flerspråkiga gemensamma kontaktpunkter. Vi anser också att det är viktigt med flerspråkiga tjänster, tjänster som också är mycket driftskompatibla, elektroniska och tillgängliga genom det fantastiska verktyget Internet. Lara Comi och Zuzana Roithová nämnde detta och även Edit Herczog nyss, när hon talade om dessa gemensamma kontaktpunkter.
Jag vill även påpeka för Małgorzata Handzlik att kommissionen samarbetar med medlemsstaterna för att utbyta bästa praxis i frågor som informationssystemet för den inre marknaden och problemlösningsnätverket för den inre marknaden (Solvit). Vi har en expertgrupp som har i uppdrag att främja detta utbyte av bästa praxis. Vi har inlett en studie för att kontrollera hur saker och ting går, och i slutet av 2011 kommer vi att anordna en konferens om den praktiska driften av de gemensamma kontaktpunkterna, i samma anda som det forum om den inre marknaden som jag vill anordna. Det senare var ett förslag från Róża Gräfin von Thun und Hohenstein och Malcolm Harbour. Det kommer att vara ett årligt forum om den inre marknaden som gör det möjligt för oss att inta en hållning som är mer mänsklig, mer praktisk och mer medborgarvänlig och som har en starkare koppling till den inre marknaden, med deltagande av företag och branschorganisationer eller fackföreningar.
Morten Løkkegaard och Ildikó Gáll-Pelcz, som påminde oss om det ungerska ordförandeskapets åtagande, nämnde förfarandet för ömsesidig utvärdering. Detta är en ny metod som, om vi lyckas göra den till något bra, förhoppningsvis kommer att kunna användas för andra EU-texter. Jag ägnar stor uppmärksamhet åt detta konstruktiva ömsesidiga erkännande. Det är ett modernt verktyg som innebär att en bedömning görs i varje enskilt fall, innan det tillämpas på andra lagstiftningsinstrument.
Malcolm Harbour nämnde de prestationsanalyser som vi har inlett. Varför har vi börjat med dessa prestationsanalyser av varje tjänst för att se den positiva eller negativa växelverkan mellan vissa EU-texter? Anledningen är att vi inser att vi måste beakta andra texter för att kunna tillämpa tjänstedirektivet på riktigt sätt. En arkitekt som bor i Belgien och som arbetar med kunder i Nederländerna kan, beroende på omständigheterna, omfattas av tjänstedirektivet, direktivet om erkännande av yrkeskvalifikationer, e-handelsdirektivet, konsumentskyddsdirektivet och andra instrument därtill. Därför måste vi se till att det finns en god växelverkan mellan dessa olika EU-texter, vilket vi kommer att göra genom prestationsanalyserna.
Avslutningsvis vill jag ta upp en högst politisk fråga, som även är viktig för mig och som Evelyne Gebhardt var den första att ta upp, nämligen att direktivet måste tillämpas för de syften som det är tänkt att tillämpas för. Det får inte tillämpas för andra syften. Jag kommer därför att vara lika vaksam som ni när det gäller vissa medlemsstaters försök att tillämpa detta direktiv för andra syften än vad det är tänkt att tillämpas för, särskilt frågor som kan ha att göra med tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Sophie Auconie tog upp detta, liksom Eva-Britt Svensson och Mara Bizzotto just gjorde.
Jag vill också påminna Pascal Canfin, som just ställde en fråga till mig, om att kommissionen fullgör sitt åtagande genom att arbeta med en text som kommer att förtydliga ett meddelande om allmänna tjänster och tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Min kollega Joaquín Almunia, kommissionsledamoten med ansvar för konkurrens, arbetar för sin del med att uppdatera Monti-Kroes-paketet. Ni kommer därför att ha två verktyg på kommunikationsområdet, vilka bör förtydliga saker och ting och förhindra tvetydigheter och ibland dispyter eller missförstånd.
Meddelandet om tjänster av allmänt ekonomiskt intresse eller offentliga tjänster kommer att utarbetas någon gång i år. Jag vill även säga till Jens Geier att tjänstedirektivet inte får påverka arbetstagarnas rättigheter, för direktivet handlar inte om detta. Det handlar faktiskt inte om rättighetsfrågan eller frågan om utstationering av arbetstagare.
