<commit_before># תוספת[^0.1.1] זכר להקהל[^0.1.2-3] לליל שני של סוכות למוצאי שנת השמטה

# ע"ס א"ב וחתום בו שם המחבר בחלק שני של החרוזים

# יוסף קלונימוס ב"ר ישראל הלוי

# והוזכר בו שמות בניו ובנותיו

**אֶ**ת חֻקֶּֽיךָ אֶשְׁמֹר[^1.1.3][^1.1]\
מָתַי אָבוֹא וְאֶרְאֶה[^1.2]\
**יַ**צֵּב[^1.3.1] גְּבוּל[^1.3.1-2] הַר הַמּוֹר[^1.3.3-4]\
יִסַּח[^1.4.1] כָּל בֵּית גֵּאֶה[^1.4]

I Await your statutes with suspense\
O when will I arrive and gaze\
Erected around Moriah a fence\
The house of all haughty He'll raze

**בְּ**בֹא כָל יִשְׂרָאֵל[^2.1]\
לֵרָאוֹת אֶת פְּנֵי אֲדוֹנָיו[^2.2]\
**וְ**נֶֽגֶד כָּל יִשְׂרָאֵל[^2.3]\
יָאֵר אֲלֵיהֶם פָּנָיו[^2.4]

At the arrival of all Israel\
To appear before its Master\
Then before all of Israel\
He will show His face with favor

**גְּ**דוֹר אֶת פִּרְצוֹתֵֽנוּ[^3.1]\
בִּרְכַּֽיִם כֹּשְׁלוֹת אַמֵּץ[^3.2]\
**סֵֽ**תֶר הֱוֵה לָֽנוּ[^3.3]\
כַּלֵּה שֹׁד וָמֵץ[^3.4]

For our breach construct a wall\
To the weak-kneed O give might\
A shelter You will be for us all\
Finish off plunderer and parasite

**דּ**וֹבֲבִים[^4.1.1] בְּכָל צַד[^4.1]\
מְקַבְּלִים שְׂכַר[^4.2.1-2] דָּבָר[^4.2.3]\
**פָּ**רָשַׁת הַמֶֶּֽלֶךְ כֵּיצַד[^4.3]\
כְּאִלּוּ נַעֲשָׂה כְבָר

In every direction enunciating\
Receiving the reward of the matter\
"How's read the chapter of the king?"\
As if it was done to the letter

**הַ**תְּקִיעָה[^5.1.1] אַחַר יוֹם טוֹב[^5.1.2-4]\
בְּמֹעֵד שְׁנַת הַשְּׁמִטָּה[^5.2]\
**קְ**הִלָּה בָּהָר הַטּוֹב[^5.3.2-3]\
בְּעֶזְרַת נָשִׁים[^5.4.1-2] לְמַֽטָּה[^5.4.3]

After the holiday trumpets treble\
The year that the land is still\
On Jerusalem's mountain assemble\
To the women's court down the hill

**וּ**פָטוּר מִן רְאִיָּה[^6.1]\
מוּצָא[^6.2.1] מִלִּמּוּד[^6.2.2] קְרִיאָה[^6.2.3]\
**לִ**שׁמֽוֹעַ[^6.3.1] אִשָּׁה רְאוּיָה[^6.3]\
וְיוֹנֵק[^6.4.1] טָעוּן הֲבָאָה[^6.4.2-3]

Those not needing to appear\
Are excluded from the learning\
But women must come to hear\
And infants they need bringing

**זְ**מַן הַמִּקְרָא[^7.1.1-2] הִגִּֽיעַ[^7.1]\
בְּבִימַת עֵץ עוֹסְקִים[^7.2]\
**וּ**בְטֶֽרֶם יִקְרַב[^7.3.1-2] לְהַמְנִֽיעַ[^7.3.3]\
לְבַל[^7.4.1] יִהְיוּ דְחוּקִים[^7.4]

When the time finally arrives\
A wooden platform - they assemble\
Not before or when the Lulav waves\
Forecourt circulation thus enable

**חַ**זַּן[^8.1.1] עִסְקֵי כְנֶֽסֶת[^8.1]\
נוֹטֵל סֵֽפֶר עֲזָרָה[^8.2.2-3]\
**נ**וֹתֵן לְרֹאשׁ הַכְּנֶֽסֶת[^8.3.2-3]\
לַרְבּוֹת בַּמֶּֽלֶךְ שְׂרָרָה[^8.4]

The overseer of the assembly\
Lifts up the Temple scroll\
Hands it to the head of the assembly\
To elevate the king's lofty role

**ט**וֹעֲנוֹ[^9.1.1] לְ__אַהֲרֹן__ שֵׁנִי[^9.1.2-3]\
וְשֶֽׁמֶן הַטּוֹב עַל הָרֹאשׁ[^9.2]\
**יְ**לוּד __יוֹכֶֽבֶד__[^9.3.1-2] כְּתָבָֽנִי[^9.3]\
לְנֶֽכֶד[^9.4.1] שָׂחַק בִּבְרוֹשׁ[^9.4.2-3][^9.4]

The assistant to Aaron then bears it\
And the anointed priest does deliver\
Scion of Yocheved's sacred writ\
To the seed of David - cypress waver

**יְ**קַבֵּל תּוֹרָה עוֹמֵד[^10.1]\
בְּחִירָה לֵישֵׁב מִמֶּֽנּוּ[^10.2]\
**מְ**בָרֵךְ הֲכָנָה לְלַמֵּד[^10.3.3]\
אֲשֶׁר בָּֽחַר בָּֽנוּ[^10.4]

Receiving the Torah is done standing\
Reading sitting - that's his option\
He recites, preparing for teaching\
"He Who chose us as His nation"

**כֵּֽ**פֶל תּוֹרָה[^11.1.1-2] מַתְחִיל[^11.1]\
עַד סוֹף קְרִיאַת שְׁמַע[^11.2]\
**וְ**אֵת הָאֲדָמָה יַנְחִיל[^11.3]\
אִם שָׁמֺֽעַ תִּשְׁמַע[^11.4]

He commences Deutoronomy\
Until the Shema's conclusion\
Then, "In the land autonomy\
If to His command is your attention"

**לְ**צָרֵף[^12.1.1] עֶרְכֵי[^12.1.2] מַעֲשֵׂר[^12.1]\
בִּרְאֵה וּבְכִי[^12.2.1-2] תָבוֹא[^12.2]\
**ס**וּסִים רַק חָסֵר[^12.3.3][^12.3]\
אַף כִּי[^12.4.1-2] בַתָּֽוֶךְ[^12.4.3] מִכְתָּבוֹ[^12.4.4]

Adjoining the tithe chapters\
Twenty-six with fourteen\
"Limit horses from foreign borders"\
Though it is written in between

