EURESi tegevusaruanne 2004-2005: Ühtse Euroopa tööturu poole (arutelu) 
Juhataja
Järgmiseks päevakorrapunktiks on tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni nimel Jan Anderssoni poolt komisjonile esitatud suuliselt vastatav küsimus (http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=OQ&reference=O-2007-0038&language=PL" - B6-0136/2007) EURESi tegevusaruande 2004-2005 kohta: Ühtse Euroopa tööturu poole.
Jan Andersson  
autor. - (SV) Härra juhataja, rääkisime eelnevalt liikuvuse olulisusest Euroopa majanduskasvu ja tööhõive jaoks. Siis rääkisime nende töötajate liikuvusest, kes läbivad lisakoolituse, otsivad uusi töökohti oma enda riigis, muudavad lisakoolituse kaudu elukutset, ning riigisisesest geograafilisest liikuvusest ja ka piiriülesest geograafilisest liikuvusest. Kui me vaatame Euroopas ringi, näeme, et liikuvus on majanduskasvu jaoks oluline. Mitmetes riikides, kus on suurim tööjõu liikuvus, on ka Euroopa suurim majanduskasv ja tööhõive. See on väga tähtis.
Milline on olukord Euroopas? Üldiselt erineb olukord riigiti küllaltki märkimisväärselt, kuid samas võime näha edasiminekuid. Edasiminekuid oleme näinud just viimastel aastatel. Ma olen pärit kahe Skandinaavia riigi vaheliselt piirialalt, kus algselt liikuvus ei olnud väga ulatuslik, kuid on viimastel aastatel järsult suurenenud. Majanduskasvu ja tööhõive jaoks on oluline, et ühel pool piiri elavad inimesed saavad liikuda teisele poole piiri. Võib-olla ei suutnud nad esmalt oma kodukohas tööd leida, kuid leidsid selle teisel pool piiri. See tõstab majanduskasvu kogu piirkonnas ja mõjub hästi pikas perspektiivis.
Meil on ka palju takistusi. Nägin seda käesoleva töö käigus. Takistusi põhjustavad eri sotsiaalkindlustussüsteemid, maksud jms, ning teabe puudulikkus. Mis puudutab teavet kõnealuse teema kohta, siis on meil tööhõiveteenuste alane koostöö, EURESi koostöö. EURESi koostöö on välja arenenud viimastel aastatel. Osaliselt spetsiaalsete piirangutega, kuid võib-olla ennekõike oma portaali kaudu, mis on kodanikele kättesaadav, et leida teavet saadaval olevate töökohtade kohta, kuid ka sotsiaalkindlustuse olukorra kohta. Milline on olukord seoses maksudega? Mida ma pean tegema, kui kavatsen piiri ületada?
Kõige viimases eelarves surusime Euroopa Parlamendis läbi 2 miljoni euro suuruse tõusu EURESi koostöö toetamiseks. Sellepärast esitame suuliselt vastatava küsimuse ja resolutsiooni. Me näeme veel hulgaliselt olemasolevaid vajadusi, miks suurendada liikuvust veelgi. Oma suuliselt vastatavas küsimuses keskendume kolmandatest riikidest pärit kodanikele. Küsimus vaatab tulevikku. Me teame, et Euroopa vajab rohkem töötajaid, mitte vähem kolmandate riikide kodanikke. Nad on juba kohal ja me peaksime suurendama koostööd - eriti naaberriikidega, kellega meil on naabruskoostöö - ning looma nende jaoks paremad võimalused asjakohase teabe saamiseks tööhõive olukorra, sotsiaalkindlustusskeemide ja maksude kohta.
Küsimuse teine osa seondub hooajatöötajatega. Hooajatöötajad on Euroopa Liidus olnud juba pikka aega ja ka nemad vajavad paremat teavet olukorra, sotsiaalhüvitiste ja kehtivate eeskirjade kohta. Seda kõike saab EURESi portaalist.
Lõpuks tahaksin ka tõstatada küsimuse selle kohta, kas komisjonil on ideid, kuidas muul viisil parandada liikuvust. Meil oli suur arutelu üleminekueeskirjade ja liikuvuse üle uute ja vanade liikmesriikide vahel. ELis on endiselt hulk riike, kes kohaldavad üleminekueeskirju. Ma loodan, et see periood saab olema võimalikult lühike ja me saame varsti täielikult kohaldada vaba liikuvust nii, et kõik üleminekusätted kaovad. Samuti on meie jaoks oluline proovida vaadata enda ümber ja näha, milline saab olema suurema liikuvuse korral olukord riikide jaoks, kes ei kohaldanud mitte mingeid üleminekueeskirju, kuna liikuvus ei ole eriti ulatuslik. See ei ole ulatuslik ja arvatavasti on põhjust parandada üldiselt teabe kättesaadavust. Kui üleminekusätted nüüd loodetavasti kaovad, peame parandama ka üksikutele töötajatele suunatud teavet vabade töökohtade ja selle kohta, mida läheb vaja, milline summa tuleb ära anda sotsiaalkindlustuse, maksude jms jaoks.
