Stemmeforklaringer
Jean-Pierre Audy  
Jeg er glad for, at Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender enstemmigt godkendte Rådets fælles holdning om særprogrammet om forebyggelse af narkotikamisbrug og information af offentligheden som en del af det generelle program om grundlæggende rettigheder og retfærdighed i overensstemmelse med anbefalingen fra min kollega fru Inger Segelström.
Det er beklageligt, at Rådet, samtidig med at det accepterede Parlamentets holdninger, også afviste de ændringsforslag, der vedrørte Parlamentets mulighed for at blokere Kommissionens afgørelser om programmets gennemførelse, især i forbindelse med valg af prioriteringerne for regnskabsåret. Jeg finder det også beklageligt, at Kommissionen i sin erklæring i plenarforsamlingen fandt det passende at erklære, at dens tilsagn om at forelægge de nødvendige oplysninger vedrørende udkastet til årsprogrammerne for Europa-Parlamentet var en undtagelse. Dette program skal iværksættes hurtigst muligt, og det er heldigt, at udvalget godkendte den fælles holdning.
Pedro Guerreiro  
Problemet med narkotikamisbrug kræver vedtagelse af et sæt tværgående politikker, der bl.a. omfatter forebyggelse, behandling og reintegration samt kampen mod narkotikahandel, organiseret kriminalitet og hvidvaskning af penge.
Disse offentlige politikker er topprioriteringer, da narkotikamisbrug har alvorlige menneskelige og sociale konsekvenser hos specielt de yngre generationer.
De skal ledsages af andre offentlige politikker, der skal forbedre folks levevilkår ved at sikre dem adgang til sundhedspleje, fødevarer, boliger, skolegang, uddannelsesmæssig succes og stabil beskæftigelse samt ved at beskytte retten til en rimelig løn, til kunstnerisk frihed og kulturel nydelse samt til sport.
I betragtning af dets målsætninger og handlinger kan særprogrammet om forebyggelse af narkotikamisbrug og information af offentligheden, der er udviklet på EU-plan, medvirke til at forbedre udvekslingen af information og forebygge brugen af narkotika ved at støtte og supplere foranstaltningerne i de enkelte medlemsstater. Det (utilstrækkelige) beløb på næsten 21 millioner euro til de 27 medlemsstater i perioden fra 2007 til 2013 vil også blive anvendt fuldt ud i praksis.
Jean-Pierre Audy  
Jeg stemte for den fremragende betænkning af min fortræffelige tjekkiske kollega hr. Miroslav Ouzký om det internationale sundhedsregulativ, der blev revideret i 2005 af Verdenssundhedsorganisationens generalforsamling. Formålet med dette regulativ er at forhindre spredningen af sygdomme og beskytte borgerne mod disse sygdomme uden en unødvendig og bekostelig indblanding i den internationale handel. Denne internationale sundhedsmekanisme skal implementeres hurtigst muligt og med en koordineret indsats på EU-plan, fordi smitsomme sygdomme, som påpeget af min beundringsværdige franske kollega Françoise Grossetête, udgør en trussel og en udfordring for alle lande.
Sådanne sundhedsmæssige spørgsmål vil atter rejse spørgsmålet om kvaliteten af kontrollerne ved vores ydre grænser både over for mennesker og varer. Det er vigtigt at støtte udviklingen af det europæiske center for sygdomsforebyggelse og -kontrol (ECDC), der blev oprettet i 2004, samt EU's system for tidlig varsling og reaktion vedrørende trusler mod folkesundheden, der skal fremme en hurtig og sammenhængende gennemførelse af det internationale sundhedsregulativ (IHR) i EU's medlemsstater.
Irena Belohorská  
Da vi ikke havde en forhandling om betænkningen fra vores kollega hr. Ouzký om det internationale sundhedsregulativ, vil jeg gerne udtale mig herom på denne måde.