**מֶֽ**לֶךְ גּוֹמֵר לִקְרוֹת[^13.1]\
בְּעִנְיַן[^13.2.1] טוֹבוֹת[^13.2.2] וְאָלוֹת[^13.2.3][^13.2]\
**בְּרָ**כוֹת[^13.3.1] כְּמוֹ תוֹרוֹת[^13.3.2-3]\
בִּ__יְהוּדִית__[^13.4.1] הֵן מֻלָּלוֹת[^13.4.3][^13.4]

The king concludes all the warnings\
With the "blessings and curses"\
The benedictions like the readings\
In the Jewish language he expresses

**נָ**טַע בְּתוֹכֵֽנוּ[^14.1.1-2] פּוֹצֶה[^14.1.3][^14.1]\
וּמִתְפַּלֵּל עַל עֲבוֹדוֹת[^14.2]\
**יִ**שְׂרָאֵל עַמְּךָ תִּרְצֶה[^14.3]\
וּלְךָ נָאֶה לְהוֹדוֹת[^14.4]

"<NAME>" he does recite\
Then prays regarding the services\
With your people Israel find delight\
The thanksgiving prayer he blesses

**סֵֽ**דֶר בִּרְכַּת מוֹעֵד[^15.1]\
עוֹרֵךְ בְּנִיב[^15.2.2] וְהִגָּיוֹן[^15.2.3][^15.2]\
**שְׁ**מֹר אֹֽהֶל מוֹעֵד[^15.3.2-3]\
מֶֽלֶךְ הַשּׁוֹכֵן בְּצִיּוֹן

The order of the festival blessing\
Words expressed in concentration\
Please keep the tent of meeting\
O King, Who Dwells in Zion

**עֺ**ז __שְׁלֹמֹה__[^16.1.2] תֵּן לְמַלְכֶּֽךָ[^16.1]\
אַתָּה הַבּוֹחֵר בְּיִשְׂרָאֵל\
**רִ**צּוּי[^16.3.1] שְׁלוּחֵי עֲבֺדָתֶֽךָ[^16.3.2-3][^16.3]\
מְקַדֵּשׁ הַכֹּהֲנִים[^16.4.1-2] הוֹאֵל[^16.4.3][^16.4]

Solomon's glory give Your regents\
You Elector of Israel\
The appeasement of your agents\
O Sanctifier of priests take well

**פּ**וֹתֵֽחַ שְׂפָתָיו[^17.1.1-2] בִּפְגִּיעָה[^17.1.3][^17.1]\
עַד תְּחִנָּתוֹ כִּלָּה\
**אֶ**ת עַמְּךָ הוֹשִֽׁיעָה[^17.3]\
בָּרוּךְ שׁוֹמֵֽעַ תְּפִלָּה[^17.4]

Opening his lips with entreaties\
Until his prayer's conclusion\
Save your nation from calamities\
Blessed be The Listener of petition

**צֵ**את שַׁבַּת הָאָֽרֶץ[^18.1]\
לִקְבּֽוֹעַ יִרְאָה בְרוּרָה[^18.2]\
**לְ**הַאֲזִין אֶל נִין[^18.3.3] __פֶּֽרֶץ__[^18.3.4]\
כִּבְסִינַי מִפִּי גְבוּרָה[^18.4.3][^18.4]

When the land concludes its resting\
Heaven's awe impressed with clarity\
By hearing Peretz's offspring\
As if by Sinai direct from the Deity

**קְ**שׁוֹב[^19.1.1] עֵת שַׁוְּעָם[^19.1.2-3][^19.1]\
כִּיְמֵי הִקְטִֽירוּ נָטָף[^19.2.3]\
**הַ**קְהֵל אֶת הָעָם[^19.3]\
הָאֲנָשִׁים וְהַנָּשִׁים וְהַטָּף[^19.4]

Be attentive to their supplication\
Like to incence's sweet scents\
Gather in the entire nation\
Men, women, children and infants

**רַ**חֵף[^20.1.1] מֵאַשּׁוּר כְּ__יוֹנָה__[^20.1]\
מִן הָאֶזְרָח וּמִן הַגֵּר[^20.2.4][^20.2]\
**לָֽ**מָּה יֹאמְרוּ אַיֵּה נָא[^20.3]\
בַּגּוֹיִם[^20.4.1] כְּ__אֶסְתֵּר__[^20.4.2] תְּמַגֵּר[^20.4.3]

Gather in like the plumy\
From native to the proselyte\
Why tolerate the blasphemy\
Of nations like Esther You fight

**שִׂ**מְחַת עוֹלָם[^21.1.2] כַּתְּרֵם[^21.1.3][^21.1]\
פְּדוּיֶיךָ בְּרִנָּה יְשׁוּבוּן[^21.2]\
**וְ**אֶת סֻכַּת[^21.3.2] דָּוִיד[^21.3.2-3] הָרֵם[^21.3.4][^21.3]\
בְּשֵׂיבָה עוֹד יְנוּבוּן[^21.4]

Eternal joy 'round them encircle\
The redeemed with song will be back\
Also uplift David's Tabernacle\
In old age, they will not slack

**תְּ**אֵבֵי יִשְׁעֲךָ[^22.1.1-2] קְנֵה\
עֲנֵם[^22.2.1] גּֽוּשׁוּ הֲלֹם[^22.2.2-3]\
**יְ**רוּשָׁלִַם עִירְךָ בְּנֵה[^22.3]\
פְּרוֹשׂ עָלֶֽיהָ שָׁלוֹם[^22.4]

Those desiring Your salvation acquire\
Tell them, "Return; be near"\
Build the city Jerusalem You desire\
Spread peace upon her there