Need on meie poolt komisjonile esitatud küsimused. Ma tean, et komisjonil on samad eesmärgid, mis Euroopa Parlamendilgi, kuid mida kavatseb komisjon selleks teha?
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Härra juhataja, daamid ja härrad, enne kui ma vastan igale esitatud küsimusele, tahaksin teile meelde tuletada, mis on EURESi süsteem.
EURES on unikaalne süsteem, mille suur eelis seisneb selles, et see ühendab endas enam kui 800 kvalifitseeritud nõustajat hõlmava võrgustiku, hõlbustades andmetele lihtsat juurdepääsu ja interaktiivset andmesidet.
2006. aastast alates on EURESi portaal pakkunud 25 Euroopa keeles lihtsat juurdepääsu tööpakkumistele Euroopa Liidus ning Euroopa Majanduspiirkonda kuuluvate riikide tööturuasutuste teenustele. Keskmiselt pakub portaal juurdepääsu enam kui 1 200 000 pakkumisele. Samal ajal on käepärast EURESi nõustajad, et abistada töötajaid ja nende perekondasid, kes plaanivad kasutada võimalusi, mida liikuvus pakub.
Nüüd tahaksin ükshaaval vastata teie küsimustele.
Ma alustan teie esimesest küsimusest, mis puudutab EURESi võimalikku laiendamist kolmandate riikide kodanikele.
Nagu te teate, võeti EURES algselt kasutusele Euroopa Majanduspiirkonna kodanikele kasu toomise eesmärgil, aidates neil leida tööd väljaspool oma riiki ja suurendada seega liikuvust. Nüüd plaanib komisjon teha EURESi süsteemi kättesaadavaks ka teisest riikidest pärit kodanikele: see ei vasta mitte ainult nende ootustele, vaid toob kasu ka liidule. Võttes arvesse vananevat rahvastikku ja demograafilist langust Euroopas, peame lähitulevikus olema valmis tööjõu puuduseks Euroopas, mis puudutab meie majanduse võtmesektoreid ja meie elustiili. Lisaks sellele võiks EURESi süsteem aidata kaasa globaalsema lahenduse leidmisele sisserände probleemile kolmandatest riikidest.
Selle tulemusel lisati EURESi üldpõhimõtetesse ajavahemikuks 2007-2010 uus suund, mis loob võimaluse laiendada EURESi võrgustiku kaudu pakutava teabe ulatust, et rahuldada kolmandate riikide töötajate vajadusi.
Komisjoni seaduslikku sisserännet käsitleva tegevuskava järel tahame nüüd analüüsida üksikasjalikult EURESi süsteemi selles suunas laiendamise võimalusi. Esialgses etapis võiksime kaaluda olemasolevate jaotiste täiendamist, pakkudes teavet "Elamis- ja töötingimused” koos spetsiaalselt Euroopa turule siseneda soovivate kolmandatest riikidest pärit kodanike vajadustele kohandatud teabega, ning pakkuda kõnealust teavet ka nende riikide keeltes.
Teie teine küsimus puudutab hooaja- ja lühiajalise ajutise töö pakkumiste lisamist EURES süsteemi. On tõsi, et esialgsed EURES süsteemi kohta teostatud analüüsid ei osutanud ei vajadusele lühiajalise välismaal töötamise järele ega nõudluse tasemele. Meie käsutuses olev statistika hõlmas üksnes miinimumaega üks aasta, ning nõudlust hooajalise töö järele või hooajalise töö kogemust ja töökohapõhist õpet ei olnud arvesse võetud.
Pärast Euroopa Parlamendi esitatud soovitust EURESi 2007. aasta eelarve suurendamise kohta viidi siiski süsteemi piires läbi uurimus, et teha kindlaks vajadus sellise teenuse kasutuselevõtmise järele ja selle teostatavus. Paljude riikide reaktsioon oli väga positiivne. Mõnel partneril oli juba sellise teenuse kogemus turismi, ehituse ja põllumajanduse valdkonnas. Tulevikus, kui töötatakse välja EURESi süsteemi edasise arengu kava, kaalutakse ka automaatselt võimalust kõnealust teenust laiendada.
Mis puudutab teie kolmandat küsimust, siis usub ka komisjon, et nii ametialane kui ka geograafiline liikuvus võivad etendada positiivset rolli Euroopa tööturu toimimise parandamisel, ning seepärast on oluline kõnealust liikuvust toetada ja edendada.
Sel eesmärgil töötab komisjon praegu välja töötajate liikuvuse Euroopa aasta 2006 tulemuste põhjal tegevuskava, mille eesmärk on suurendada liikuvust Euroopa tööturul ja kõrvaldada peamised takistused selle edasiarendamiselt.