Den stigende internationale handel og større mobilitet i EU øger faren for internationale udbrud af smitsomme sygdomme i EU eller en overførsel hertil af sådanne sygdomme fra mere fjerntliggende kontinenter. Reaktionen på sådanne epidemier ved hjælpe af defensive metoder skal integreres og koordineres, hvis den skal være effektiv. I dag har vi i EU det europæiske center for sygdomsforebyggelse og -kontrol (ECDC), der har bekæmpelse af masseepidemier som en del af dets pligt. Samtidig er medlemsstaterne medlemmer af Verdenssundhedsorganisationen, der har udstedt det internationale sundhedsregulativ, der også handler om kampen mod sygdomme, der kan spredes fra et land til et andet.
Der er en beslutning fra Kommissionen om systemet for tidlig varsling og reaktion i forbindelse med overvågning af og kontrol med overførbare sygdomme. EU råder også over nye finansielle redskaber såsom EU's Solidaritetsfond og handlingsprogrammet for folkesundhed som et nyt instrument for tidlig varsling og reaktion i alvorlige nødstilfælde. Samtidig har medlemsstaterne i henhold til subsidiaritetsprogrammet kontrol med deres sundhedstjenester.
I betragtning af dette komplekse system af talrige love på adskillige niveauer bliver det vanskeligt at reagere hurtigt og enstemmigt, hvis der er risiko for en epidemi. EU's og medlemsstaternes systemer skal være bedre forbundet, så vi ikke kommer i en situation, hvor vi har en europæisk lovgivning, der ikke svarer til medlemsstaternes ønske om en hurtig indsats.
Ilda Figueiredo  
Det internationale sundhedsregulativ, der er vedtaget af WHO (Verdenssundhedsorganisationen) er et nyt instrument, der skal beskytte verdenssundheden. Det erstatter de tidligere efterkrigsregulativer, der havde særlig fokus på grænsekontrol og i særdeleshed sundhedskontroller af skibe og deres besætninger, og som omfattede en international vaccination mod gul feber, hvortil der efterfølgende blev tilføjet flere andre vaccinationer. Nye sundhedsmæssige emner som f.eks. tuberkulose og malaria og tilmed helt nye sygdomme som f.eks. fugleinfluenza og risikoen for en pandemisk influenza har gjort et internationalt samarbejde og internationale oplysninger om folkesundheden endnu mere presserende.
Nylige trusler om epidemier og pandemier har vist, at ingen lande eller regioner er immune over for sundhedsmæssige problemer, og at det ikke er muligt at garantere dette. Det nye regulativ fremmer informationsudvekslinger og tilskynder landene til at koordinere deres indsats mod globale trusler i erkendelsen af, at alle lande er vigtige på samme måde som gensidig støtte.
I Portugal har sundhedsovervågning af grænser, internationale vaccinationer og rådgivning af rejsende fået stadig mindre opmærksomhed, specielt på grund af den nuværende regerings lukning af de regionale offentlige sundhedscentre. Uden et ordentligt nationalt overvågningssystem vil der også fremover kun være middelmådig opmærksomhed på disse områder.
Françoise Grossetête  
Jeg stemte for denne betænkning. For 20 år siden blev smitsomme sygdomme ikke betragtet som en alvorlig trussel. I dag udgør de en risiko og en udfordring for ethvert land. Trusler som f.eks. pandemisk influenza, malaria og tuberkulose udgør en sundhedsrisiko på grund af virusmutationer, stigende antibiotikaresistens og svage sundhedssystemer.
De nye sundhedsrisici omfatter også sygdomme, der overføres via fødevarer, kemiske, biologiske eller nukleare ulykker eller angreb samt industriforurening og klimaændringer. Disse trusler kan bringe millioner af menneskers liv i fare i adskillige lande.
Den øgede globalisering og stigende internationale strømme og handelsaktiviteter er skærpende faktorer. Det er derfor helt afgørende med et internationalt samarbejde for at kontrollere infektionssygdomme. I denne forbindelse er det vigtigt at eliminere enhver unødvendig indblanding i den internationale trafik og handel.
