Humanitaarabi ja ülesehitustööde koordineerimine Haitis (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni avaldus, mis käsitleb humanitaarabi ja ülesehitustööde koordineerimist Haitis.
Kristalina Georgieva
komisjoni liige. - Austatud juhataja, ma tahaksin tänada väga kõiki parlamendiliikmeid suure tähelepanu eest, mida Euroopa Parlament Haitile endiselt osutab.
Enne, kui ma annan sõna Andris Piebalgsile, kes räägib teile Haiti ülesehitamisest ja arendamisest, lubage mul kirjeldada nelja peamist eelseisvatel kuudel humanitaarabi andmisega seotud küsimust ja seda, kuidas komisjon kavatseb neid küsimusi käsitleda.
Esimene neist on humanitaarabi, muu hulgas peavarju, vee ja kanalisatsiooni ning tervishoiuteenuste jätkuv tagamine. Port-au-Prince'i 1,3 miljoni kodutu ümberpaigutamine ajutistele elamispindadele on väga keeruline ettevõtmine, sest lahendada tuleb sellised praktilised probleemid nagu maaomand, kiviprügi äravedu, linnaplaneerimine ja turvalisus. Praegu on kõige suurem mure selles, et umbes 10 000-30 000 inimest elab ajutistes laagrites, mis asuvad üleujutusohuga aladel. Orkaanihooaja lähenedes tuleb nad kiiresti ümber majutada. See on meie tegevuskava üks prioriteete laagrite haldamise oskuste parandamise kõrval. Me pöörame väga suurt tähelepanu hädaabivarude taastamisele. Suurem osa neist varudest ammendati pärast maavärinat täielikult. Me tegeleme nüüd varude täiendamisega ja Haiti kodanikukaitseteenistuse suutlikkuse suurendamisega, et ta oskaks neid varusid kasutada. Tegelikult ongi Haiti kodanikukaitseteenistus kriisi tagajärjel tugevamaks muutunud.
Teiseks, me oleme võtnud kasutusele vajaduspõhise lähenemisviisi ja pakume abi seal, kus inimesed elavad, et vältida edasist massilist ümberasumist. Me oleme korraldanud nii, et meie abi jõuaks inimesteni kogu riigis, mitte ainult Port-au-Prince'is. Sel moel oleme aidanud kaasa pealinnale avaldatava surve vähendamisele. Me tegutseme kogu saart hõlmava loogika järgi ka Haiti pagulaste küsimuse, abi kohaletoimetamise logistika ja orkaanihooajaks hädaabivarude kogumise puhul. Oluline on ka Dominikaani Vabariik, mida me ei ole oma taastamiskavas unustanud.
Kolmandaks hoolitseme selle eest, et abi andjate tegevuse koordineerimisel tuginetaks üksteise suhtelistele eelistele. Kuna abi andjaid on Haitis palju, ei ole see lihtne ülesanne, kuid meil on ÜRO juhitud humanitaartegevuse koordineerimisel alati olnud mõjukas roll. Haitis viibides näis mulle, et oleme tegelikult üsna hästi hakkama saanud - nii eri riikidest saadetud kodanikukaitsemeeskondade kui ka omaenda töö mõttes.
Neljandaks peame tagama ülemineku humanitaarabi andmiselt taastamis- ja ülesehitustööle. Me teeme väga tihedat koostööd Andris Piebalgsiga, et sellele üleminekule igati kaasa aidata. Toon teile kaks näidet. Esiteks, toiduainete puhul julgustame toidu ostmist kohalikelt. Me palume oma partneritel osta kaupa kohalikelt põllumajandustootjatelt - isegi kui see on veidi kallim -, et tekitada nõudlust ja aidata neil taastuda. Sellele järgneb muidugi ülesehitustöö. Teiseks, me toetame ka palgatöö programme, soodustades nii päästetöödelt taastamistöödele üleminekut.
Me oleme väga pühendunud tulemustele. Euroopa on maailma suurim abiandja ja peab olema esimene ka saavutatud tulemuste mõttes.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Austatud juhataja! New Yorgis peetud rahvusvahelisel rahastajate konverentsil lubas Euroopa Liit eraldada abi 1,235 miljardi euro ulatuses. Me oleme Haiti ülesehitamisel suurim abiandja ja aitame seega kõige enam kaasa Haiti valitsuse ülesehituskava elluviimisele. Ma olen uhke ka selle üle, mil viisil me seda oleme teinud, sest tegemist on Euroopa Liidu ühise kohustusega, mis hõlmab toetust liidu mitmelt liikmesriigilt, näiteks Hispaanialt, Prantsusmaalt ja teisteltki. Ma olen uhke, et isegi minu kodumaa, millel ei ole olnud Haitiga kuigi palju sidemeid, on lubanud eraldada täiendavaid vahendeid peale ühenduse eelarve kaudu antava abi.
New Yorgi konverentsil valitses väga positiivne meeleolu. Rahaline tulemus oli väga hea, Haiti valitsus oli igati kaasatud ja konverentsil osales palju sidusrühmi. Mõni Euroopa Parlamendi liige võis näha, et vabaühendustel, sealhulgas Euroopa vabaühendustel, oli konverentsil mõjukas roll. Kaasatud on ka Euroopa Liidu ettevõtted ning kasutusel on ajutised koordineerimismehhanismid, mis kavandati peaminister Bellerive'i ja Bill Clintoni eestvedamisel. Kõikide sidusrühmade kaasamine koordineerimismehhanismi tagab, et raha ei lähe raisku ja seda ei kasutata muudel eesmärkidel.
Nüüd on väga oluline meie abi võimalikult kiiresti koondada. Komisjon ja liikmesriigid on juba koostamas uut strateegiadokumenti ja näidisprogrammi Haiti kohta. Et meie ühist tööd toetada, kavatseme kiirendada jõupingutusi Haitis Euroopa Liidu esinduse loomiseks, mis tagaks meie suurema nähtavuse ja peale selle aitaks kaasata mujal kui Haitis asuvaid rahastajaid.
Ma siirdun sel nädalal Haitisse, et anda otsest ja konkreetset toetust pikaajalisele ülesehitustööle infrastruktuuri ja valitsemise valdkonnas. Ma allkirjastan sel nädalal viis rahastamislepingut kogusummas üle 200 miljoni euro ja avan pidulikult osa juba valminud tööst, näiteks taastatud maantee Port-au-Prince'i ja Cap-Haïtieni vahel. Selle maantee taastamine oli täielikult kooskõlas valitsuse tegevuskavaga ja kogu saare abistamisele suunatud tegutsemisviisiga.