Kõnealuses tegevuskavas soovitatakse tugevdada EURESi rolli, muutes selle peamiseks vahendiks töötajate liikuvuse toetamisel kogu Euroopa Liidus ning suurendades inimeste sellealast teadlikkust. Tegevuskaval on kolm peaeesmärki:
1. EURESi strateegilise mõõtme edendamine, tugevdades selle analüütilist potentsiaali liikuvuse voolu ja Euroopa tööturu muutuste osas;
2. EURESi teenuste kvaliteedi edendamine, pakkudes liikuvatele töötajatele ja nende perekondadele kõikehõlmavamaid teenuseid;
3. EURESi tegevuse katvuse suurendamine, tugevdades selle suhteid teiste sarnaste teenuseosutajatega - või erasektoriga - ning avades järk-järgult oma tegevuse mujalt maailmast pärit töötajatele, nagu ma juba selgitasin oma vastuses teie esimesele küsimusele.
Teie neljas ja viimane küsimus puudutab EURESi piiriüleseid projekte ja nende rolli liikmesriikide abistamisel, et kaotada ajutised meetmed.
Piiriülestes suhetes tekkivate konkreetsete probleemidega tegelemine on alati olnud EURESi jaoks tähtis. Meil on praegu niipalju kui 20 piiriülest koostööprojekti, millest viimased on projektid Tšehhi Vabariigi ja Saksamaa ning Slovakkia ja Ungari vahel. Lisaks sellele viiakse praegu läbi 14 teostatavusuuringut, et määratleda uued projektid ja teenused, olgu need siis "uute” liikmesriikide vahelised või "uute” ja "vanade” liikmesriikide vahelised projektid.
Olgu kuidas on, daamid ja härrad, ma usun, et aeg on tulnud loobuda "uute” ja "vanade” liikmesriikide ideest: teatavas mõttes on Hispaania kahtlemata uus liikmesriik, nii ka Kreeka, ja ma võiksin veel jätkata. Mind huvitab, kui kaua me veel kavatseme kasutada seda sorti liigitust võrdsete Euroopa Liidu liikmesriikide kohta.
Igal juhul viiakse praegu läbi 14 teostatavusuuringut, et teha kindlaks uued projektid. Need kõik on praktilised projektid, mis on kavandatud eesmärgiga hõlbustada kodanike - tööandjate ja piiriüleste töötajate - igapäevast elu. Partneriteks võiksid olla ametiühingud, tööandjaorganisatsioonid, riigi tööturuasutused või mis tahes muud kohalikul või piirkondlikul tasandil töötavad osalejad. Nende projektide abil loodame hõlbustada töötajate vahetust partnerriikide vahel ja julgustada neid astuma vajalikke samme ajutiste meetmete osas.
Daamid ja härrad, ma tahaksin lõpetada, juhtides tähelepanu EURESi töö ühele teisele olulisele aspektile ja see on sotsiaalse dumpingu võimaluse piiramine. On ilmselge, et inimesed, kes on teise riiki saabumisel hästi teavitatud, on palju paremas seisus kui need, kellel selline teave puudub. Selles suhtes on EURES samuti unikaalne ja väga tõhus vahend.
Philip Bushill-Matthews
fraktsiooni PPE-DE nimel. - Härra juhataja, lubage mul alustuseks öelda, et nõustun sisuliselt oma täiskogu vastaspoolest pärit kolleegi, härra Anderssoni kommentaaridega, kuid palun, et seda ei käsitletaks pretsedendina tulevaste juhtude jaoks. Väärib märkimist, et parlamendikomisjonis avaldati kõnealusele resolutsioonile kindlat toetust. Meie fraktsioon ei esita resolutsiooni kohta ühtegi muudatusettepanekut ja ma loodan, et minu kolleegid kõikidest erakondadest ja rahvustest toetavad seda, mis on toetuse vääriline - ehk põhimõtet, et EL on loodud inimeste jaoks ja rohkemate võimaluste pakkumiseks enamatele inimestele, ning EURES etendab selle idee täitmisel erilist rolli.
Mul on siiski kaks lisaküsimust, millele volinik võib vastata kas oma järelmärkuses või kirjalikult. Tegemist on kahe väikese, kuid loodetavasti mitte tähtsusetu tähelepanekuga.
Esimene tähelepanek puudutab portaali praegust kasutamist. Kui otsingusse sisestada "job mobility in Europe” (tööalane liikuvus Euroopas), viib see otse EURESi portaali, mis on väga hea ja lihtsalt kasutatav portaal. Selle leidmiseks aga peab teadma võtmesõnu "job mobility”. Kui otsingusse sisestada lihtsalt "jobs in Europe” (töökohad Euroopas), annab see vastuseks terve nimekirja muid portaale, nagu Eurojobs, Jobpilot, Topjobs, Careers in Europe jne. Need võivad kõik väga väärtuslikud olla, kuid meie eesmärk on ühendada otsijad EURESiga. Sellega seoses küsin, kas saaks veel midagi ära teha, et tagada EURESi portaali laiaulatuslikum kättesaadavus nendele isikutele, kes ei otsi tööd tingimata tööotsingukeskuste kaudu, vaid soovivad võrgule ise juurde pääseda.