Till sist vill jag säga en sak till Patrick Le Hyaric, som just framförde kritik som jag lyssnade noggrant till. Direktivet omfattar inte transporter och inte heller hälso-och sjukvård. Direktivet anger inte på något sätt att offentliga tjänster måste privatiseras. Jag kommer att ägna oerhört stor uppmärksamhet åt detta, och åt andra frågor för den delen, i det meddelande som vi håller på att utarbeta om tjänster av allmänt intresse.
Med andra ord vet jag att direktivet har skapat debatt. Jag vill påminna er om att det har förbättrats avsevärt, att det nu är tämligen tydligt och att vi kan använda det för att skapa jobb och tillväxt, vilket är vad medborgarna förväntar sig. Jag vill att vi ska ställa krav, vilket ni har rätt att göra, men jag vill också att vi ska vara objektiva när det gäller detta direktiv och bygga upp den inre marknaden för tjänster tillsammans, i en partnerskapsanda och med hjälp av partnerskapsmetoder. Det är i varje fall det som jag är fast besluten att göra, och som jag har lovat er att göra, under de närmaste fyra åren för att möjligheterna med detta direktiv ska kunna utnyttjas fullt ut.
Evelyne Gebhardt
Herr talman! Detta var en mycket intressant och givande debatt. Jag måste dock kommentera en sak, och det är att det fortfarande finns människor som ännu har det gamla Bolkestein-förslaget i sina huvuden. Detta förslag föreskriver faktiskt liberalisering och avreglering, men det är i själva verket något som tillhör det förflutna. Tjänstedirektivet i dess nuvarande form ger faktiskt människor möjlighet att utnyttja sina meriter för att tillhandahålla tjänster runt om i EU. Det är det som tjänstedirektivet handlar om, och det är viktigt att upprepa detta. Jag vill betona detta igen, och vi har även gjort denna ändring mycket tydlig.
Vidare vill jag påminna er alla om att vi definitivt har en social bestämmelse i tjänstedirektivet. Vi har nämligen införlivat en bestämmelse i artikel 1 genom vilken medlemsstaternas arbets- och sociallagstiftning inte får äventyras på grund av tillämpningen av tjänstedirektivet. Om något sådant skulle hända i en medlemsstat - och jag sade detta från början - skulle detta vara ett felaktigt genomförande av tjänstedirektivet. Rüffertmålet och andra mål har inget att göra med tjänstedirektivet. Dessa mål handlar om utstationeringsdirektivet och genomförandet av detta samt om direktiven om offentlig upphandling. Jämför inte äpplen och päron! Man kan kanske göra en god kompott på både äpplen och päron, men inom politiken är detta helt fel väg att gå. Därför måste vi verkligen övervaka utvecklingen mycket noggrant.
Jag upprepar min begäran om att vi måste se till att tjänstedirektivet införlivas på riktigt sätt i medlemsstaterna och att det inte utnyttjas för att avskaffa rättigheter eller i avregleringssyfte. Det är inte det tjänstedirektivet handlar om.
Det står helt klart att vi i EU naturligtvis fortfarande behöver en rättslig ram för att skydda tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Det ska bli spännande att se vad kommissionen kommer att ta fram för oss i detta avseende.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum i morgon kl. 12.00 (tisdagen den 15 februari).
Skriftliga förklaringar (artikel 149 i arbetsordningen)
Raffaele Baldassarre
Tjänstemarknaden står för två tredjedelar av bruttonationalprodukten och två tredjedelar av arbetstillfällena i EU. Trots detta utgör den bara en femtedel av den sammanlagda handeln inom EU. Samtidigt kan jag bara samtycka till alla de prioriteringar som föredraganden anger, särskilt färdigställandet av de gemensamma kontaktpunkterna och ett stärkt administrativt samarbete. För närvarande finns den första generationen gemensamma kontaktpunkter i 22 medlemsstater. Detta skulle vara hoppingivande om det inte vore för det faktum att det bara i 14 av dem är möjligt att slutföra förfarandet elektroniskt. Det är viktigt att de gemensamma kontaktpunkterna blir en integrerad del i en mer omfattande e-förvaltning i EU och att utbudet finns på olika språk. Avslutningsvis är det viktigt att stärka det administrativa samarbetet så att hela detta kommunikationsbaserade system kan fungera på ett effektivt sätt. Informationssystemet för den inre marknaden har redan blivit ett oerhört viktigt verktyg. Det underlättar myndigheternas arbete, möjliggör samordning av olika administrativa metoder och gör så att bristfällig information kan kompletteras. Trots detta kommer det i framtiden att krävas övervakning för att se till att systemet används men framför allt tillämpas på rätt sätt.