בא"י[^23.0.1] פורס[^23.0.2] סוכת שלום עלינו ועל כל עמו ישראל ועל ירושלים

[^0.1.1]: רבותינו הראשונים הורישו לנו פיוטי מערבית שאנו אומרים בעשרה ימי יו"ט בחו"ל של שלש רגלים ופעמים הפיוט בברכת השכיבנו קצר כמו שאר ברכות אבל ברוב שאנו אומרים לפי מנהג אשכנז יש פיוט ארוך קודם חתימת הברכה שנקרא תוספת
[^0.1.2-3]: רוב התוספות מדברים במצוה שאנו חסרים בגלות בענינא דיומא קרבן פסח הקרבת העומר בכורים מעשרות ושמחת בית השואבה ואוסיף אני פיוט זכר להקהל
[^1.1.3]: משמע עשיה בפועל וגם המתנה וצפיה כמו ואביו שמר את הדבר (עיין רש"י בראשית ל"א י"ז) ותכלית פיוט זה לעורר צפיה לקיום המצוה בפועל ולפיכך שני הכוונות נכונים
[^1.1]: תהלים קי"ט ח'
[^1.2]: כעין תהלים מ"ב ג'
[^1.3.1]: יעמיד
[^1.3.1-2]: כעין משלי ט"ו כ"ה בית גאים יסח ה' ויצב גבול אלמנה
[^1.3.3-4]: כינוי להר המריה שהוא הר הבית כמו אלך לי אל הר המור ואל גבעת הלבונה שיר השירים ד' ו'
[^1.4.1]: ענין איבוד
[^1.4]: כעין משלי שם
[^2.1]: דברים ל"א י"א בדרך מליצה
[^2.2]: כעין שם לראות את פני ה' בדרך מליצה
[^2.3]: כעין שם תקרא את התורה הזאת נגד כל ישראל באזניהם בדרך מליצה
[^2.4]: כעין ברכת כהנים יאר ה' פניו אליך במדבר ו' כ"ה ועיין ישעיה נ"ב ח' כי עין בעין יראו בשוב ה' ציון
[^3.1]: כעין עמוס ט' י"א וגדרתי את פרציהן וכעין תפלת האונן שתגדור פרצותינו יו"ד שד"מ י"ב
[^3.2]: כעין ישעיה ל"ה ג' וברכים כשלות אמצו אלא ששם צווי על הנביאים לחזק את העם המתיאשים מן הגאולה (מלבי"ם שם) אבל עכשיו אין עוד נביא (תהלים ע"ד ט') הקב"ה צריך לאמצנו
[^3.3]: כעין ישעיה ט"ז ד' הוי סתר למו
[^3.4]: כעין שם כי אפס המץ כלה שד
[^4.1.1]: מדברים כמו דובב שפתי ישנים שה"ש ז' י'
[^4.1]: מדברים בכל רוחות העולם
[^4.2.1-2]: יש להם שכר למוד הפרשה כמו במנחות דף ק"י. א"ר יצחק מאי דכתיב זאת תורת החטאת וזאת תורת האשם כל העוסק בתורת חטאת כאילו הקריב חטאת וכל העוסק בתורת אשם כאילו הקריב אשם
[^4.2.3]: יש בכוונה ב' פשטים א' שכר עשיית הדבר בפועל וב' שכר הדבור כמו שדרשו חז"ל במסכת שביעית פ"ו מ"ח וזה דבר השמטה
[^4.3]: משנה סוטה דף מ"א. והוא ענין הקהל שהוא על ידי המלך
[^5.1.1]: רמב"ם פ"ג ה"ד מהלכות חגיגה תוקעין בחצוצרות בכל ירושלים כדי להקהיל את העם
[^5.1.2-4]: כעין לשון המשנה סוטה מ"א. מוצאי יו"ט הראשון של חג והנה צ"ע אם כוונת המשנה לליל יום ב' או ליומו ואף שברוב מקומות מוצאי שבת או מוצאי יו"ט משמע לילה מ"מ מצינו במסכת תענית דף כ"ט. ומוצאי שבת היה ופרש"י שם יום ראשון ולא מצינו קריאת התורה שמחוייבת על פי דין בלילה ועיין בתוס' שם שכתבו ואהני בבא כל ישראל דמשמע מאתחלתא דמועד לא ביום ב' או ביום ג' משמע שהקהל מיד בליל מוצאי יו"ט ומה שכתבו ביום ג' נ"ל היינו אפילו כשנדחה מליל ב' כשחל בשבת עדיין צריך לזרז עכ"פ לעשותו מיד במוצאי שבת
[^5.2]: דברים ל"א י' מקץ שבע שנים במעד שנה השמטה בחג הסכות ושנת השמטה היינו לאחר שנת השמטה ולא בתחלתו מדכתיב מקץ שבע שנים עיין מסכת סוטה מ"א.
[^5.3.2-3]: ירושלים ספרי פנחס קל"ד ונאמר בפרשת הקהל דברים ל"א י"א במקום אשר יבחר
[^5.4.1-2]: מסכת סוטה דף מ"א: כדאמר רב חסדא בעזרת נשים הכא נמי בעזרת נשים
[^5.4.3]: עזרת נשים למטה בהר מעזרת ישראל עיין מסכת מדות פ"ב מ"ה וחמש עשרה מעלות מתוכה [של עזרת נשים] לעזרת ישראל
[^6.1]: כל האמורים במשנה ריש חגיגה חרש שוטה עבד חגר סומא חולה וזקן וכן שומע ואינו מדבר ומדבר ואינו שומע (שם דף ג.)
[^6.2.1]: נתמעט
[^6.2.2]: שם אנשים באים ללמוד
[^6.2.3]: דברים ל"א י"א תקרא את התורה הזאת
[^6.3.1]: שם נשים באות לשמוע
[^6.3]: אשה ראויה לשמוע קריאת הקהל אע"פ שפטואה מראייה
[^6.4.1]: קטן שאינו יכול לעלות ברגליו שפטור מראיה
[^6.4.2-3]: שם טף למה באין כדי לתן שכר למביאיהן וכעין בכורים פ"ב מ"ב טעונין הבאת מקום
[^7.1.1-2]: לאחר יו"ט ראשון של חג
[^7.1]: כעין ברכות פ"ב מ"א והגיע זמן המקרא
[^7.2]: שעליה תהיה הקריאה
[^7.3.1-2]: בראשית ל"ז י"ח ופירושו אף קודם יו"ט
[^7.3.3]: יש להמניע מעשיית הבימה או הקריאה עצמה
[^7.4.1]: כדי שלא כמו לבל עוד תרשיעי מהושענא אערך שועי
[^7.4]: לפי הירושלמי במסכת מגלה פ"א ה"ד למה אין עושין הקהל בשבת מפני הבימה ויעשו מאתמול שלא לדחוק העזרה ופירש שם קרבן העדה שביו"ט היו מביאין קרבנותיהן וכו' והיו צריכין ריוח גדול והבימה גדולה ורחבה ומקצרה והנה התוס' (סוטה מ"א.) כתבו שמדאורייתא אין הקהל עד מוצאי יו"ט משום דכתיב במועד דמשמע בתוך המועד ולא בתחלתו וכתיב בבא כל ישראל דמשמע שם מאתחלתא דמועד ולדבריהם יש לפרש לשון הפיוט שקודם מוצאי יו"ט אין לעשות ההקהל שלא יהיו המקראות דחוקים
[^8.1.1]: עיין תוי"ט מסכת יומא פ"ז מ"א לשון חוזה שצריך לראות מה הם צרכי צבור
[^8.1]: לשון המשנה חזן הכנסת ופרש"י בדף מ: שמש הכנסת שטורח עיסקי הכנסת
[^8.2.2-3]: עיין רש"י בבא בתרא י"ד. ספר שכתב משה ובו קורין בעזרה [של נשים] פרשת המלך בהקהל נ"א סֵֽפֶר עֶזְרָא על פי מועד קטן י"ח: במשנה
[^8.3.2-3]: לפרש"י שם הוא מה שאנו קורין גבאי
[^8.4]: שם בגמרא דף מא. כולה משום כבוד המלך ופרש"י בדף מ: שמראין את מעלותיו מעלה למעלה ממעלה