Minu teine tähelepanek on seotud sellega, et EURESi üks aspekte - mida ma väga tervitan - on allportaal elukestva õppe võimaluste kohta ja selles omakorda portaal nimega PLOTEUS. Olin PLOTEUSi portaalist kuuldes intrigeeritud, kuna see on - teadmiseks minu kolleegidele, kes võib-olla sarnaselt minule sellest teadlikud ei olnud - portaal õppimisvõimaluste kohta kogu maailmas. Tegemist on tõesti suure taotlusega - hõlmata mitte üksnes Euroopat, vaid kogu maailma! Uurisin kõnealust portaali, kuna sel ajal, kui väga paljud liikuvuse alased küsimused on suunatud võimaluste loomisele meie Ida- ja Kesk-Euroopa sõprade ja kolleegide jaoks Lääne-Euroopas töötada/õppida, usun ma, et rohkem tähelepanu tuleks pöörata võimalustele liikuda Lääne-Euroopast Ida- ja Kesk-Euroopasse. Üks piirangutest - räägin siinkohal selgelt kui inglane - on keeleõpe ja kohanemisvõime keelte suhtes, ning kõik, mida PLOTEUSi projekt saab teha keeleõppe edendamiseks - ja ma loodan, et volinik nõustub siinkohal minuga - on väga oluline osa tööalasest liikuvusest.
Minu mõte mõlemas kõnealuses tähelepanekus PLOTEUSi ja juurdepääsu kohta võrgule on, et igal juhul mõelge ülemaailmsetele võimalustele, kuid tooge portaal tagasi n-ö maa peale, et sellel oleks rohkem kokkupuutevõimalusi tõeliste inimestega.
Stephen Hughes
fraktsiooni PSE nimel. - Härra juhataja, EURESi potentsiaal on tohutu, kuid suur osa sellest potentsiaalist tuleb alles realiseerida. Sellel on endiselt arvukalt piiranguid. Meie seisukoht on, et portaalist peaks saama töötajate geograafilise ja ametialase liikuvuse keskne nõuandepunkt, kuid me peaksime olema ausad ja tunnistama, et selleni jõudmiseks on veel pikk tee käia. Küll aga peaks praegusel arenenud elektroonikaajastul sellise nõuandepunkti saavutamine olema võimalik.
Töökoha otsingu eesmärgil ELis liikuda kavatsevad töötajad vajavad juurdepääsu üksikasjalikule ja piiritletud teabele, mis tagaks neile kindluse oma perega ümberasumiseks - teave peaks olema üksikasjalik kuni sellise tasandini välja, nagu nt teave koolide kohta konkreetses paikkonnas, antud koolide tulemuslikkus, õpilaste arv ja vabade kohtade olemasolu. Sama kehtib tervishoiu, elamumajanduse ja suure hulga muude teemade kohta.
Portaal küll sisaldab teavet kõnealuste teemade all, kuid on väga üldise iseloomuga ja annab riigiti vaid lühikese ülevaate. Sellise üksikasjaliku ja piiritletud teabe kogumine portaali võib tunduda tohutu ülesandena, kuid ei pea tingimata nii olema. Suur osa kõnealusest teabest on juba olemas kohalike asutuste, tervishoiuasutuste, kohalike haridusasutuste ja valitsusasutuste kodulehekülgedel. Portaali võib lisada viited kõnealustele kodulehekülgedele, et suunata üksikasjalikumat teavet vajavad kasutajad otse vajalikku kohta.
Kohalikul tasandil kättesaadavat teavet esitatakse üha enam mitmes keeles. Nii näiteks on minu enda piirkonnas kogu teave alates sellest, kuidas registreeruda hääletusele kuni vaba majutuskoha leidmiseni välja, kättesaadav poola ja veel mitmes muus keeles.
Lõpuks on kõnealune teave sageli esitatud ka mitmes kolmandate riikide keeles, mis seostub voliniku käsitletud küsimusega. Sisseränne kolmandatest riikidest ei saa lahendada raskusi, mida ELile põhjustavad demograafilised muutused, kuid saab sellele kaasa aidata. Seepärast oli mul hea meel kuulda voliniku sõnu kavatsuse kohta valmistada EURES ette tähtsa rolli etendamiseks kõnealuses protsessis.