Denne betænkning giver medlemsstaterne et ekstra incitament til at udvikle flere fælles aktioner baseret på udveksling af gode praksis. Indførelsen af tidlige varslingssystemer i tilfælde af alvorlige pandemier i nabolande og tredjelande er også helt afgørende.
Miroslav Mikolášik  
Jeg vil gerne kommentere betænkningen fra hr. Ouzký om det internationale sundhedsregulativ, som jeg støttede med min stemme.
Dette juridiske redskab er nødvendigt for på fokuseret vis at sikre forebyggelse, beskyttelse og i særdeleshed kontrol i forbindelse med sygdomsspredning. Samtidig sikrer dette redskab, at den offentlige sundhedssektor reagerer på passende vis over for de forskellige risici.
Denne standard, der først blev vedtaget af Verdenssundhedsorganisationens medlemslande (1951), er efterfølgende allerede blevet ændret fire gange. Dens gradvise gennemførelse i dens nuværende udformning startede i juni 2007.
Denne tekst giver den af Kommissionen vedtagne klart definerede fortolkning af EU's holdning, og den præciserer EU's rolle ved gennemførelsen af det internationale sundhedsregulativ. Den undersøger også eksistensen og rollen af det europæiske center for sygdomsforebyggelse og -kontrol (ECDC) og EU's system for tidlig varsling og reaktion (EWRS) vedrørende trusler mod folkesundheden.
Denne betænkning vil yderligere bidrage til beskyttelsen af borgernes sundhed, og derfor hilser jeg dens vedtagelse velkommen.
Jean-Pierre Audy  
Jeg stemte for beslutningsforslaget fra adskillige politiske grupper inklusive Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) og De Europæiske Demokrater (PPE-DE) om EU's mål for det ottende møde i partskonferencen under De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af ørkendannelse, der finder sted i Madrid fra den 3. til den 14. september 2007. En bemærkelsesværdig konsekvens af den aktuelle opvarmning af planeten er det faktum, at den udtørrer kilder gennem fordampning og reducerer vandstanden i floder og i grundvandsreservoirer, hvorved den ødelægger jordbundens overfladestruktur. Ifølge De Forenede Nationers Miljøprogram (UNEP) påvirker ørkendannelsen i øjeblikket omkring 25-30 % af verdens overfladeareal, og mellem 1,2 og 2 milliarder mennesker i mindst 100 stater er i fare. På globalt plan er der en stigende ørkendannelse, hvilket fører til fattigdom, tvungen migration og konflikter. Efter min mening skal EU hurtigst muligt gennemføre en europæisk vandpolitik - ikke kun med hensyn til kvalitet, men også med hensyn til kvantitet.
Glyn Ford  
skriftlig. - (EN) Jeg støtter det fælles beslutningsforslag om FN's konvention om bekæmpelse af ørkendannelse og det igangværende møde i Madrid. Som vi ved, berører ørkendannelse 20-30 % af verdens landområder og 1,2-2 milliarder mennesker - hvoraf mange lever i dyb fattigdom - i mindst 100 lande.
Som følge af klimaændringerne og menneskets indgriben med skovfældning og udvidelse af landbrugsarealerne bliver større og større dele af verden til ørken. Konsekvensen er øget fattigdom, tvangsflytninger og konflikter. Darfur er et tydeligt eksempel på dette, hvor ørkendannelse har næret en kompleks konflikt mellem nomader og landbrugere, hvor landbrugerne er blevet drevet østpå og ind på førstnævnte gruppes områder med hundredvis af flygtninge, voldtægter, ødelæggelser og mord til følge. Kun en effektiv og øjeblikkelig international indsats kan hindre, at Darfur bliver den første af mange lignende konflikter, der har ørkendannelse som bagvedliggende årsag.