Valitsemissuutlikkuse tugevdamise eesmärgil avan ma siseministeeriumi taastamise, mida rahastatakse Euroopa Liidu toel. Samuti avan ma ka kooli Mirabelais's. President Prévali palvel keskendutakse abi andmisel muu hulgas eelkõige haridusele. Me teatame ka suurema eelarvetoetuse andmisest. Eelarvetoetust ei anta kinnisilmi. Me oleme võtnud mitmeid ettevaatusabinõusid ning riiki palju kordi külastanud. Seega ma võin kinnitada, et teie raha kasutatakse sihipäraselt.
Lisaks kavatsen jälgida ehitusprotsessi regulaarsete külastuste kaudu ja kiirendada abi andmist. Ma hoian Euroopa Parlamenti pidevalt kursis Haiti ülesehitamisel tehtud edusammudega.
Ma rõhutaksin ka, et peale minu on tegevuses kogu komisjoni kolleegium: Kristalina Georgieva, välisasjade kõrge esindaja paruness Ashton ja ka mõni teine kolleeg komisjonist, kes aitavad jälgida ülesehitustööd, näiteks Michel Barnier, kes paari kuu pärast Haitisse sõidab. Haiti abistamisega tegeleb peale vastutava voliniku kogu kolleegium.
Samuti peame valitsusega arutama paari küsimust, mis puudutavad seda, kuidas meie abi võimalikult hästi anda. Rahvusvahelise kogukonna pikaajalisest pühendumisest ei ole kasu, kui Haiti libiseb kiiresti tagasi vanadesse rööbastesse. Selle stsenaariumi vältimiseks peame püüdlema tulemuslikkuse poole. Me oleme juba maininud mõningaid viise, kuidas seda saavutada. Ent suur vastutus parema ülesehitustöö eest lasub ka Haiti valitsusel ja rahval.
Siinkohal võib välja tuua kaks aspekti. Ühiskondlikus plaanis tuleks valitsust julgustada sõlmima väga tihedaid kontakte opositsiooniga ja ka kogu kodanikuühiskonnaga. See looks riigis tõelise üksmeele arengukava suhtes ja soodustaks selle rakendamiseks vajalikku stabiilsust. Mis puudutab majandust, siis New Yorgis tutvustatud makromajanduslik raamistik peaks olema rangem ning sellele peaks lisanduma selge suund tööhõivele ja majanduskasvule, mis murrab vaesuse ja ebavõrdsuse nõiaringi.
Gay Mitchell
fraktsiooni PPE nimel. - Austatud juhataja! Ma tahaksin mõlemat volinikku tänada. Ma soovin juhtida tähelepanu kolmele asjaolule. Esimene neist on seotud Haiti ülesehitusvajaduste hindamise meetodi ja alustega. Teine märkus puudutab vajadust tagada, et me täidaksime endale võetud kohustused, ning kolmas on seotud omandiõigustega ja näiteks nende inimeste õnnetu olukorraga, kes elavad hurtsikutes maal, mis ei kuulu neile.
Kõigepealt lubage mul ülesehitustöödega seoses öelda, et ma korraldasin hiljuti Maailmapanga jaoks koostatud dokumendi - väga hästi läbi mõeldud käsiraamatu - esitluse. Selles käsiraamatus selgitatakse, kuidas täpselt ülesehitamine peaks toimuma. Kas me kasutame seda käsiraamatut või muid samalaadseid aluseid, tagamaks, et Haiti ülesehitamine toimuks professionaalselt? Maailmapank on selles vallas teinud suurepärast tööd. Selle käsiraamatu esitlusel osales ka Haiti suursaadik.
Teiseks, mis puudutab kohustusi, mida me enesele võtame, siis mul oli väga hea meel volinikult kuulda 200 miljonist eurost, mille eraldamine peagi teoks saab. Kuid kas me oleme aasta või viie aasta pärast samas punktis tagasi või hakkame lõpuks täitma rahastamiskohustusi selle vaese riigi ees, mida ei saa enam kauemaks hätta jätta?
Minu kolmas märkus on järgmine. Hävingu ulatus oli Haitis nii suur, et peale tekkinud kahjude tuleb meil tõesti uurida, miks need kahjud nii ulatuslikud olid. Inimesed, kellel puudus kinnisvara, elasid jäärakutes ja mäekülgedel hurtsikutes, mis olid ehitatud kättejuhtunud materjalidest. Selle põhjuseks oli asjaolu, et koht, kus nad elasid, ei kuulunud neile. Kui inimestel on omandiõigused, siis nad investeerivad hoonete ehitamisse, mis võiksid sarnasele hävingule tulevikus paremini vastu pidada. Seega ma palun Haiti probleemiga tegelemisel muu hulgas aktiivselt käsitleda ka seda küsimust.
Ma tänan volinikke veel kord nende avalduste eest.
Corina Creţu
Olukord Haitis ei ole kaugeltki stabiliseerunud, nagu rõhutas volinik Piebalgs ja nagu ütles volinik Georgieva, kes viibis Haitis märtsi lõpul. Sama meelt on humanitaartöötajad, kes kohapeal abi jagavad ja ülesehitustöös osalevad. Kui olukord pealinnas tundub normaliseeruvat, vähemalt inimeste igapäevaelu mõttes, tuleks jõupingutused minu arvates nüüd koondada maapiirkondadesse, kus endiselt valitsevad suured probleemid.
See vajadus on seda pakilisem ja murettekitavam, et lähenemas on vihmaperiood ja transpordiinfrastruktuuri seisundi tõttu võib elanikkonna igapäevaste vajaduste katmiseks mõeldud abi vool katkeda. Ülesehitustöö on alles algamas, nagu te meile ütlesite. On ilmne, et ikka veel kerkib esile ka muid probleeme, mis on seotud infrastruktuuriga, inimestele korralike elamistingimuste võimaldamisega ning minimaalsete avalike teenuste, hariduse ja tervishoiuteenuste toimimise tagamisega. Probleeme tekib ka vajaliku tööjõu ja nende väljaõppe vallas.