[^9.1.1]: נשא אותו כמו טענו את בעירכם בראשית מ"ה י"ז
[^9.1.2-3]: סגן לכהן גדול
[^9.2]: כהן גדול כעין תהלים קל"ג ב' כשמן הטוב על הראש ירד על הזקן זקן אהרן שמדבר על משיחת אהרן
[^9.3.1-2]: משה כמו שנאמר ויקח עמרם את יוכבד דדתו לו לאשה ותלד לו את אהרן ואת משה שמות ו' כ'
[^9.3]: כאלו התורה אומרת כן כמו במשלי ח' כ"ב ה' קנני ועיין בדברי רש"ר הירש על דברים ל"א י' שאפשר שכוונת הכתוב של תקרא את התורה הזאת הוא לאותו ספר תורה שכתבו משה במקרא שלפני פניו באותה פרשה ויכתב משה את התורה הזאת שנתנה בארון אם מותר להוציאו להקהל או שהוא קאי על ספר תורה שנתנה לשבט לוי וכן משמע מרש"י ב"ב דף י"ד בפירוש. אשרי עין שראתה כתב ידו של משה רבינו ונזכה לראותה בב"א
[^9.4.1]: זרע כמו ולניני ולנכדי בראשית כ"א כ"ג
[^9.4.2-3]: דוד כמו שכתוב ודוד וכל בית ישראל משחקים לפני ה' בכל עצי ברושים וגו' שמואל ב' ו' ה' והמלך הוא נכדו
[^9.4]: ופירושו ספר תורה [נתון] למלך בן דוד
[^10.1]: משנה במסכת סוטה שם דף מא.
[^10.2]: שם אם רצה לישב הרשות בידו
[^10.3.3]: קודם הקריאה הנקרא למוד שנאמר למען ילמדון ודרשינן יְלַמֵּדוּן
[^10.4]: רמב"ם פ"ג ה"ד מהלכות חגיגה
[^11.1.1-2]: כינוי למשנה תורה
[^11.1]: משנה שם שמתחיל מאלה הדברים שהוא תחלת הספר
[^11.2]: פרשת שמע ישראל והיינו עד דברים ה' ט'
[^11.3]: שכר עשית המצות כעין דברים י"א כ"א למען ירבו ימיכם וגו' על האדמה וגו'
[^11.4]: כעין דברים י"א י"ג והיה אם שמע תשמעו ולעניננו מרמז שקרא המלך כל פרשת והיה אם שמוע והיינו דברים י"א י"ג-כ"א
[^12.1.1]: יש לצרף
[^12.1.2]: פרשיות כמו ובצדק הגה ערך כי תשא בפיוטי מוסף של פרשת שקלים לר' אלעזר הקליר
[^12.1]: [נ"א לפי שיטת הרמב"ם לְאַחַר עַשֵּׂר תְּעַשֵּׂר ופירושו שיש לקרות עשר תעשר ולאחריו על הסדר כל הפרשיות]
[^12.2.1-2]: [נ"א לפי שיטת הרמב"ם עַד עֵֽרֶךְ כִּי ופירושו שקורא עד פרשת כי תבוא]
[^12.2]: לפרש"י על המשנה בסוטה שם קרא פרשת מעשר בפרשת ראה (דברים י"ד כ"ב-כ"ט) סמוך לפרשת מעשר בכי תבא (כ"ו י"ב-ט"ז) אע"פ שקורא אשימה עלי מלך (י"ז י"ד-כ') שמקומו ביניהם אחר כן
[^12.3.3]: ממעט כמו קהלת ואיננו חָסֵר לנפשו מכל אשר יתאוה קהלת ו' ב'
[^12.3]: רמז לפרשת אשימה עלי מלך שקורא לאחר פרשיות מעשר ושם כתוב רק לא ירבה לו סוסים וגו' דברים י"ז ט"ז
[^12.4.1-2]: [נ"א לפי שיטת הרמב"ם אֲשֶׁר ופירושו שבכלל כל הפרשיות קורא אשימה עלי מלך אשר הוא באמצע]
[^12.4.3]: באמצע כמו והעיר בתוך במדבר ל"ה ה'
[^12.4.4]: מקום כתיבתו
[^13.1]: והנה בענין סדר הקריאות יש שלש שיטות סדר הפיוט על פי גירסת המשנה לפנינו וכן שיטת התוי"ט אבל רש"י והרע"ב וילקוט שמעוני משמע מנייהו שהיה קורא פרשת המלך אחר ברכות וקללות והתוי"ט תמה על הרע"ב מנין לו (ועוד צ"ע שהתוי"ט מביא בשם רש"י ראיה כמותו אבל ברש"י לפנינו כהרע"ב) ועוד יש שיטה שלישית שאינו מדלג כלל מעשר תעשר עד סוף ברכות וקללות אלא קורא הכל על הסדר וכן דעת הרמב"ם פ"ג ה"ג מהלכות חגיגה וכן בפיורושו על המשנה (אבל אינו מבאר לשון המשנה) וכן דעת הסמ"ג מ"ע ר"ל וכיון שהוכרחתי לבחור באחד מהן בחרתי את מה שלפנינו במשנה ועוד שהיא כמו הכרעה בינונית והיינו שאיו חוששין לדלוג בכדי לסמוך פרשיות מעשר להדדי לשיטה א' וב' ועוד מסיימין בברכות וקללות לפי שיטה א' וג'
[^13.2.1]: [נ"א לפי שיטת רש"י לְאַחַר ופירושו שמה שאמרנו לעיל מלך גומר לקרות קאי על פרשת אשימה עלי מלך שבחרוז לפני זה הנקראת לאחר ברכות וקללות]
[^13.2.2]: דברים כ"ח י"א וי"ב והותרך ה' לטובה וגו' יפתח ה' לך את אוצרו הטוב וגו'
[^13.2.3]: דברים כ"ט כ' ככל אלות הברית הכתובה בספר התורה הזה
[^13.2]: דברים כ"ח א'-ס"ט
[^13.3.1]: לפניה ולאחריה שתקנו חז"ל
[^13.3.2-3]: רמב"ם שם ה"ה כתב שגם בברכות דינא הכי
[^13.4.1]: לשון קודש כמו ואל תדבר עמנו יהודית מלכים ב' י"ח כ"ו 
[^13.4.3]: נאמרות כמו מי מלל לאברהם בראשית כ' ז'
[^13.4]: משנה בריש אלו נאמרין סוטה דף ל"ב.
[^14.1.1-2]: כמו שאר קורא בתורה
[^14.1.3]: פותח ובמקרא ברוב מקומות הוא בענין פתיחת הפה כמו פצו עלי פיהם תהלים כ"ב י"ד
[^14.1]: סדר הברכות נמצא ברמב"ם שם ה"ד
[^14.2]: ברכת רצה עד שאותך לבדך ביראה נעבוד
[^14.3]: היפוך של רצה וכו' בעמך ישראל
[^14.4]: ברכת מודים עד ולך נאה להודות
[^15.1]: אתה בחרתנו עד מקדש ישראל והזמנים
[^15.2.2]: בדבור כמו בורא נוב [ניב] שפתים ישעיה נ"ז י"ט
[^15.2.3]: מחשבה כמו והגיון לבי לפניך תהלים י"ט ט"ו
[^15.2]: כעין שוע אערך בניב והגיון מפיוט אדר והוד (1.2.2-4) לרבי שמעון בן יצחק שאומרים בקרובות ליום ב' של ר"ה
[^15.3.2-3]: המקדש הנקרא אהל מועד
[^16.1.2]: כמו שכתב הרמב"ם פי"ג הט"ו מאסורי ביאה לפיכך לא קבלו בית דין גרים כל ימי דוד ושלמה וכו' ובימי שלמה שמא בשביל המלכות והטובה והגדלה שהיו בה ישראל חזרו
[^16.1]: כעין שמואל א' ב' י' ויתן עז למלכו והוא תפלה על ישראל שתעמוד מלכותם
[^16.3.1]: גמר הכשר קרבן נקרא הרצאה כמו במנחות דף ג. פסח ששחטו לשם אשם לירצי
[^16.3.2-3]: דכהנים שלוחי דרחמנא נינהו במסכת קדושין דף כ"ג<commit_msg>Overhaul of 13.1 & 13.2<commit_after># תוספת[^0.1.1] זכר להקהל[^0.1.2-3] לליל שני של סוכות למוצאי שנת השמטה