Luís Queiró  
Uagtet den videnskabelige uenighed om miljøspørgsmål er der som bemærket i beslutningen ingen tvivl om, at ekstreme klimatiske begivenheder såsom oversvømmelser og tørker, der er kædet sammen med klimaforandringer, bliver mere hyppige og har mere drastiske virkninger, hvilket yderligere øger risikoen for samt de negative økonomiske og sociale konsekvenser af ørkendannelse.
Der er heller ingen tvivl om, at disse negative konsekvenser føles både i de lande, der er direkte påvirkede samt i nabolandene. I det mindste af denne årsag - og i betragtning af at EU's grænseegne undergår en ørkendannelsesproces - skal det næste topmøde mellem EU og Afrika tackle dette spørgsmål på en pligtopfyldende og vedholdende måde.
Det er også værd at nævne spørgsmålet om ørkendannelse inden for selve EU. Derfor skal den helt nødvendige reform af den fælles landbrugspolitik tage hensyn til behovet for at bekæmpe ørkendannelse, og her er en politik for bosættelse af mennesker i landdistrikter også meget vigtig.
Forhåbentlig vil både politikken og politikerne anskue tingene i et langsigtet perspektiv, så de forestående problemer kan løses i tide. Det er tilfældet med ørkendannelse: Historiebøgerne er fulde af lektier, der skal læres i tide.
Brian Simpson  
skriftlig. - (EN) Ørkendannelse er et alvorligt problem, der påvirker mange dele af verden, og det er vigtigt at finde en global løsning på problemet.
Manglende handling vil skabe alvorlige problemer for mange mennesker, navnlig i udviklingslandene, og derfor er det rigtigt, at FN bør handle nu med støtte fra os.
Jeg vil stemme for det fælles beslutningsforslag, men jeg håber, at dette er starten på en proces, der skal føre til en løsning af dette problem, og at vi i de kommende år ikke vil fortryde, at vi ikke greb til handling, da vi havde muligheden for det.
Ørkendannelse er en katastrofe, som vi må undgå. Denne beslutning er et første skridt. Som EU må vi føre an for at få vendt denne tendens.
Peter Skinner  
skriftlig. - (EN) Jeg støttede beslutningsforslaget for at presse på for en yderligere indsats for at få en løsning på dette voksende problem. Jeg er især bange for, at spørgsmålet er skjult for mange i den "udviklede" verden, fordi virkningerne ofte findes i den "underudviklede" verden. Darfur er et eksempel, hvor den underliggende årsag er en konflikt, der skyldes ørkendannelse.
Koenraad Dillen
(NL) Hr. formand! Parlamentet kan ganske vist roses for det officielle Europas menneskerettighedspolitik, men det er en realitet, at menneskerettighedsklausulerne i aftalerne med utallige arabiske og afrikanske stater ofte forbliver tomme ord, og at der ikke er tale om en virkelig og konsekvent menneskerettighedspolitik.
Og hvad så med politikken over for Kina, hvor det jo er tydeligt for enhver, at Unionens og dens medlemsstaters handelsmæssige og økonomiske interesser vejer tungere end menneskerettighederne?
Men toppunktet er naturligvis politikken over for Tyrkiet. Mens der i betænkningen konstant henvises til kvinders rettigheder, sætter Europa døren på vidt gab for dette islamiske land, hvor situationen for kvinders rettigheder siden AKP's tiltrædelse konstant forværres. Vores gruppe og Vlaams Belang vil i hvert fald ikke længere medvirke til et sådant hykleri.
Frank Vanhecke
(NL) Hr. formand! Hr. Dillen henviste netop med rette til den store kløft mellem på den ene side Europas officielle retorik og på den anden side EU's konkrete menneskerettighedspolitik.