Veel üks suur lahendamist vajav ülesanne on seotud lastega, kes on jäänud orvuks või oma perekonnast ajutiselt eraldatud ning kes on nende tulevikku silmas pidades erakordselt haavatavas ja ohtlikus olukorras. Ma leian, et me peame pöörama suuremat tähelepanu Haiti humanitaarkriisi sellele tahule, arvestades jätkuvaid probleeme seoses lastega kaubitsemise ja ebaseaduslike lapsendamistega. Lõpetuseks tahaksin öelda, et mul on hea meel, et Haiti probleemide lahendamine on komisjoni jaoks endiselt üks prioriteete. Võin teile kinnitada, et ka arengukomisjoni kõigi liikmete jaoks on see teema väga tähtis.
Charles Goerens
Austatud juhataja! Kuna Haitis on lähenemas orkaanihooaeg, siis on äärmiselt tähtis humanitaartegevust jätkata ja ilmselt tuleb võtta ka muid erakorralisi meetmeid.
Kõige tähtsam on tagada küllaldases koguses piisavalt vastupidavaid varjualuseid. See meede on asjakohane, kuna hävitatud kodude taastamise võtab aega ja kuna viimase aja kogemused on näidanud, et Haiti jääb otse orkaanide teele. See sunnib kartma halvimat.
Humanitaartegevuse lõpetamine oleks praegu lihtsalt vastutustundetu. Samavõrd vastutustundetu oleks ülesehitustöö edasilükkamine. Teisisõnu, kõike tuleb teha samal ajal: anda humanitaarabi, et ei esineks enam välditavaid surmajuhtumeid; tegeleda ülesehitustööga, et võimalikult kiiresti taastada enam-vähem normaalne elu; elavdada majandust, mis on oluline selleks, et luua vahendeid pikas plaanis; suurendada väga lühikese aja jooksul Haiti eelarvemahtu; ja tegeleda sihikindlalt detsentraliseerimisega.
Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis 31. märtsil toimunud rahastajate konverents oli edukas. Kuid mis sellest konverentsist kasu oli, kui kõik on juba unustatud? Humanitaarabi andmise kõrval tuleb eelkõige silmas pidada vajadust kiiresti majandust elavdada. Sellele loodab Rahvusvahelise Valuutafondi tegevdirektor, kes on arvestanud 8% aastase majanduskasvu potentsiaaliga järgmise viie aasta jooksul.
Teiseks: majanduses on prioriteediks põllumajandussektori taaselustamine. Haiti kulutab praegu 80% oma ekspordituludest imporditud põllumajandussaaduste eest maksmiseks. Meenutagem, et minevikus oli aegu, mil Haiti suutis end ise toiduga varustada.
Kolmandaks: Haiti arengut tuleb hinnata asjakohasuse, tulemuslikkuse, tõhususe ja jätkusuutlikkuse kriteeriumide alusel.
Neljandaks: et areng jätkuks ka tulevikus, on hädavajalik, et Haiti rahvas vastutaks selle eest ise.
Viiendaks: maavärin Haitis näitab taas - kui keegi peaks tõendeid vajama -, kui oluline on hakata kohe rakendama kiire humanitaarabi süsteemi, mis koondab Euroopa Liidu kõigi liikmesriikide materiaalsed ja inimressursid.
Mis takistab Michel Barnier' raportis sisalduvate ettepanekute elluviimist?
Lõpetuseks: Euroopa suured jõupingutused Haiti probleemi lahendamisele kaasa aitamisel on olnud otsustava tähtsusega. Ma tänan selle eest kõrget esindajat, volinikke Piebalgsi ja Georgievat ning nende peadirektoraate. Nad väärivad meie tänusõnu.
Ryszard Czarnecki
(PL) Austatud juhataja! Ma räägin meie fraktsiooni nimel ja meie fraktsiooni koordinaatori Nirj Deva nimel. Ma tahaksin rõhutada äärmiselt olulist fakti, et Haitile antav rahvusvaheline abi on tegelikult peaaegu kolm korda suurem, kui Haiti valitsus ja ÜRO eeldasid. See abi moodustab kokku 11,5 miljardit eurot ja väärib rõhutamist, et Haiti valitsus lootis järgmise kahe aasta jooksul saada vaid veidi alla 4 miljardi euro. Hädavajalik on keskenduda infrastruktuuri ehitamisele, mida eelmisel arutelul rõhutas muide ka kolleeg Deva.
Ma juhiksin tähelepanu veel ühele olulisele küsimusele. See puudutab järelevalvet abi kasutamise üle. Haiti valitsus on väga nõrk ning abi jaotamine on suuresti erilaadse ja üsna kummalise eliidi kätes. Niisiis on väga tähtis tagada, et rahvusvahelised organisatsioonid ja Euroopa Liit teaksid, kelle kätte raha tegelikult jõuab.
Patrick Le Hyaric
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (FR) Austatud juhataja ja volinikud! Me peame tegema kõik selleks, et rahastajate konverentsil antud lubadused muutuksid reaalseteks rahasummadeks ja et see raha jõuaks ka tegelikult nendeni, kellele abi on mõeldud. Muidugi ei arva ma, et sellest piisab Haiti püsivaks ülesehitamiseks, ehkki me võlgneme Haiti rahvale palju.
Eurooplased ise on solidaarsuse ilmutamisel olnud väga helded, kuid kahjuks on suur oht, et inimesed unustavad või sunnitakse unustama seda tragöödiat, mille tõttu meie Haiti vennad kannatavad. Ent tegutseda on vaja kiiresti, nagu te ütlesite, sest tekkida võivad uued tsüklonid, mis muudavad inimeste elutingimused veel hullemaks; tuleb taastada kodud ja teised hooned, näiteks koolid ja haiglad, arvestades, et Haiti valitsus on hakanud teatud laagreid evakueerima; tuleb tulemuslikumalt koordineerida toidu ja abi jagamist; ning tuleb välja töötada uus jätkusuutlik põllumajanduse ja maaelu arendamise projekt, et tagada Haiti kindlustatus toiduainetega.
Kogu rahvusvaheline abi ja selle koordineerimine peab olema suunatud sellele, et Haiti rahval oleks võimalik teostada oma põhiõigusi. Näiteks, miks mitte nõuda, et kõik riiklikud ülesehitustöölepingud peavad olema sõltuvuses neist õigustest ning sisaldama klausleid tööhõive, eluaseme, hariduse ja tervishoiu kohta? Abi ja ülesehitustööd ei ole võimalik korralikult koordineerida, tuginemata elanikkonnale, ametiühingutele, vabaühingutele ja põllumajandustootjate organisatsioonidele.