# ע"ס א"ב וחתום בו שם המחבר בחלק שני של החרוזים

# יוסף קלונימוס ב"ר ישראל הלוי

# והוזכר בו שמות בניו ובנותיו

**אֶ**ת חֻקֶּֽיךָ אֶשְׁמֹר[^1.1.3][^1.1]\
מָתַי אָבוֹא וְאֶרְאֶה[^1.2]\
**יַ**צֵּב[^1.3.1] גְּבוּל[^1.3.1-2] הַר הַמּוֹר[^1.3.3-4]\
יִסַּח[^1.4.1] כָּל בֵּית גֵּאֶה[^1.4]

I Await your statutes with suspense\
O when will I arrive and gaze\
Erected around Moriah a fence\
The house of all haughty He'll raze

**בְּ**בֹא כָל יִשְׂרָאֵל[^2.1]\
לֵרָאוֹת אֶת פְּנֵי אֲדוֹנָיו[^2.2]\
**וְ**נֶֽגֶד כָּל יִשְׂרָאֵל[^2.3]\
יָאֵר אֲלֵיהֶם פָּנָיו[^2.4]

At the arrival of all Israel\
To appear before its Master\
Then before all of Israel\
He will show His face with favor

**גְּ**דוֹר אֶת פִּרְצוֹתֵֽנוּ[^3.1]\
בִּרְכַּֽיִם כֹּשְׁלוֹת אַמֵּץ[^3.2]\
**סֵֽ**תֶר הֱוֵה לָֽנוּ[^3.3]\
כַּלֵּה שֹׁד וָמֵץ[^3.4]

For our breach construct a wall\
To the weak-kneed O give might\
A shelter You will be for us all\
Finish off plunderer and parasite

**דּ**וֹבֲבִים[^4.1.1] בְּכָל צַד[^4.1]\
מְקַבְּלִים שְׂכַר[^4.2.1-2] דָּבָר[^4.2.3]\
**פָּ**רָשַׁת הַמֶֶּֽלֶךְ כֵּיצַד[^4.3]\
כְּאִלּוּ נַעֲשָׂה כְבָר

In every direction enunciating\
Receiving the reward of the matter\
"How's read the chapter of the king?"\
As if it was done to the letter

**הַ**תְּקִיעָה[^5.1.1] אַחַר יוֹם טוֹב[^5.1.2-4]\
בְּמֹעֵד שְׁנַת הַשְּׁמִטָּה[^5.2]\
**קְ**הִלָּה בָּהָר הַטּוֹב[^5.3.2-3]\
בְּעֶזְרַת נָשִׁים[^5.4.1-2] לְמַֽטָּה[^5.4.3]

After the holiday trumpets treble\
The year that the land is still\
On Jerusalem's mountain assemble\
To the women's court down the hill

**וּ**פָטוּר מִן רְאִיָּה[^6.1]\
מוּצָא[^6.2.1] מִלִּמּוּד[^6.2.2] קְרִיאָה[^6.2.3]\
**לִ**שׁמֽוֹעַ[^6.3.1] אִשָּׁה רְאוּיָה[^6.3]\
וְיוֹנֵק[^6.4.1] טָעוּן הֲבָאָה[^6.4.2-3]

Those not needing to appear\
Are excluded from the learning\
But women must come to hear\
And infants they need bringing

**זְ**מַן הַמִּקְרָא[^7.1.1-2] הִגִּֽיעַ[^7.1]\
בְּבִימַת עֵץ עוֹסְקִים[^7.2]\
**וּ**בְטֶֽרֶם יִקְרַב[^7.3.1-2] לְהַמְנִֽיעַ[^7.3.3]\
לְבַל[^7.4.1] יִהְיוּ דְחוּקִים[^7.4]

When the time finally arrives\
A wooden platform - they assemble\
Not before or when the Lulav waves\
Forecourt circulation thus enable

**חַ**זַּן[^8.1.1] עִסְקֵי כְנֶֽסֶת[^8.1]\
נוֹטֵל סֵֽפֶר עֲזָרָה[^8.2.2-3]\
**נ**וֹתֵן לְרֹאשׁ הַכְּנֶֽסֶת[^8.3.2-3]\
לַרְבּוֹת בַּמֶּֽלֶךְ שְׂרָרָה[^8.4]

The overseer of the assembly\
Lifts up the Temple scroll\
Hands it to the head of the assembly\
To elevate the king's lofty role

**ט**וֹעֲנוֹ[^9.1.1] לְ__אַהֲרֹן__ שֵׁנִי[^9.1.2-3]\
וְשֶֽׁמֶן הַטּוֹב עַל הָרֹאשׁ[^9.2]\
**יְ**לוּד __יוֹכֶֽבֶד__[^9.3.1-2] כְּתָבָֽנִי[^9.3]\
לְנֶֽכֶד[^9.4.1] שָׂחַק בִּבְרוֹשׁ[^9.4.2-3][^9.4]

The assistant to Aaron then bears it\
And the anointed priest does deliver\
Scion of Yocheved's sacred writ\
To the seed of David - cypress waver

**יְ**קַבֵּל תּוֹרָה עוֹמֵד[^10.1]\
בְּחִירָה לֵישֵׁב מִמֶּֽנּוּ[^10.2]\
**מְ**בָרֵךְ הֲכָנָה לְלַמֵּד[^10.3.3]\
אֲשֶׁר בָּֽחַר בָּֽנוּ[^10.4]

Receiving the Torah is done standing\
Reading sitting - that's his option\
He recites, preparing for teaching\
"He Who chose us as His nation"