Jeg vil gerne tilføje mere. Mens Europa i hele verden ved hjælp af dialogen om menneskerettighederne, som roses i høje toner her, men som er uforpligtende, betragter et åbent vestligt samfunds værdier og frem for alt ytringsfriheden som uhyre vigtige, konstaterer vi alligevel, at munden lukkes på dem, som forsvarer den samme europæiske værdi i form af ytringsfrihed i vores egen officielle europæiske hovedstad, Bruxelles. Jeg synes, at Parlamentet og dets formand bør tage afstand fra diktaterne fra Bruxelles' socialdemokratiske borgmester Thielemans, som forbyder en kritisk røst mod den intolerante islams fremmarch i vores egen europæiske hovedstad og i alle vores europæiske lande. Jeg vil i hvert fald være med til at demonstrere på tirsdag den 11. september, tæt ved Europa-Parlamentet, for ytringsfriheden og mod islams fremmarch.
Jean-Pierre Audy  
skriftlig. - (FR) Jeg stemte for betænkningen af min spanske kollega Elena Valenciano Martínez-Orozco om dialoger om menneskerettigheder og samråd om menneskerettigheder med tredjelande. Menneskerettigheder er en del af EU's kerneværdier, og det er meget vigtigt at sikre, at de automatisk står i centrum for EU's politiske dialoger med tredjelande. Rådet skal anvende menneskerettigheds- og demokratiklausulen systematisk i alle EU-aftaler og relationer til tredjelande.
Derfor støtter jeg tanken om øget interinstitutionel sammenhæng og om at finde måder, hvorpå man kan fremme koordineringen mellem de forskellige EU-institutioner (Rådet, Kommissionen og Parlamentet) ved at oprette en interinstitutionel trilog om den politiske dialog og dialogerne og samrådene om menneskerettigheder. I en tid, hvor værdier udhules på en planet, som bliver mere og mere kompleks, skal EU sørge for respekt for de værdier, som er knyttet til menneskerettigheder og demokrati i alle dets projekter og programmer, særligt dem, der relaterer sig til udviklingsbistand og fagligt, handelsmæssigt og finansielt samarbejde.
Patrick Gaubert  
skriftlig. - (FR) Elena Valencianos betænkning om dialoger om menneskerettigheder og samråd om menneskerettigheder med tredjelande er netop blevet vedtaget med et stort flertal, og jeg ønsker ordføreren tillykke med sit omhyggelige arbejde.
Betænkningen fastslår med rette, at menneskerettighedsspørgsmål bør behandles inden for rammerne af den overordnede politiske dialog, som føres med tredjelande. Faktisk er fremme af menneskerettigheder en grundlæggende del af EU's udenrigs- og udviklingspolitik.
Jeg er også glad for, at betænkningen opfordrer Rådet og Kommissionen til at strømline dialog- og høringsprocedurerne. Øget interinstitutionel sammenhæng og samarbejde ville give EU's menneskerettighedspolitik større troværdighed på den internationale scene. Der kræves også objektiv analyse og overvågning.
Endelig understreger betænkningen betydningen af at sikre, at disse dialoger bliver gennemsigtige på EU-niveau, og af at forstærke Europa-Parlamentets rolle i den forbindelse. Det var alt sammen grunde til, at jeg støttede vedtagelsen af betænkningen under den endelige afstemning i plenarforsamlingen.
Pedro Guerreiro  
skriftlig. - (PT) Det er uden tvivl afgørende at fremme menneskerettighedernes universalitet og udelelighed, "hvilket ikke kun gælder de borgerlige og politiske rettigheder, men også de sociale, miljømæssige, økonomiske og kulturelle rettigheder".
Der er imidlertid nogle modsigelser i betænkningen: F.eks. påstår betænknigen, at dialogen med et tredjeland om menneskerettigheder vil blive ført efter aftale med sidstnævnte, samtidig med at den truer med, at EU i tilfælde, hvor sidstnævnte afviser denne dialog, må overveje særlige foranstaltninger i landet, idet det til formålet vil anvende et "finansieringsinstrument til fremme af demokrati og menneskerettigheder på verdensplan".
Vil medlemsstaterne gå med til at anvende denne foranstaltning gensidigt? Naturligvis ikke, for "dialogen" med tredjelande om menneskerettigheder er ikke et forum for drøftelse af menneskerettighederne i EU, men i disse lande.