Me peaksime edendama Haiti puhul uut projekti, mille eesmärk on kõrvaldada tõrjutus, vaesus, sõltuvus ning majanduslik ja poliitiline ülemvõim.
Ärgem kunagi unustagem, et haitilaste kohutava viletsuse põhjuseks ei ole üksnes see jube maavärin. See viletsus on tingitud ka sellest, et Haiti üle on valitsenud ja teda rüüstanud paljud riigid. Meie kohus on ilmutada Haiti suhtes tegelikku solidaarsust ning austada samas riigi ja tema rahva majanduslikku ja poliitilist suveräänsust.
Bastiaan Belder
Austatud juhataja! Kohe pärast õnnetust tehti hindamine, et teha kindlaks valdkonnad, kus abi kõige enam vajatakse. Samas olen ma usaldusväärsest allikast, nimelt ühelt Hollandi vabaühingult, kuulnud, et väga vähe tugineti kohalike asjatundjate teadmistele, kui üldse. Minu arvates on see esimene eeldus, kui me tahame saavutada kohaliku elanikkonna toetust. Seega on hädavajalik kaasata ülesehitustöösse Haiti organisatsioonid ja ametiasutused. Tänu oma headele kontaktidele kohalikega võivad Euroopa vabaühingud siinkohal eriti kasulikuks osutuda ja mul oli hea meel kuulda, et nii mõtlevad ka mõlemad volinikud. Teisisõnu, me peame koondama abi Haiti riigis endas.
Teine märkus, mille ma tahaksin teha, on see, et kuigi toiduabi Ameerika Ühendriikidelt ja teistelt riikidelt võib näida teretulnud algatusena, on see hävitanud Haiti põllumajanduse ja toiduainetega kindlustatuse. Selle olukorra tulemusena sõltub Haiti enam kui 50% toidukaupade osas nende impordist ja 35% kohaliku saagi suhtes puudub nõudlus. Toiduainetega kindlustatuse tagamiseks tuleb teha märkimisväärseid investeeringuid kohalikku põllumajandusse. Kummagi voliniku sõnavõtust võib järeldada, et ka komisjon on seda meelt, ja see on erakordselt julgustav. Täna ilmus Frankfurter Allgemeines terve lehekülje pikkune artikkel Haitis praegu valitseva olukorra kohta. See oli tõeliselt südantlõhestav. Ma mõistan, et eluasemed ja haridus on komisjoni jaoks prioriteedid. Jätkake tööd selles suunas. Soovin teile palju edu ja ennekõike Jumala abi.
Mario Mauro
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Ma tänan volinikke, et nad on ilmutanud tervet mõistust. Palju on kindlasti juba ära tehtud, kuid minu arvates ei tohi me sellega piirduda: arvestades neid apokalüptilisi tingimusi, mis selles riigis valitsevad, on nüüd rohkem kui kunagi varem vaja väga pikaajalist tegevuskava. Ma ütleksin lausa, et see peab olema alaline tegevuskava.
Kriitiline periood ei ole tõenäoliselt ikka veel möödas. Täpselt nagu esimesel päeval surevad inimesed endiselt nälja, janu ja vaesuse tõttu. Üle miljoni inimese on sel saarel ikka veel peavarjuta ning peavad varsti toime tulema vihma- ja orkaanihooajaga.
Mida siis tuleks teha? Nagu volinik juba ütles, tuleb parandada koordineerimist eri institutsioonide vahel ning luua viljakamad suhted vabaühendustega, iseäranis nendega, kes tegutsevad kohapeal ning suudavad Haiti kodanikke paremini kaasata ja panna neid ohje enda kätte haarama.
Me kõik peame teadma, et Haiti ja tema rahva jaoks teatud mõttes eeskujuks olemine tähendab aidata neil mõista, et meie jaoks on tähtis iga inimese väärtuse ja väärikuse taastamine. Nende jaoks tähendab see seda, et taas võib tärgata lootus õnnele hoolimata maavärinast põhjustatud tohututest kannatustest.
Enrique Guerrero Salom
(ES) Austatud juhataja ja volinikud! Ma tahaksin kõigepealt väljendada kaastunnet ja tänu eelmisel nädalal Haitis surma saanud nelja Hispaania sõduri perekondadele ja kolleegidele.
Need neli sõdurit olid Hispaania armee eriohvitserid, kes läksid Haitisse rahvusvahelise abi andmise raames lihtsõduritena ja nende helikopter kukkus abitööde käigus alla.
See juhtum näitab, et enamikul juhtudel ei ole turvalisus ja humanitaartöö vastuolus. Pealegi on ilma turvalisuseta raske humanitaartöös säilitada sõltumatust ja erapooletust. Selle tõdemuse peame edastama paljude Euroopa riikide, sealhulgas Hispaania relvajõududele.
Austatud juhataja ja volinikud! Haiti näitest ilmneb, et vaesus suurendab märkimisväärselt loodusõnnetustest tingitud kahju ja et nõrk valitsemine takistab tulemuslikku reageerimist.
Tavaliselt käivad vaesus ja nõrk alitsemine käsikäes; nii oli ja on ka Haitis. See tähendab, et peale ülesehitustöö toetamise peame toetama Haiti valitsemist, sest ainult nii on võimalik saavutada New Yorgis püstitatud eesmärk - et Haiti juhiks ise oma ülesehitamist ja et ülesehitustöös osaleks Haiti kodanikuühiskond.
Louis Michel
(FR) Austatud juhataja! Ma tahaksin kõigepealt tänada kõnealuste küsimuste eest vastutavaid volinikke nende sõnavõttude eest ja selle eest, et nad püüavad toimuvale alati väga kiiresti reageerida. Olge te tänatud!
Maavärin Haitis on enesega kaasa toonud solidaarsuse ja vennalikkuse puhangu erakordselt suures, ent põhjendatud ulatuses. Ma avaldan tunnustust Haiti rahvale, Haiti ametiasutustele, kodanikuühiskonnale, vabaühingutele, Haiti diasporaale ja muidugi kogu maailma abiandjatele nende vapruse ja jõupingutuste eest.