DanutBudreikaitė
fraktsiooni ALDE nimel. - (LT) Töötajate vaba liikumine on üks neljast tingimusest, mis on Euroopa ühtse turu olemasoluks ja selle edukaks toimimiseks hädavajalik. Ühtne tööturg, mida veel ei ole välja arendatud, võimaldaks tööotsijatel omandada uusi oskusi ja kogemusi, annaks neile võimaluse tööd valida ja oma oskusi realiseerida ning tööandjad saaksid teha valiku suurema hulga töötajate seast, et tagada nõutavate spetsialistide leidmine. EURESi (Euroopa tööturuasutuste süsteem) võrgustik on vahend, mille eesmärk on luua ühtne tööturg, hõlbustades töötajate liikumist ELis, Euroopa Majanduspiirkonnas ja Šveitsis (ma ei maini siinkohal kolmandaid riike). Võrgustiku raames teevad koostööd riikide tööturuasutused, ametiühingud, tööandjate organisatsioonid ning kohalikud ja piirkondlikud asutused. Nende tegevust koordineerib Euroopa Komisjon. EURESi võrgustiku roll on teavitada, nõustada ja abistada võimalikke ringiliikuvaid töötajaid võimaluste leidmisel välismaal töötamiseks ja seoses elu-, töö- ja õppetingimustega Euroopa Majanduspiirkonna riikides, ning abistada tööandjaid, kes soovivad võtta tööle teistest riikidest pärit töötajaid.
EURESi portaal käivitati 2006. aastal ja selle kaudu pakutakse ligikaudu miljonit vaba töökohta üle kogu Euroopa. Tänaseni on portaalis end registreerinud 8 000 tööandjat ja 184 000 tööotsijat. Kuigi õigus vabalt liikuda, samal ajal kui otsitakse elu- ja töövõimalusi välismaal, on üks Rooma lepinguga ettenähtud Euroopa kodanike põhiõigusi, kohaldavad paljud vanad liikmesriigid endiselt üleminekuperioode 2004. ja 2007. aastal liiduga ühinenud riikide suhtes. Saksamaa plaanib tööpuuduse kõrge taseme tõttu riigis pikendada üleminekuperioodi tööturu avamiseks kuni 2011. aastani. Mõned teabeallikad märgivad, et me seisame ELis silmitsi tööjõu puudusega, samas kui teised räägivad tööpuuduse kõrgest tasemest. EURESi portaalis on miljon vaba töökohta, kuid tööjõu vaba liikumine on piiratud. Kui tõhus on EURES? Ma toon teile näite oma kodumaa, Leedu, kohta. Ametliku statistika kohaselt lahkus Leedust nelja aasta jooksul 34 000 töötajat, kuid ainult 405 inimest kahe ja poole aasta jooksul tegid seda EURESi teenuste abil. Meediakanalid esitavad sageli jahmatamapanevat teavet võõrtöötajate orjusest Itaalias, Hispaanias ja Ühendkuningriigis, kus uutest liikmesriikidest pärit töötajad leiavad eest ebainimlikud töö- ja elamistingimused. Kas selle puhul ei ole tegemist EURESi süsteemi puudulikkusega? Inimesed ei saa piisavalt teavet töö- ja elutingimuste kohta ega tea, kelle poole probleemide ilmnemisel pöörduda. 2006. aasta tegevus näitas, et töötajate vabale liikumisele on tekkinud uued takistused: need on praktilised probleemid, eluase, keel, töö leidmine partneri või abikaasa jaoks ning psühholoogilised raskused uue riigiga kohanemisel ja koju tagasipöördumise plaanid. On tänuväärne, et komisjon hakkab 2007. aastal rakendama liikuvuse tegevuskava, mis aitab lahendada tekkinud probleeme. Sellele aitaks kaasa ka ainukontrolli põhimõttel põhinev teabesüsteem geograafilise ja ametialase liikuvuse kohta.
Ryszard Czarnecki
Härra juhataja, luban, et erinevalt Philip Bushill-Matthewsist, eelmisest sõnavõtjast, ei räägi ma küberruumist ega võimalustest, mis selles navigeerimine võiks avada Kesk- ja Ida-Euroopa kodanike jaoks.
Resolutsiooni projekt on täis kiidusõnu EURESi, Euroopa tööturuasutuste süsteemi kohta. Meile peaks siiski olema teada, et mõne vaatleja jaoks on EURES näide üleliigsest Euroopa bürokraatiast. Nagu minu Leedu kolleeg just äsja märkis, kasutas vaevalt 8% välismaale tööle läinud leedulastest EURESi pakutavaid vahendeid. Seda on tõesti väga vähe.
Võib-olla ei ole EURES tegelikult üleliigse bürokraatia juhtum, kuid olukord oleks palju lihtsam, kui Euroopa tööturg lõpuks ometi täielikult liberaliseeritaks. Eurooplased saaksid siis tegelda tööotsingutega normaalsel viisil, ega peaks ilmtingimata kasutama EURESit.
Loomulikult peaks toetama kõiki meetodeid, sealhulgas ametlikku teavet vabade töökohtade kohta hooaja- või ajutiste töötajate jaoks. Esmajärjekorras peaks see puudutama liidu liikmesriikide kodanikke. Kolmandate riikide kodanikud, sealhulgas nende riikide kodanikud, kellega EL teeb koostööd Euroopa naabruspoliitika raames, peaksid tulema teises järjekorras.