Eksemplet er med til at illustrere det virkelige mål, som er at forsøge at udnytte menneskerettigheder som et middel til pression og indblanding, når det passer de store europæiske magter og er i deres interesse. Betænkningen, der er klar over denne mulighed, som den ikke ligefrem støtter, understreger behovet for "sammenhæng" og "troværdighed" fra EU's side. Tavsheden om CIA's ulovlige flyvninger taler for sig selv.
David Martin  
skriftlig. - (EN) Jeg stemte for denne betænkning, hvor Kommissionen og Rådet opfordres til at skabe større sammenhæng i EU's menneskerettighedsdialoger med tredjelande. Jeg støtter navnlig opfordringen til, at Parlamentet i højere grad inddrages i forbindelse med indholdet i igangværende dialoger, og opfordrer til brug af mere konsekvente kriterier og overvågningsmekanismer.
Andrzej Jan Szejna  
skriftlig. - (PL) Jeg stemmer for betænkningen om dialoger om menneskerettigheder og samråd om menneskerettigheder med tredjelande.
I betænkningen berøres det meget vigtige spørgsmål om Europa-Parlamentets passende repræsentation i de dialoger, som EU fører med tredjelande. Man skal systematisk inkludere sager om menneskerettigheder i EU's arbejdsplan. Man skal samtidig sikre, at Europa-Parlamentet er tilpas engageret i alle sager om menneskerettigheder.
Jan Andersson, Göran Färm, Anna Hedh og Inger Segelström  
Vi har valgt ikke at støtte betænkningen, da den tager sigte på at svække visse af Kommissionens gode intentioner om at skabe et mere bæredygtigt fiskeri.
Fiskeriet i EU skal være mere økologisk bæredygtigt for at kunne værne om både de marine miljøer i EU og fiskeriets overlevelse på længere sigt.
Jean-Pierre Audy  
skriftlig. - (FR) Jeg stemte for den meget fine initiativbetænkning af min fremragende spanske kollega Carmen Fraga Estévez som svar på Kommissionens meddelelse om opnåelse af bæredygtighed i EU's fiskeri ved hjælp af et maksimalt bæredygtigt udbytte (maximum sustainable yield - MSY).
Som fru Fraga Estévez er jeg glad for, at Kommissionen erkender, at den nuværende fiskeriforvaltningspolitik har slået fejl, og jeg byder dens forslag velkommen om at udarbejde en ny forvaltningsmodel, som gør det muligt at sikre genopretning af bestandene, tilpasse fiskeriindsatsen til fiskeriets faktiske omstændigheder og fremme fiskerflådens troværdighed og stabilitet.
Det er ikke desto mindre vigtigt at vise forsigtighed og overveje vores fangstkapaciteter i forhold til Europas og verdens konsumbehov såvel som det presserende behov for at overvåge ressourcerne. Endvidere må enhver ændring af Unionens fiskeripolitik nødvendigvis omfatte passende og økonomisk fyldestgørende kompensationsmekanismer, hvilket vil kræve en undersøgelse af det endelige forslags juridiske og socioøkonomiske konsekvenser.
Pedro Guerreiro  
skriftlig. - (PT) Fiskeriressourcernes bæredygtighed er afgørende for at sikre fiskeriet og fiskeindustriens levedygtighed på lang sigt.
At sikre ressourcernes bæredygtighed ved at gennemføre langsigtede planer og kortsigtede foranstaltninger må uden tvivl indebære en undersøgelse af deres socioøkonomiske konsekvenser, og som resultat heraf må der stilles økonomiske midler til rådighed, som sikrer fartøjernes fortsatte eksistens, beskæftigelse og indtægt for industrien og for fiskere. Efter vores mening er dette det forhold, som bedst udtrykker, og som skal ligge til grund for anvendelsen af princippet om et maksimalt bæredygtigt udbytte.