**כֵּֽ**פֶל תּוֹרָה[^11.1.1-2] מַתְחִיל[^11.1]\
עַד סוֹף קְרִיאַת שְׁמַע[^11.2]\
**וְ**אֵת הָאֲדָמָה יַנְחִיל[^11.3]\
אִם שָׁמֺֽעַ תִּשְׁמַע[^11.4]

He commences Deutoronomy\
Until the Shema's conclusion\
Then, "In the land autonomy\
If to His command is your attention"

**לְ**צָרֵף[^12.1.1] עֶרְכֵי[^12.1.2] מַעֲשֵׂר[^12.1]\
בִּרְאֵה וּבְכִי[^12.2.1-2] תָבוֹא[^12.2]\
**ס**וּסִים רַק חָסֵר[^12.3.3][^12.3]\
אַף כִּי[^12.4.1-2] בַתָּֽוֶךְ[^12.4.3] מִכְתָּבוֹ[^12.4.4]

Adjoining the tithe chapters\
Twenty-six with fourteen\
"Limit horses from foreign borders"\
Though it is written in between

**מְ**סַיֵּם[^13.1.1] בַּחֲזָרַת[^13.1.1-2] כְּרוֹת[^13.1.2-3]\
בְּרִית טוֹבוֹת[^13.2.2] וְאָלוֹת[^13.2.3][^13.2]\
**בְּרָ**כוֹת[^13.3.1] כְּמוֹ תוֹרוֹת[^13.3.2-3]\
בִּ__יְהוּדִית__[^13.4.1] הֵן מֻלָּלוֹת[^13.4.3][^13.4]

Concluding with recertifying\
The treaty of "blessings and curses"\
The benedictions like the reading\
In the Jewish language he expresses

**נָ**טַע בְּתוֹכֵֽנוּ[^14.1.1-2] פּוֹצֶה[^14.1.3][^14.1]\
וּמִתְפַּלֵּל עַל עֲבוֹדוֹת[^14.2]\
**יִ**שְׂרָאֵל עַמְּךָ תִּרְצֶה[^14.3]\
וּלְךָ נָאֶה לְהוֹדוֹת[^14.4]

"<NAME>" he does recite\
Then prays regarding the services\
With your people Israel find delight\
The thanksgiving prayer he blesses

**סֵֽ**דֶר בִּרְכַּת מוֹעֵד[^15.1]\
עוֹרֵךְ בְּנִיב[^15.2.2] וְהִגָּיוֹן[^15.2.3][^15.2]\
**שְׁ**מֹר אֹֽהֶל מוֹעֵד[^15.3.2-3]\
מֶֽלֶךְ הַשּׁוֹכֵן בְּצִיּוֹן

The order of the festival blessing\
Words expressed in concentration\
Please keep the tent of meeting\
O King, Who Dwells in Zion

**עֺ**ז __שְׁלֹמֹה__[^16.1.2] תֵּן לְמַלְכֶּֽךָ[^16.1]\
אַתָּה הַבּוֹחֵר בְּיִשְׂרָאֵל\
**רִ**צּוּי[^16.3.1] שְׁלוּחֵי עֲבֺדָתֶֽךָ[^16.3.2-3][^16.3]\
מְקַדֵּשׁ הַכֹּהֲנִים[^16.4.1-2] הוֹאֵל[^16.4.3][^16.4]

Solomon's glory give Your regents\
You Elector of Israel\
The appeasement of your agents\
O Sanctifier of priests take well

**פּ**וֹתֵֽחַ שְׂפָתָיו[^17.1.1-2] בִּפְגִּיעָה[^17.1.3][^17.1]\
עַד תְּחִנָּתוֹ כִּלָּה\
**אֶ**ת עַמְּךָ הוֹשִֽׁיעָה[^17.3]\
בָּרוּךְ שׁוֹמֵֽעַ תְּפִלָּה[^17.4]

Opening his lips with entreaties\
Until his prayer's conclusion\
Save your nation from calamities\
Blessed be The Listener of petition

**צֵ**את שַׁבַּת הָאָֽרֶץ[^18.1]\
לִקְבּֽוֹעַ יִרְאָה בְרוּרָה[^18.2]\
**לְ**הַאֲזִין אֶל נִין[^18.3.3] __פֶּֽרֶץ__[^18.3.4]\
כִּבְסִינַי מִפִּי גְבוּרָה[^18.4.3][^18.4]

When the land concludes its resting\
Heaven's awe impressed with clarity\
By hearing Peretz's offspring\
As if by Sinai direct from the Deity

**קְ**שׁוֹב[^19.1.1] עֵת שַׁוְּעָם[^19.1.2-3][^19.1]\
כִּיְמֵי הִקְטִֽירוּ נָטָף[^19.2.3]\
**הַ**קְהֵל אֶת הָעָם[^19.3]\
הָאֲנָשִׁים וְהַנָּשִׁים וְהַטָּף[^19.4]

Be attentive to their supplication\
Like to incence's sweet scents\
Gather in the entire nation\
Men, women, children and infants

**רַ**חֵף[^20.1.1] מֵאַשּׁוּר כְּ__יוֹנָה__[^20.1]\
מִן הָאֶזְרָח וּמִן הַגֵּר[^20.2.4][^20.2]\
**לָֽ**מָּה יֹאמְרוּ אַיֵּה נָא[^20.3]\
בַּגּוֹיִם[^20.4.1] כְּ__אֶסְתֵּר__[^20.4.2] תְּמַגֵּר[^20.4.3]

Gather in like the plumy\
From native to the proselyte\
Why tolerate the blasphemy\
Of nations like Esther You fight

**שִׂ**מְחַת עוֹלָם[^21.1.2] כַּתְּרֵם[^21.1.3][^21.1]\
פְּדוּיֶיךָ בְּרִנָּה יְשׁוּבוּן[^21.2]\
**וְ**אֶת סֻכַּת[^21.3.2] דָּוִיד[^21.3.2-3] הָרֵם[^21.3.4][^21.3]\
בְּשֵׂיבָה עוֹד יְנוּבוּן[^21.4]

Eternal joy 'round them encircle\
The redeemed with song will be back\
Also uplift David's Tabernacle\
In old age, they will not slack

**תְּ**אֵבֵי יִשְׁעֲךָ[^22.1.1-2] קְנֵה\
עֲנֵם[^22.2.1] גּֽוּשׁוּ הֲלֹם[^22.2.2-3]\
**יְ**רוּשָׁלִַם עִירְךָ בְּנֵה[^22.3]\
פְּרוֹשׂ עָלֶֽיהָ שָׁלוֹם[^22.4]

Those desiring Your salvation acquire\
Tell them, "Return; be near"\
Build the city Jerusalem You desire\
Spread peace upon her there