Haiti struktuursed ja institutsionaalsed puudujäägid on hästi teada. See katastroof tõi nende puudujääkide ulatuse muidugi traagilisel moel esile. New Yorgis 31. märtsil toimunud konverentsil ütlesid rahastajad selgelt, et nende rahaline abi aitab kaasa Haiti enda ülesehitus- ja arengukava elluviimisele. Raha eraldamine on niisiis määratletud selliselt, et Haiti rahvas saaks oma institutsioone taas usaldama hakata. Seda on väga vaja.
Rahastajate abi tuleb kahtlemata hästi koordineerida ja abi peab olema kvaliteetne. Nagu ka president Préval ütleb, tuleb ülesehitustöid tulemuslikumalt ellu viia. Näib, et selleks tuleb muu hulgas luua Haiti ülesehitamise ajutine komisjon ja eri rahastajaid hõlmav sihtfond, mis jälgib rahastajate helde abi kasutamist.
Tulemuslikum ülesehitamine tähendab ka tugevamat valitsemist ja tugevamaid institutsioone, mis tegutsevad õigusriigi põhimõtete alusel, aga ka detsentraliseerimist, mis on arengu- ja ülesehituskava põhielemendid. Loodan, volinikud, et te arvestate selle põhimõttega. Ma olen muidugi kindel, et seda te teetegi.
Michèle Striffler
(FR) Austatud juhataja, volinikud! Praegu elavad sajad tuhanded inimesed endiselt ajutistes laagrites. Nüüd, mil vihmaperiood ja orkaanihooaeg on lähenemas, on tõesti vaja kiiresti midagi ette võtta.
Kuna kohapeal tegutseb lugematul hulgal humanitaarabi andjaid ja riigi suutlikkus on nõrk, tuleb teha kõik selleks, et parandada abi koordineerimist ÜRO egiidi all ning pakkuda abi järjepidevalt ja tulemuslikult.
Ma viibisin New Yorgis 31. märtsil toimunud rahvusvaheliste rahastajate konverentsil ja mul on hea meel Euroopa Liidu otsuse üle eraldada eelseisval kolmel aastal Haiti ülesehitamiseks 1,3 miljardit eurot. Euroopa Liit rääkis esimest korda paruness Ashtoni kaudu ühel häälel.
Rahvusvaheline kogukond on tõepoolest lubanud abina eraldada märkimisväärses summas vahendeid, kuid nüüd on raskused seotud nende vahendite nõuetekohase kasutamisega ning abi kasutamise meetodeid ja asjaomaseid organeid puudutavate otsustega, arvestades, et Haiti rahvas peab olema selles ülesehitusprotsessis peamine osaline.
Põllumajandussektor peab olema prioriteet, ja me peame tugevdama Haiti põllumajandustootmist. Euroopa Parlament jälgib ülesehitusprotsessi ja eraldatud vahendite kasutamist väga tähelepanelikult. Ma tuletan meelde, et väga oluline oleks lõpuks hakata mõtlema kodanikukaitseüksuse loomisele, mida me oleme väga kaua oodanud.
Kriton Arsenis
(EL) Austatud juhataja, volinikud! Humanitaarkriis Haitis tõi esile rahvusvahelistele humanitaarkriisidele reageerimise Euroopa mehhanismide kitsaskohad. Kahjuks ei ole need kitsaskohad kuhugi kadunud. Me peame kindlaks määrama alalised rahastamismehhanismid. Kolmandatele riikidele antava rahalise abi jaoks ei ole Euroopa Liidu eelarves endiselt loodud sisuliselt ühtki alalist rubriiki ja Euroopa riigid andsid Haitile abi peamiselt kahepoolsel tasandil. Abi peab abivajajateni jõudma kohe; Haiti maavärina tõttu kannatanud inimesteni ei jõudnud abi ka nädal aega pärast juhtunut. Euroopa vahendeid tuleb kasutada tõhusalt. Meil peavad olema spetsialistid, kes suudavad humanitaarabiprogrammid kiiresti ja tõhusalt kavandada ja ellu viia.
Haiti katastroofi põhjuseks oli muidugi maavärin. Kuid sarnaseid humanitaarkriise võivad tekitada ka muud ilmastikunähtused, näiteks taifuunid, troopilised tormid, üleujutused ja põuad - nähtused, mille esinemissagedus ja intensiivsus kliimamuutuse tõttu oluliselt kasvab.
Me kõik teame, et kliimamuutuse kui nähtuse oleme põhjustanud meie, arenenud riigid. Kahjuks kannatavad selle tagajärgede all sageli vaesed riigid. Meil on haavatavate riikide ees kliimavõlg ja me peame õppima Haiti kriisi lahendamisel tehtud vigadest, et saaksime tulevikus täita oma kasvavaid ülemaailmseid kohustusi.
Ria Oomen-Ruijten
(NL) Austatud juhataja, volinikud Georgieva ja Piebalgs! Pärast Haitis aset leidnud tohutut tragöödiat peame vaatama tulevikku, nagu te mõlemad tõdesite. Kaks nädalat tagasi New Yorgis peetud rahastajate konverentsil koguti - või vähemalt lubati eraldada - 7 miljardit eurot. Euroopa Liit on Haiti valitsuse tegevuskava alusel lubanud eraldada 1,6 miljardit eurot. Minu küsimus teile mõlemale on järgmine: kuidas rakendada nüüd neid vahendeid Haiti pikaajalise ja püsiva ülesehitamise tagamiseks? Minu arvates on see pikk protsess.
Minu teine küsimus teile mõlemale on niisugune: kuidas te hindate Haiti valitsuse tegevuskava ja kas te suudate tagada, et see märkimisväärne summa, mille rahastajad on lubanud eraldada, leiab tõhusat kasutust? Haitilastel ei ole ju üksnes lühiajalised, vaid ka pikaajalised vajadused. Kuidas me saame veelgi tugevdada meetmeid, et aidata 1,3 miljardit kodutut, ja tagada infrastruktuuri ülesehitamise keskpikas perspektiivis? See on ei ole oluline mitte üksnes maavärina tõttu kannatanud elanikkonna jaoks, vaid ka poliitilise stabiilsuse jaoks selles riigis, mille valitsus on praegu uskumatult habras. Te kinnitasite seda isegi. Inimesed tunnevad, et abi ei jõua sinna, kus seda vajatakse. Kuidas parandada Haiti poliitilist olukorda ja valitsuse hoiakut?