Med andre ord må "maksimalt bæredygtigt udbytte" ikke blive brugt som et middel til (yderligere) at fremme ophugningen af fartøjer og ødelæggelsen af arbejdspladser.
Planerne og foranstaltningerne for at sikre ressourcernes bæredygtighed skal baseres på videnskabelig fiskeriforskning for ikke at glemme andre foranstaltninger, som tager hensyn til konsekvenserne af naturlige faktorer og dem, der stammer fra menneskers aktiviteter, som har indflydelse på marine økosystemer. Det var derfor, vi foreslog at indføre behovet for at øge de bevillinger, som er øremærket til videnskabelig fiskeriforskning i det syvende rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, i betænkningen.
Endelig må vi understrege, at det er af afgørende betydning, at fiskere får medindflydelse på definitionen af alle disse politikker.
Zuzana Roithová
(CS) Hr. formand! Jeg støttede Europa-Parlamentets kompromisholdning om revisionen af den gældende EU-forbrugerret.
Betænkningen foreslår forbedringer for en halv milliard borgere, når de udøver deres ret med hensyn til fortrydelse af en aftale, levering af varer, den lovbestemte garantiperiode, metoder til beregning af fortrydelsesperioden, urimelige aftalevilkår, aftaler om levering af digitalt indhold og onlineauktioner.
Selv om jeg gav udtryk for min støtte, mener jeg ikke desto mindre, at Parlamentet i lyset af, at Kommissionen er i færd med at forberede den mest omfattende revision af EU-forbrugerretten til dato, kunne have krævet mere moderne, innovative og vidtrækkende ændringer, særligt på de følgende fem prioritetsområder:
større grad af forbrugerbeskyttelse inden for elektronisk handel,
forenkling af grænseoverskridende transaktioner for forbrugere og forretningsdrivende,
styrke en ordentlig gennemførelse og overholdelse af EU-regler i medlemsstaterne,
øget forbrugeruddannelse og
succesfuld udøvelse af forbrugerrettigheder over grænserne.
Jeg har tillid til, at Kommissionens forslag bliver mere dristigt. Jeg ved, at kommissær Kuneva er engageret nok til at tackle en så krævende opgave som denne.
Jean-Pierre Audy  
Jeg stemte for min kollega Béatrice Patries initiativbetænkning om grønbogen om revisionen af den gældende EU-forbrugerret, navnlig under hensyntagen til den angivne målsætning om modernisering, forenkling og forbedring af lovgivningsrammen for erhvervsdrivende og private, så det bliver lettere at handle på tværs af grænserne, og så forbrugernes tillid bliver større. Vi bør jævnligt spørge os selv - navnlig i betragtning af udviklingen i e-handelen - om der i det indre markeds korrekte funktion er taget højde for en passende balance mellem et højt niveau af forbrugerbeskyttelse og virksomhedernes konkurrenceevne samt streng respekt for subsidiaritetsprincippet. Betænkningen indeholder nogle interessante idéer om det generelle lovgivningsgrundlag, begrænsning af urimelige kontraktvilkår, harmonisering af lovgivningen, retten til lade handelen gå tilbage, salg af forbrugsvarer og endelig den reelle gennemførelse af forbrugerlovgivningen.
Ilda Figueiredo  
skriftlig. - (PT) Vi beklager, at et flertal i Europa-Parlamentet har forkastet forslagene. Det vil blive en hård omgang for forenklingen af lovgivningen om forbrugerrettigheder. Vi kan risikere et forsøg på at reducere og begrænse disse rettigheder, særligt i lande, hvor disse er længere fremme.
Vi beklager, at min gruppes forslag blev forkastet, især udarbejdelsen af et begrænset sæt af overordnede regler, som skulle være fælles for alle vertikale forbrugerbeskyttelsesinstrumenter: Dette ville sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau med gennemførelse af den godkendte metode til minimal harmonisering kombineret med princippet om bestemmelsesland for ikke at kompromittere den eksisterende nationale lovgivning.