בא"י[^23.0.1] פורס[^23.0.2] סוכת שלום עלינו ועל כל עמו ישראל ועל ירושלים

[^0.1.1]: רבותינו הראשונים הורישו לנו פיוטי מערבית שאנו אומרים בעשרה ימי יו"ט בחו"ל של שלש רגלים ופעמים הפיוט בברכת השכיבנו קצר כמו שאר ברכות אבל ברוב שאנו אומרים לפי מנהג אשכנז יש פיוט ארוך קודם חתימת הברכה שנקרא תוספת
[^0.1.2-3]: רוב התוספות מדברים במצוה שאנו חסרים בגלות בענינא דיומא קרבן פסח הקרבת העומר בכורים מעשרות ושמחת בית השואבה ואוסיף אני פיוט זכר להקהל
[^1.1.3]: משמע עשיה בפועל וגם המתנה וצפיה כמו ואביו שמר את הדבר (עיין רש"י בראשית ל"א י"ז) ותכלית פיוט זה לעורר צפיה לקיום המצוה בפועל ולפיכך שני הכוונות נכונים
[^1.1]: תהלים קי"ט ח'
[^1.2]: כעין תהלים מ"ב ג'
[^1.3.1]: יעמיד
[^1.3.1-2]: כעין משלי ט"ו כ"ה בית גאים יסח ה' ויצב גבול אלמנה
[^1.3.3-4]: כינוי להר המריה שהוא הר הבית כמו אלך לי אל הר המור ואל גבעת הלבונה שיר השירים ד' ו'
[^1.4.1]: ענין איבוד
[^1.4]: כעין משלי שם
[^2.1]: דברים ל"א י"א בדרך מליצה
[^2.2]: כעין שם לראות את פני ה' בדרך מליצה
[^2.3]: כעין שם תקרא את התורה הזאת נגד כל ישראל באזניהם בדרך מליצה
[^2.4]: כעין ברכת כהנים יאר ה' פניו אליך במדבר ו' כ"ה ועיין ישעיה נ"ב ח' כי עין בעין יראו בשוב ה' ציון
[^3.1]: כעין עמוס ט' י"א וגדרתי את פרציהן וכעין תפלת האונן שתגדור פרצותינו יו"ד שד"מ י"ב
[^3.2]: כעין ישעיה ל"ה ג' וברכים כשלות אמצו אלא ששם צווי על הנביאים לחזק את העם המתיאשים מן הגאולה (מלבי"ם שם) אבל עכשיו אין עוד נביא (תהלים ע"ד ט') הקב"ה צריך לאמצנו
[^3.3]: כעין ישעיה ט"ז ד' הוי סתר למו
[^3.4]: כעין שם כי אפס המץ כלה שד
[^4.1.1]: מדברים כמו דובב שפתי ישנים שה"ש ז' י'
[^4.1]: מדברים בכל רוחות העולם
[^4.2.1-2]: יש להם שכר למוד הפרשה כמו במנחות דף ק"י. א"ר יצחק מאי דכתיב זאת תורת החטאת וזאת תורת האשם כל העוסק בתורת חטאת כאילו הקריב חטאת וכל העוסק בתורת אשם כאילו הקריב אשם
[^4.2.3]: יש בכוונה ב' פשטים א' שכר עשיית הדבר בפועל וב' שכר הדבור כמו שדרשו חז"ל במסכת שביעית פ"ו מ"ח וזה דבר השמטה
[^4.3]: משנה סוטה דף מ"א. והוא ענין הקהל שהוא על ידי המלך
[^5.1.1]: רמב"ם פ"ג ה"ד מהלכות חגיגה תוקעין בחצוצרות בכל ירושלים כדי להקהיל את העם
[^5.1.2-4]: כעין לשון המשנה סוטה מ"א. מוצאי יו"ט הראשון של חג והנה צ"ע אם כוונת המשנה לליל יום ב' או ליומו ואף שברוב מקומות מוצאי שבת או מוצאי יו"ט משמע לילה מ"מ מצינו במסכת תענית דף כ"ט. ומוצאי שבת היה ופרש"י שם יום ראשון ולא מצינו קריאת התורה שמחוייבת על פי דין בלילה ועיין בתוס' שם שכתבו ואהני בבא כל ישראל דמשמע מאתחלתא דמועד לא ביום ב' או ביום ג' משמע שהקהל מיד בליל מוצאי יו"ט ומה שכתבו ביום ג' נ"ל היינו אפילו כשנדחה מליל ב' כשחל בשבת עדיין צריך לזרז עכ"פ לעשותו מיד במוצאי שבת
[^5.2]: דברים ל"א י' מקץ שבע שנים במעד שנה השמטה בחג הסכות ושנת השמטה היינו לאחר שנת השמטה ולא בתחלתו מדכתיב מקץ שבע שנים עיין מסכת סוטה מ"א.
[^5.3.2-3]: ירושלים ספרי פנחס קל"ד ונאמר בפרשת הקהל דברים ל"א י"א במקום אשר יבחר
[^5.4.1-2]: מסכת סוטה דף מ"א: כדאמר רב חסדא בעזרת נשים הכא נמי בעזרת נשים
[^5.4.3]: עזרת נשים למטה בהר מעזרת ישראל עיין מסכת מדות פ"ב מ"ה וחמש עשרה מעלות מתוכה [של עזרת נשים] לעזרת ישראל
[^6.1]: כל האמורים במשנה ריש חגיגה חרש שוטה עבד חגר סומא חולה וזקן וכן שומע ואינו מדבר ומדבר ואינו שומע (שם דף ג.)
[^6.2.1]: נתמעט
[^6.2.2]: שם אנשים באים ללמוד
[^6.2.3]: דברים ל"א י"א תקרא את התורה הזאת
[^6.3.1]: שם נשים באות לשמוע
[^6.3]: אשה ראויה לשמוע קריאת הקהל אע"פ שפטואה מראייה
[^6.4.1]: קטן שאינו יכול לעלות ברגליו שפטור מראיה
[^6.4.2-3]: שם טף למה באין כדי לתן שכר למביאיהן וכעין בכורים פ"ב מ"ב טעונין הבאת מקום
[^7.1.1-2]: לאחר יו"ט ראשון של חג
[^7.1]: כעין ברכות פ"ב מ"א והגיע זמן המקרא
[^7.2]: שעליה תהיה הקריאה
[^7.3.1-2]: בראשית ל"ז י"ח ופירושו אף קודם יו"ט
[^7.3.3]: יש להמניע מעשיית הבימה או הקריאה עצמה
[^7.4.1]: כדי שלא כמו לבל עוד תרשיעי מהושענא אערך שועי
[^7.4]: לפי הירושלמי במסכת מגלה פ"א ה"ד למה אין עושין הקהל בשבת מפני הבימה ויעשו מאתמול שלא לדחוק העזרה ופירש שם קרבן העדה שביו"ט היו מביאין קרבנותיהן וכו' והיו צריכין ריוח גדול והבימה גדולה ורחבה ומקצרה והנה התוס' (סוטה מ"א.) כתבו שמדאורייתא אין הקהל עד מוצאי יו"ט משום דכתיב במועד דמשמע בתוך המועד ולא בתחלתו וכתיב בבא כל ישראל דמשמע שם מאתחלתא דמועד ולדבריהם יש לפרש לשון הפיוט שקודם מוצאי יו"ט אין לעשות ההקהל שלא יהיו המקראות דחוקים