Ma tahaksin teilt küsida, millisena te näete abi - nii inimressursside kui ka rahaliste vahendite mõttes - Bill Clintoni juhitavale Haiti ülesehitamise ajutisele komisjonile?
Filip Kaczmarek
(PL) Austatud juhataja! Ma tahaksin tänada kolleeg Strifflerit, kelle taotlusel me seda teemat tänasel istungil arutame, ning volinikke Georgievat ja Piebalgsi nende avalduste eest. Ma leian, et mitmed meetmed, mida soovitati veebruaris vastu võetud resolutsioonis Haiti kohta, on samm õiges suunas ning nende põhjal on võimalik see katastroofi tõttu kannatanud riik üles ehitada. Need meetmed jagunevad kahte põhilisse etappi, ja neist etappidest me täna räägimegi. Esimene etapp hõlmab lühiajalisi ja keskpikas plaanis võetavaid hädaabimeetmeid, mille eesmärk on aidata inimesi, kelle vajadused on kõige pakilisemad. Sellest etapist rääkis volinik Georgieva. Teine etapp hõlmab alalist ülesehitustööd, mida tuleb koordineerida, ja ülesehitustööde vajaduste hindamist, unustamata seejuures kunagi, et kõige tähtsamateks osalisteks selles protsessis peavad olema Haiti rahvas ja valitsus. Suur tänu, volinik Piebalgs, et te mõistate, et kõige tähtsam roll peab olema haitilastel.
Kolmas etapp puudutab üksnes meid endid. Ma pean silmas järeldusi, mis tuleb teha selleks, et meie abi oleks paremini koordineeritud. Mul on hea meel, et komisjon tegeleb selle küsimusega.
Philippe Juvin
(FR) Austatud juhataja! Euroopa on andnud miljoneid eurosid, telke, toitu, sõdureid ja arste. See kõik on hea, kuid tegelikult tahaksin ma tsiteerida Port-au-Prince'i linnapead Jean Yves Jasoni, kes veebruaris iseloomustas sõnaga "katastroof" mitte maavärina tagajärgi, vaid järgnenud humanitaartöö täielikku ja äärmist korralagedust.
Me peaksime endalt küsima, kuidas vältida sellise korralageduse kordumist, mis on läinud Haitile kalliks maksma. Austatud juhataja, volinikud! Sellele küsimusele on vaid üks vastus, me kõik teame seda ja seda on siin ka mainitud: Euroopa kodanikukaitseüksuse loomine.
Ma küsin teilt veel kord: millal komisjon lõpuks otsustab teha Euroopa Parlamendile ettepaneku luua sedalaadi üksus, mis tegutseb samade reeglite alusel ning millel on ühtsed juhtimis-, transpordi- ja sidesüsteemid? See on võimalik. Seda üksust oleks võimalik luua kiiresti - enne järgmist katastroofi. Ma kutsun teid nüüd üles lõpetama koordineerimisest rääkimine, ja tegutsema.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Ma olen rahul doonorriikide kohtumise tulemusega, sest Haitile eraldatavad suured summad on suurepärane tulemus. Veelgi olulisem oli aga raha kasutamise aluseks olev juhtpõhimõte, s.t mitte lihtsalt ehitada uuesti, vaid ehitada paremini.
Haiti peab sellest kriisist väljuma tugevamana ning ühiskondlike hoonete ja kodudega, mis on paremad neist, mille maavärin minema pühkis. Me ei tohi mõelda, et ülesehitustöö tähendab endiste agulite ja sotsiaalmajanduslike tingimuste taastamist.
Raha kui niisugust on kindlasti vaja, kuid riiklike ja Euroopa institutsioonide eraldatud märkimisväärsed vahendid on alles esimene samm ning vaja on ka pikaajalist plaani ja tugevat, autoriteetset koordineerimist.
Olles varem siin saalis kritiseerinud Euroopa teatavaid esialgseid viivitusi, s.t seda, et oma välispoliitilise esindatuse raames ei ilmutanud Euroopa ei erilist tõhusust ega erilist spontaansust, oleme täna hoopis rahul suurepärase tööga, mida meie institutsioonid on koordineerimise vallas teinud, ja loodame, et selle positsiooni ja pühendumise baasil tehakse edasisi jõupingutusi koostada pikaajaline plaan, mis tänu meie institutsioonide autoriteetsele tegutsemisele vilja kannab.
Anna Záborská
(SK) Haitis toimunud maavärina järel hakati kohe andma rahvusvahelist humanitaarabi. Peale Ameerika Ühendriikide ja Kanada sõjaväelaste pean ma kiitma ka Slovakkia ja rahvusvahelise Malta ordu rühmade kiiret lähetamist Haitisse. Kiiret ja tulemuslikku abi andnud riike ei olnud just palju.
Professor MUDr. Krčmér, ekspert ja arst, kes mõistab humanitaarabi temaatikat, on andnud esialgsed hinnangud ning nende põhjal tuleb nüüd tõdeda, et Euroopast saabus Haitisse palju inimesi ja suurel hulgal raha, kuid puudusid tõhusaks sekkumiseks, näiteks mahalangenud puude alt ohvrite päästmiseks vajalikud seadmed, masinad, toit, vesi ja kütus. Isegi osa päästerühmade kogemused ei olnud piisavad. Et headest kavatsustest oleks kasu, peavad nendega kaasnema ka praktilised kaalutlused.
Seetõttu kutsun pädevaid riiklikke ja Euroopa institutsioone üles looma võimalikult kiiresti ühine humanitaarabiteenistus, nagu me taotlesime ka oma resolutsioonis Haiti kohta. Peale selle pean ma väga oluliseks toetada humanitaarabi andmise väljaõpet ning tagada, et meil oleks vajalikud materjalid ja seadmed võimaliku loodusõnnetuse puhuks valmis.
Franziska Keller
Austatud juhataja! Ma tänan volinikke nende sõnavõttude ja kõigi jõupingutuste eest, mida nad Haiti abistamiseks teevad. Minagi olen nõus, et on hea mõte keskenduda kogu saarele. Hoolimata sellest, et ma olen väga kriitiline Euroopa Liidu tegutsemisviisi suhtes tervikuna, on see kogu saart hõlmav lähenemine minu meelest õige.