Kaks aastat ja kaks kuud tagasi, kui me võtsime vastu liikmesriikide tööhõivepoliitika suunised, rõhutasime vajadust kõrvaldada kõik tõkked töötajate vabalt liikumiselt Euroopas, nagu aluslepingutega on ette nähtud. On kahetsusväärne, et Saksamaa, Austria ja mitmed teised liikmesriigid ei võtnud kõnealust üleskutset kuulda ning säilitavad endiselt tõkkeid, mis takistavad juurdepääsu tööturule. See on vastupidine Euroopa Liidu aluseks olevatele põhivabadustele, nagu minu kaasliikmed sedastasid. Vaba juurdepääs tööturule saab lõpuks teoks, kuid vahepeal raisatakse palju aega. Me peaksime siin ja praegu arutama üldiste, mitte poolikute meetmete üle.
Elisabeth Schroedter
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Härra juhataja, minu kaasliikmetel on täiesti õigus öelda, et EURES on loomas Euroopa edulugu. Ilma EURESi võrgustikuta ei oleks geograafiline ja ametialane liikuvus Euroopas võimalik sellises ulatuses, nagu see toimub täna ega oleks kättesaadav töötajatele, kes teavad oma õigusi ja on seega suutelised neid teostama. Kui EURESi süsteemi ei oleks, eksisteeriks Euroopa Liidu neljas vabadus üksnes paberil.
Seepärast ma ei mõista, volinik, miks te ei näita üles rohkem pühendumist EURESi parandamisele, teisisõnu rohkemate keskuste loomisele ja kvaliteedi tõstmisele, nt hea tava mudelite kaudu piirialadel. Tõesti, neid peaks ilmuma nagu seeni pärast vihma, et saavutada teie töötajate liikuvuse Euroopa aasta eesmärgid ja suurendada geograafilist liikuvust Euroopas. Siinkohal on tõesti vaja rohkem pühendumust. Oskustööliste puuduse all kannatavad piirkonnad saaksid sellest eriti palju kasu, kui liikuvus Euroopas lihtsamaks muudetaks. Loomulikult on siiski esmalt ja ennekõike liikmesriigid need - ja ka nõukogu on jälle kord tähelepanuväärne on tegevusetuse pärast -, kes kasutavad pidureid.
Sotsiaalkindlustussüsteemide vastastikusel tunnustamisel on ikka veel pikk tee käia, enne kui saavutatakse tase, mis võimaldaks töötajatel asuda teise liikmesriiki tööle ilma, et nad kaotaksid osa oma sotsiaalkindlustusest. Veelgi raskem on see töötajate jaoks nendes liikmesriikides - nagu minu enda kodumaa -, kus endiselt nõutakse liikuvuse piiramist üleminekuperioodiks. Nendes riikides toimub liikuvus ebaseaduslikes ja habrastes tööhõivetingimustes; must turg paneb paika palgad ja tööohutuse. Sotsiaalse dumpingu vastane võitlus saab aga toimuda üksnes seadusliku liikuvuse alusel.
Seepärast hämmastab mind, miks valitsused, nagu näiteks Saksamaa valitsus, teevad ühelt poolt oskustööliste puudusest kuuma teema, kuid teisalt puudub neil julgus lubada Ida-Euroopa riikidest pärit inimestel teostada nende liikumisvabadust, lahendades sel viisil ka lõppude lõpuks vahest lausa absurdse olukorra piiridel. Ma pöördun palvega ka tööturu osapoolte poole, et nad teeksid rohkem ära liikuvuse suurendamiseks eri riikides ning teostaksid avalikku kontrolli, et tuua päevavalgele mustad lambad ning lõpetada nendepoolne kasusaamine sotsiaalsest dumpingust.
Derek Roland Clark
fraktsiooni IND/DEM nimel. - Härra juhataja, Euroopa hõlmab väga erisugust geograafiat, maastikku ja kliimat, mis on loonud hulgaliselt erinevaid elustiile ja majandusi. Eriti mitmekesised on alati olnud töötavad ning erinevalt on arenenud tööseadused. Erinevad inimesed töötavad erineval viisil. Erinevused lisavad elule vürtsi. Te sekkute sellesse omal riisikol, sest erinevused peituvad täistööhõive ja tööseaduste sisimas.
Tööhõivekomisjoni täisnimi on tööhõive- ja sotsiaalkomisjon ning suurim sotsiaalne hüve nii üksikisikule kui ka ühiskonnale on loomulikult see, kui inimestel on tööd. 2005. aasta aprillis oli Saksamaal tööpuudus 10%, samas kui Ühendkuningriigis oli kõnealune näitaja 4,5%, kuid Ühendkuningriik on võtnud ka vähem ELi tööseadusi üle. Tööpuuduse tase on kõrge paljudes Ida-Euroopa riikides. Nad on teinud edusamme, olukord on mõningal määral paranenud ja viimane asi, mida nad tahavad, on vahetada nõukogude võim majanduse vastu, mida juhivad mittevalitud komissarid vastavalt mittevalitud ELi volinike tsentraliseeritud otsustele.