Som sagt ville det ikke være acceptabelt for et forbrugerrettighedsdirektiv at vende tilbage til noget princip om oprindelsesland som en overordnet regel, som det blev forsøgt i den oprindelige udgave af direktivet om liberalisering af tjenesteydelser.
Eftersom betænkningen stadig indeholder flere selvmodsigende og negative aspekter, har vi stemt imod den og vil følge nøje med på situationens udvikling.
Hélène Goudin og Nils Lundgren  
skriftlig. - (SV) En vis samordning af forbrugerpolitikken, såsom fastlagte minimumsniveauer for forbrugerbeskyttelse, kan stimulere forbrugernes tilbøjelighed til at købe varer og tjenester fra et andet EU-land og således fremme udviklingen af et velfungerende indre marked. Vi vil dog gerne understrege, at forbrugere i høj grad også køber varer fra lande og områder uden for EU, f.eks. fra USA og Asien. EU-institutionernes rolle i denne forbindelse skal derfor ikke overdrives.
Det er af afgørende betydning, at de EU-foranstaltninger, der vedtages, er proportionale, og at subsidiaritetsprincippet under alle omstændigheder respekteres fuldt ud. Vi tager derfor afstand fra adskillige af de forslag, som tidligere er blevet præsenteret i Europa-Parlamentet, såsom EU-initierede informationskampagner til forbrugere, forbrugeroplysning på EU-niveau (et spørgsmål, som kan håndteres nationalt eller gennem frivilligt samarbejde mellem de pågældende myndigheder i medlemslandene) og EU-finansierede myndigheder og institutter.
Europa-Parlamentets aktuelle betænkning og Kommissionens grønbog om revisionen af forbrugerlovgivningen er dog i alt væsentligt afbalanceret og skaber en enklere og mere forudsigelig lovgivning. Vi har derfor valgt at stemme for ved den endelige afstemning.
Anna Hedh  
Vi bifalder revisionen af forbrugerlovgivningen og synes, det er positivt, at man nu har tænkt sig at råde bod på misforhold, huller eller overlappende direktiver. For os at se er der ingen tværgående problemer med harmoniseringer, som forenkler og kommer Europas forbrugere og erhvervsliv til gode, så længe det ikke betyder, at vi i større udstrækning er nødt til at forringe vores egne forbrugerbeskyttelsesniveauer, som er resultatet af en lang svensk forbrugerbeskyttelsestradition. Vi havde derfor ønsket en forbrugerbeskyttelsesgaranti og beklager, at Parlamentet ikke delte vores holdning.
Astrid Lulling  
skriftlig. - (FR) Jeg kunne ikke stemme for Patrie-betænkningen på grund af ordlyden i stk. 2, hvori det anbefales, at direktiv 2000/31/EF om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, revideres. Efter min mening fungerer det nuværende direktiv, som bl.a. fastslår, at den gældende momssats er den, der gælder for virksomhedens oprindelsesland, meget fint i praksis.
Hvorfor skulle vi ændre dette fremragende direktiv for at indføre et system, hvor forbrugeren skal betale moms for disse tjenester i bestemmelseslandet? Det ville føre til totalt kaos for alle involverede, både skattemyndighederne, som vil skulle forvalte momsbeløb fra virksomheder, der er etableret i 27 forskellige lande, og de involverede virksomheder, som vil skulle administrere op til 27 forskellige momsordninger.
En sådan situation ville være uacceptabel og til hindring for den frie bevægelse af varer og ville på denne måde skabe en næsten uoverstigelig hindring for det indre marked for elektroniske tjenesteydelser.
Marcin Libicki
(PL) Hr. formand! Jeg vil blot oplyse, at jeg to gange forsøgte at stemme for et ændringsforslag i den elektroniske afstemning om fru Patries betænkning, men mit afstemningsanlæg virkede ikke. Jeg vil gerne bede om, at dette noteres.
Formanden
Mange tak, hr. Libicki! Det bliver ført til protokols.