Ma kutsun teid ka üles mitte unustama tulevasi kohustusi, mis meil täita tuleb. Me peame oma praegustest lubadustest kinni pidama. Kui on näha, et liikmesriigid ei järgi kuigi täpselt oma 0,7% lubadust, peate teie seda tõepoolest jõuliselt nõudma ja tagama, et nad esitaksid enda plaanid. Me peame ka tagama, et me ei nurjaks Haitis praegu tehtavaid edusamme Euroopa Liidu mõne muu poliitikaga, mis tegelikult takistab edu saavutamist Haitis ja mujal. Poliitikavaldkondade sidusus tuleb tõepoolest tagada, et Haitis saavutatud edu ei hävitaks mõni muu, kahjulik poliitika.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Austatud juhataja! Euroopa Liit on Haitit aidanud, mis on hea, kuid minu arvates on see katastroof selgelt näidanud, et Euroopa Liidul peaksid olema kiirreageerimisrühmad humanitaarabi andmiseks ning et me peame arendama tsiviilkriiside ohjamise suutlikkust.
Raha andmisest ei piisa; Euroopa Liit peaks sedasorti katastroofilistes olukordades suutma kiiresti tegutseda, anda abi ja saata inimesi kohapeale. Inimesed peavad saama konkreetset abi ja mitte alles tüki aja möödudes. Kuigi ka selline abi on kindlasti oluline, tuleb tõdeda, et Euroopa Liidul puudub praegu suutlikkus anda abi kohapeal ja kiiresti.
Ma loodan, et sellele küsimusele pööratakse tähelepanu ja et kiirreageerimisrühmad luuakse.
Kristalina Georgieva
komisjoni liige. - Austatud juhataja, teie loal jätaksin veidi aega Andris Piebalgsile, kes räägib mõningatest pikaajalise ülesehitustööga seotud küsimustest.
See arutelu oli meie jaoks väga kasulik ja väga julgustav. Enne küsimustele vastamist tahaksin ühineda Enrique Guerrero Salomiga ja avaldada kaastunnet nelja hukkunud Hispaania sõduri peredele ning mälestada ka kõiki teisi, kes kaotasid elu katastroofiga seoses või praegu Haiti taastamiseks tehtavas töös.
Ma tahaksin alustada laiemast poliitilisest küsimusest, mis puudutab vajadust parandada Euroopa Liidu reageerimissuutlikkust. Mul oli väga hea meel näha siin saalis oma kolleegi, volinik Barnier'd, kes on selle küsimusega aktiivselt tegelenud. 26. aprillil on meil võimalus arengukomisjonis arutada üksikasjalikumalt töökava, mis 2010. aasta puhul hõlmab reageerimissuutlikkuse tugevdamist ja selleteemalist teatist.
Ma võin teile kinnitada, et see on meie meeskonna jaoks väga tähtis teema. Me teeme väga tihedat koostööd liikmesriikide ja Euroopa Parlamendiga, et leida lahendus, mis suurendab meie suutlikkust katastroofidele reageerimisel. Selle aluseks on väga lihtne loogika. Kuna katastroofide intensiivsus ja sagedus suurenevad ning meie riikide eelarved on eelseisvatel aastatel napid, pole meil muud võimalust kui tugevdada koordineerimist Euroopa Liidu tasandil ja luua materiaalne baas, mida oleks võimalik mõju, kulude ja tulemuste mõttes tõhusalt kasutada. Võin teile öelda, et homme külastame seda eesmärki silmas pidades esimest riiki. See teema on meie meeskonna jaoks eelseisvatel kuudel väga tähtis.
Lubage mul nüüd pöörduda nende nelja küsimuse juurde, mis täna tõstatati.
Esimene neist puudutab seda, kuidas ühendada reageerimine kõige pakilisematele vajadustele pikaajalise ülesehitustöö ja meie järjekindlusega. See on tõesti tähtis küsimus, sest kui üleminek inimestele vajaliku abi pakkumiselt ülesehitustööle on liiga kiire, võib olukord muutuda väga traagiliseks. Meil tekkis see probleem seoses toidu jagamisega, kui Haiti valitsus tegi ettepaneku, et me lõpetaksime toidu jagamise ning hakkaksime selle asemel ellu viima raha või toidu eest töötamise programme. Selline lahendus on küll väga kasulik, kuid seda ei saa korraga igal pool teha. Me jälgime olukorda väga tähelepanelikult.
Kui rääkida toiduainetega kindlustatuse teemast laiemalt, siis Euroopa Liidu uus poliitika on väga edumeelne, sest sellega pööratakse tähelepanu kõikidele asjadele võrdselt ja julgustatakse ostma humanitaarabina jagatavaid toiduaineid kohapealt, kui see on vähegi võimalik. Me käsitlesime seda teemat New Yorgis ühel hommikusel arutelul, kuhu me kutsusime nii Haiti kui ka rahvusvaheliste vabaühingute esindajad. Ma olen väga uhke, et just Euroopa vabaühingud tõstatasid Haiti puhul põllumajandustoodetega kindlustatuse ja põllumajanduse tootlikkuse küsimused.
Ma käsitleksin ka eluasemete küsimust. See ei ole üldse lihtne küsimus, sest inimesed tegelikult ei taha sealt ära minna, kus nad praegu on. Nad ei taha lahkuda - ja seda mitmel põhjusel. Esiteks: isegi kui nende kodud on alles, kardavad nad kogetud trauma tõttu tagasi minna. Teiseks: kuna nad kolisid ära tervete kvartalite kaupa, siis kardavad nad kaotada ühiskondlikku struktuuri, mis hoiab neid koos. Nii et asi pole lihtsalt halvas poliitikas või soovimatuses, vaid tegemist on sotsiaalse nähtusega, mis kaasneb sedalaadi katastroofidega ja mille tõttu on üsna keeruline kolida inimesi üleujutusohuga aladelt turvalisemasse paika. Kuid me tegeleme selle küsimusega esmajärjekorras.
Lõpetuseks räägiksin pikaajalisest jätkusuutlikkusest. Ma pean silmas nii juhtimise jätkusuutlikkust kui ka ökoloogilist jätkusuutlikkust. Mulle sai osaks küsitav privileeg lennata paarinädalase vahega üle Haiti ja Tšiili. Ökoloogiline häving Haitis avaldas kahtlemata mõju katastroofi ulatusele. Tšiilis on valitsus aastakümnete vältel ellu viinud metsa uuendamise programmi, mis stabiliseerib pinnast ja seega loob parema keskkonna. See on inimestele ilmselgelt väga kasulik. Kui me mõtleme Tšiilile, mõtleme pikaajalisele tegevuskavale.