Euroopale ei ole vaja, et EL kehtestaks kõigi suhtes ühtse tööseaduste kogumi. Seda liiki piirangud võivad põhjustada üksnes tööpuuduse kasvu, tuues kaasa seninägematu sotsiaalse rahulolematuse. Ma loodan, et keegi meist ei soovi seda uuesti näha.
Csaba Őry
(HU) Palju on olnud juttu geograafilise ja ametialase liikuvuse kasvust ELis kui tööpuuduse vähendamise ja majandusliku konkurentsi suurendamise võtmetegurist.
27 liikmesriigiga Euroopa Liidul on väga suur tööjõu reserv, kuid vabade töökohtade ebavõrdse piirkondliku jagunemise tõttu ei suuda ta pakkuda tööhõivevõimalusi märkimisväärsele osale karjääri alustajatest ja üle 50aastastest töötajatest. Selle tulemusel on võõrtöötajate sisserände kiirendamine kolmandatest riikidest - isegi kui liidus on sobiv ja kvalifitseeritud tööjõud olemas - nüüd pakiline teema.
EURESi võrgustik etendab väljapaistvat rolli pakkumise ja nõudluse vahelises suhtes, kuid on kahetsusväärne, et sellele ei ole ikka veel antud vajalikku toetust ELi vahenditest, mis on eraldatud arengueesmärkide jaoks. Seda demonstreerib selgelt järgmine tõsiasi: ma olen kuulnud, et on olemas 700 EURESi nõustajat (kuigi Vladimir Špidla mainis 800); kui me võrdleme seda arvu 20 miljoni kodanikuga 27 liikmesriigis, kes ei suuda tööd leida, siis on ilmselgelt tegemist tühise arvuga. Vaid 25-26 nõustajat riigi kohta, mis on vaid tilk ookeanis ja mitte mingil juhul piisav käesoleva ülesande jaoks.
Teine probleeme tekitav küsimus on minu arvates see, et sel ajal kui teave tööotsijate kohta on portaalis kättesaadav, on teavet töövõimalusi pakkuvate ettevõtete kohta hoopis vähem. Viimaste andmete kohaselt on EURESis esindatud kokku 11 000 ettevõtet. Selleks, et ettevõtted selles senisest enam osaleksid, läheb vaja hoopis suuremat teabekampaaniat. Mulle tundub, et EURESi võrgustiku ja portaali arendamine ning tõuge selleks on Euroopa ühine huvi ja seega nõuan ettepanekute vastuvõtmist.
Proinsias De Rossa
juhataja, pole kahtlust, et EURES on väga oluline ja hästi toimiv programm, kuid seda on vaja täiustada.
Ma tahan käsitleda ühte konkreetset küsimust seoses liikuvusega, mis - nagu me kõik nõustume - on Euroopa jaoks vajalik ja hea. Probleem, millele ma konkreetselt viitan, on seotud nende ELi kodanikega, kes tulevad Iirimaale koos mitte-ELi kodanikust abikaasaga.
Viimase mõne nädala jooksul on Iirimaa valitsus andnud välja 120 sellise abikaasa väljasaatmise korraldust. Tean, et veel paljudele on Iiri ametiasutused teada andnud, et nende elamisloa taotlus on kohtuotsuse ootusel ajutiselt peatatud, mis tõenäoliselt ei saabu enne 2009. aastat. Nende Euroopa Liidu kodanike jaoks, kes tahavad kolida Iirimaale sooviga vabale töökohale asuda ja avastavad, et neid piiratakse, kuna nad on abielus mitte-ELi kodanikuga, on tegemist selge liikuvuse takistamisega Euroopas.
Mulle tundub, et see on ebaõiglane nende suhtes, kes tahaksid ümber asuda ning kahekordselt ebaõiglane nende suhtes, kes on juba ümber asunud ja elavad - mõnel juhul pikka aega - koos abikaasaga Iirimaal, kes nüüd välja saadetakse. Ma palun volinikul võtta kiiremas korras ühendust Iiri ministriga ja nõuda tal tühistada väljasaatmise korraldused, anda asjaomastele perekondadele ajutised elamisload ning teha lõpp ebakindlusele, millega nad tuleviku suhtes silmitsi seisavad.