See ei ole küll minu ala, aga ma pean seda mainima Maailmapanga endise töötajana. Ma olen teiega kahtlemata nõus, et me peame arvesse võtma ja järgima seda, mida Maailmapank koordineerimise vallas eri rahastajaid hõlmava sihtfondi ja institutsionaalse projektijuhtimismeetodiga kavandab.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Olukord on jälle selline, et kui ma saaksin poliitikuna soovida vaid ühe soovi, siis ma paluksin rohkem aega, et Euroopa Parlamendi liikmete küsimustele vastata. Ma ei saa vastata kõikidele täna esitatud küsimustele, kuid käsitlen siiski mõningaid neist.
Euroopa Parlamendi toetus on komisjoni jaoks väga tähtis, sest Haiti ei ole ainuke juhtum, millega komisjon tegeleb. Ma tunnetasin kogu Euroopa ühiskonna soovi, et Euroopa Ühendus tõsiselt ülesehitustööle pühenduks.
Haiti juhtum on kui õpikunäide: rahvusvahelisel tasandil korraldati hindamine, valitsused tegid plaane, neid plaane arutati vabaühendustega, anti mitmesuguseid kinnitusi, ja kogu protsessi koordineerib ajutine komisjon. Kindlasti ei tegele me mingi paralleeltegevusega. Me töötame samadel, hästi ette valmistatud alustel.
Euroopa Liit on võtnud enesele poliitilise kohustuse ja me täidame selle. Usun, et sama kehtib ka teiste osaliste kohta. Me tegeleme omandiõiguse küsimusega. See küsimus on üks osa probleemist. Maakataster on olemas ja me tegeleme sellega, kuid sellega seoses võib tekkida probleeme.
Need probleemid on kindlasti seotud poliitilise protsessi eest vastutamisega. Ülesehitustöö on jätkusuutlik, kui poliitiline protsess toetab Haiti pikaajalist arendamist ja kui inimesed usuvad sellesse. See ongi suur proovikivi ning kõik, mida meie saame teha, on toetada selles Haiti rahvast ja Haiti poliitikuid. Ma usun, et see on võimalik ja seda saadab edu.
Mis puudutab protsessi läbipaistvust, siis kogu rahvusvaheline rahastamisstruktuur on väga selge ja ratsionaalne ning see on ka väga läbipaistev. Kogu Euroopa Liidu tegevus on kindlasti läbipaistev ja annab täieliku kindluse, et raha kulutatakse sihipäraselt, hästi ja tõhusalt.
Lõpetuseks: me ei tohi alahinnata ka kohapeal töötavaid inimesi, kes on Haitisse tulnud liikmesriikidest, Euroopa Ühendusest ja teistest riikidest üle maailma. Samuti tahaksin avaldada kaastunnet Haiti ülesehitamisel elu kaotanute perekondadele. Haitis on veel palju inimesi, kes teevad tööd ja püüavad anda endast parima. Nemad on garantii, et kui protsess on hästi korraldatud, on see edukas.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
(Istung katkestati kell 13.10 ja seda jätkati kell 15.05.)
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Franz Obermayr  
Nüüd on aeg teha Haiti abistamise vahehindamine. Põhiküsimused, mille me peame endale esitama, on järgmised. Kui kiiresti ja tulemuslikult abi anti ja praegu antakse? Kas abi toetab Haiti jätkusuutlikku arengut? Kuidas abistamist koordineeriti? Kuidas oli EL välispoliitilises mõttes esindatud? Eriti huvitavad mind kaks viimast küsimust, sest hävitav maavärin oli esimene proovikivi, mille kõrge esindaja paruness Ashton ületama pidi. Kõrge esindaja ametikoha eesmärk on tugevdada ELi rolli ülemaailmse partnerina. Ometi ei pidanud paruness Ashton vajalikuks sõita varsti pärast maavärinat Haitisse, et väljendada sümboolset toetust. Samuti ei olnud ta võimeline tagama Haitile antava abi tulemuslikku koordineerimist. Mõni liikmesriik algatas eraldi abikampaaniad ja mõni tegutses ühiselt. Paruness Ashton pidanuks vastutama parema koordineerimise eest. Lisaks pole Haiti valitsus olnud piisavalt kaasatud. Nüüd peaks kõrge esindaja lõpuks ometi mõistma, milles tema töö seisneb. Ta peaks tegema konstruktiivseid ettepanekuid suurte katastroofide järel antava humanitaar- ja finantsabi korraldamise kohta. Lähema paari kuu jooksul on vaja teha palju arendustööd ja see kehtib ka paruness Ashtoni kohta.
Jarosław Leszek Wałęsa  
Lugupeetud kolleegid! Me oleme kogunenud täna siia selleks, et arutada Haitile antava abi koordineerimist Euroopa Liidu poolt. Rahvusvahelised kommentaatorid kritiseerivad meie kooskõlastamata tegevust. Traagilisest maavärinast on möödunud juba kolm kuud, ent tundub, et me ei suuda ikka veel töötada välja ühist seisukohta Haiti toetamise kohta. Jaanuaris kuulsime palju kõnesid Euroopa Liidu rolli kohta rahvusvahelisel areenil, kuid on häbiväärne, kui nõrgalt ja otsustamatult on liit seni tegutsenud. Euroopa Liidult Haitile 1,2 miljardi euro ulatuses abi eraldamine väärib kiitust. Rahvusvahelised rahastajad on kinnitanud, et annavad Haiti ülesehitamiseks kahe aasta jooksul 5,3 miljardit USA dollarit. Pikemas plaanis kasvab nende abi 9,9 miljardi USA dollarini. Need on väga julgustavad summad. Kuid see kataklüsm Haitis pani mind pikemalt mõtlema riigile, mis tegelikult juba ammu kokku varises. Maavärina näol oli tegemist loodusõnnetusega, kuid praegune vaesuse ulatus Haitis on tingitud majanduslikust, poliitilisest ja sotsiaalsest kollapsist. Haiti viimaste aastate hävingu ja vägivalla põhjuseks on jõhkrad suhted välismaailmaga - teatud riikide ja rahvusvaheliste kontsernidega -, mille juured ulatuvad sadade aastate taha. Rahvusvaheline kogukond on Haitit alt vedanud. Tehkem rohkem, et see heaks teha.