Kui me suhtume tõsiselt liikuvusse Euroopas, ei tohiks seda liiki probleemid esile kerkida. Olen veendunud, et antud juhul kehtiv Iiri seadus on vastuolus Euroopa Liidu 2004. aasta direktiiviga liikuvuse ja elukoha kohta ning vastuolus ka Euroopa Liidu diskrimineerimisvastaste õigusaktidega, sest kõnealust piirangut kohaldatakse üksnes ELi mitte-Iiri kodanike abikaasade suhtes. Tegemist on kahe tõsise probleemiga ja ma palun volinikul tungivalt esitada kohe ja kiiresti protest Iiri ametiasutustele, täpsemalt minister Brian Lenihanile, et see probleem leiaks viivitamata lahenduse.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Härra juhataja, tahaksin juhtida tähelepanu kahele käesoleva arutelu käigus tõstatunud probleemile. Esiteks on vaja täielikult rakendada ühte põhivabadustest, mis toetab Euroopa siseturgu, täpsemalt tööjõu vaba liikumist. Uutest liikmesriikidest pärit töötajate puhul piiratakse kõnealust vabadust tõsiselt, näiteks Saksamaal ja Austrias. Selline olukord kahjustab selgelt töötajate liikuvust Euroopa Liidu territooriumil.
Teiseks on vaja osutada tugevat toetust tööhõivemäära tõstmiseks, eelkõige uutes liikmesriikides. Näiteks minu kodumaal Poolas on tööhõive määr meeste seas 51% ja naiste seas vaevalt 46%. Võrdluseks olgu öeldud, et Ameerika Ühendriikides ja Skandinaavia riikides ületab kõnealune näitaja juba 70%.
Gunnar Hökmark
Härra juhataja, ma arvan, et suurenenud liikuvuse tähtsuse osas valitseb laialdane mõistmine ning kõik kogemused seoses töötajate ja teadlaste liikuvusega on äärmiselt head igal pool. Edu seisneb paljuski liikuvuses ja Euroopa tasandi koostöös - me teame, et see on oluline tööhõive kvaliteedi ja tööturu tõhususe jaoks, me teame, et see on tõeliselt euroopalik idee ja me teame ka, et see on äärmiselt tähtis üksikisiku valikuvõimaluste seisukohalt. Kuid seda öeldes tuleb siiski tunnistada, et meie ees seisab endiselt rida takistusi.
EURESi programmi tuleb toetada ja tagada, et selle töö toimiks hästi. Samas peame me tagama, et takistused, näiteks üleminekueeskirjad, kaotataks võimalikult kiiresti, sest selline olukord, kus ühelt poolt püütakse suurendada liikuvust ja teiselt poolt nõustutakse selle piiratusega, on vastuoluline.
Teine asi, mida ma pean seoses käesolevaga vajalikuks öelda, on, et isegi kui me kõnealused takistused kõrvaldame, on liikuvus endiselt liiga piiratud. See kehtib nii meie riigisisese tööjõuturu kohta kui ka piiriüleselt. Minu arvamuse kohaselt võiks EURESi portaali kasutada mitte üksnes teavitamise ja turvalisuse suurendamise eesmärgil nende jaoks, kes soovivad minna teise riiki ja teisele tööturule, nagu härra Andersson sellele eelnevalt tähelepanu juhtis, vaid samuti kõikide otsuseid tegevate asutuste teavitamiseks Euroopa tööturgudel püsivatest takistustest, sest lõhe nägemuse ja teooria ning tegelikkuse vahel on küllaltki suur. Ja ma arvan, et EURES võiks etendada teavitavat rolli kahel suunal: nendele, kes soovivad siseneda teistele tööturgudele, aga ka kõigile meile endile ja meie liikmesriikidele, et muuta liikumine tegelikkuses lihtsamaks. See on probleem, mille üle võiksime siin ja täna täiendavalt arutleda.
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Daamid ja härrad, minu arvates näitas arutelu selgelt, et EURES on hea vahend, millel on oma otstarve ja mis on kasulik: see annab tõelise panuse tööjõu vabale liikumisele, aidates kaasa liikuvusele ning aidates inimestel saada rohkem teavet tööturu kohta kogu Euroopa Liidus ja töötajate õiguste kohta.
Teiselt poolt rõhutati arutelus ka seda, et me ei ole veel saavutanud mingit täiuslikku või lõplikku olukorda ning EURESi edasiarendamist tuleb jätkata.
Arutelus tõstatati mõningaid selliseid küsimusi, mida ma praegu eraldi kommenteerima ei hakka, kuna need on väga spetsiifilise ja korraldusliku iseloomuga, ning ma usun, et igaüks neist on väärt eksperthinnangu läbiviimist.
Käesolevas arutelus ilmnes selgelt asjaolu, et komisjoni üldine idee kõnealust portaali edasi arendada ning Euroopa Parlamendi üldine nägemus portaali eesmärgist ja arengust on enam-vähem sarnased ning pakuvad meile võimaluse tõeliselt tõhusaks ja kasulikuks pikaajaliseks koostööks ja vastastikuseks inspiratsiooniks.
Lisaks tahaksin juhtida tähelepanu sellele, et paljud siin väljaöeldud mõtted läksid kaugemale praegu parlamendis arutluse all olevast küsimusest, näiteks siseriiklike õigusaktide küsimus, kuid ma võtsin need kindlasti teadmiseks ja kaalutlen neid täiendavalt.