[^8.1.1]: עיין תוי"ט מסכת יומא פ"ז מ"א לשון חוזה שצריך לראות מה הם צרכי צבור
[^8.1]: לשון המשנה חזן הכנסת ופרש"י בדף מ: שמש הכנסת שטורח עיסקי הכנסת
[^8.2.2-3]: עיין רש"י בבא בתרא י"ד. ספר שכתב משה ובו קורין בעזרה [של נשים] פרשת המלך בהקהל נ"א סֵֽפֶר עֶזְרָא על פי מועד קטן י"ח: במשנה
[^8.3.2-3]: לפרש"י שם הוא מה שאנו קורין גבאי
[^8.4]: שם בגמרא דף מא. כולה משום כבוד המלך ופרש"י בדף מ: שמראין את מעלותיו מעלה למעלה ממעלה
[^9.1.1]: נשא אותו כמו טענו את בעירכם בראשית מ"ה י"ז
[^9.1.2-3]: סגן לכהן גדול
[^9.2]: כהן גדול כעין תהלים קל"ג ב' כשמן הטוב על הראש ירד על הזקן זקן אהרן שמדבר על משיחת אהרן
[^9.3.1-2]: משה כמו שנאמר ויקח עמרם את יוכבד דדתו לו לאשה ותלד לו את אהרן ואת משה שמות ו' כ'
[^9.3]: כאלו התורה אומרת כן כמו במשלי ח' כ"ב ה' קנני ועיין בדברי רש"ר הירש על דברים ל"א י' שאפשר שכוונת הכתוב של תקרא את התורה הזאת הוא לאותו ספר תורה שכתבו משה במקרא שלפני פניו באותה פרשה ויכתב משה את התורה הזאת שנתנה בארון אם מותר להוציאו להקהל או שהוא קאי על ספר תורה שנתנה לשבט לוי וכן משמע מרש"י ב"ב דף י"ד בפירוש. אשרי עין שראתה כתב ידו של משה רבינו ונזכה לראותה בב"א
[^9.4.1]: זרע כמו ולניני ולנכדי בראשית כ"א כ"ג
[^9.4.2-3]: דוד כמו שכתוב ודוד וכל בית ישראל משחקים לפני ה' בכל עצי ברושים וגו' שמואל ב' ו' ה' והמלך הוא נכדו
[^9.4]: ופירושו ספר תורה [נתון] למלך בן דוד
[^10.1]: משנה במסכת סוטה שם דף מא.
[^10.2]: שם אם רצה לישב הרשות בידו
[^10.3.3]: קודם הקריאה הנקרא למוד שנאמר למען ילמדון ודרשינן יְלַמֵּדוּן
[^10.4]: רמב"ם פ"ג ה"ד מהלכות חגיגה
[^11.1.1-2]: כינוי למשנה תורה
[^11.1]: משנה שם שמתחיל מאלה הדברים שהוא תחלת הספר
[^11.2]: פרשת שמע ישראל והיינו עד דברים ה' ט'
[^11.3]: שכר עשית המצות כעין דברים י"א כ"א למען ירבו ימיכם וגו' על האדמה וגו'
[^11.4]: כעין דברים י"א י"ג והיה אם שמע תשמעו ולעניננו מרמז שקרא המלך כל פרשת והיה אם שמוע והיינו דברים י"א י"ג-כ"א
[^12.1.1]: יש לצרף
[^12.1.2]: פרשיות כמו ובצדק הגה ערך כי תשא בפיוטי מוסף של פרשת שקלים לר' אלעזר הקליר
[^12.1]: [נ"א לפי שיטת הרמב"ם לְאַחַר עַשֵּׂר תְּעַשֵּׂר ופירושו שיש לקרות עשר תעשר ולאחריו על הסדר כל הפרשיות]
[^12.2.1-2]: [נ"א לפי שיטת הרמב"ם עַד עֵֽרֶךְ כִּי ופירושו שקורא עד פרשת כי תבוא]
[^12.2]: לפרש"י על המשנה בסוטה שם קרא פרשת מעשר בפרשת ראה (דברים י"ד כ"ב-כ"ט) סמוך לפרשת מעשר בכי תבא (כ"ו י"ב-ט"ז) אע"פ שקורא אשימה עלי מלך (י"ז י"ד-כ') שמקומו ביניהם אחר כן
[^12.3.3]: ממעט כמו קהלת ואיננו חָסֵר לנפשו מכל אשר יתאוה קהלת ו' ב'
[^12.3]: רמז לפרשת אשימה עלי מלך שקורא לאחר פרשיות מעשר ושם כתוב רק לא ירבה לו סוסים וגו' דברים י"ז ט"ז
[^12.4.1-2]: [נ"א לפי שיטת הרמב"ם אֲשֶׁר ופירושו שבכלל כל הפרשיות קורא אשימה עלי מלך אשר הוא באמצע]
[^12.4.3]: באמצע כמו והעיר בתוך במדבר ל"ה ה'
[^12.4.4]: מקום כתיבתו
[^13.1.1]: בענין סדר הקריאות יש שלש שיטות סדר הפיוט על פי גירסת המשנה לפנינו וכן שיטת התוי"ט אבל רש"י והרע"ב וילקוט שמעוני משמע מנייהו שהיה קורא פרשת המלך אחר ברכות וקללות ולדעה שלישית אינו מדלג כלל מעשר תעשר עד סוף ברכות וקללות אלא קורא הכל על הסדר וכן דעת הרמב"ם פ"ג ה"ג מהלכות חגיגה ובפיורושו על המשנה והסמ"ג מ"ע ר"ל וכיון שהוכרחתי לבחור באחד מהן בחרתי את מה שלפנינו במשנה ועוד שהיא כמו הכרעה בינונית והיינו שאיו חוששין לדלוג בכדי לסמוך פרשיות מעשר להדדי לשיטה א' וב' ועוד מסיימין בברכות וקללות לפי שיטה א' וג'
[^13.1.1-2]: [נ"א לפי שיטת רש"י מְבַטּאוֹ אַחַר ופירושו שמה שאמרנו לעיל לגבי פרשת אשימה עלי מלך שבחרוז לפני זה מבטאו (אומרו מלשון לבטא בשפתים ויקרא ה' ד') לאחר ברכות וקללות]
[^13.1.2-3]: כעין דברים כ"ח ב"ט אלה דברי הברית אשר צוה ה' את משה לכרת וגו' מלבד הברית וגו'
[^13.2.2]: דברים כ"ח י"א וי"ב והותרך ה' לטובה וגו' את אוצרו הטוב וגו'
[^13.2.3]: דברים כ"ט כ' ככל אלות הברית הכתובה בספר התורה הזה
[^13.2]: לשון המשנה שם ברכות וקללות והיינו דברים כ"ח א'-ס"ט
[^13.3.1]: לפניה ולאחריה שתקנו חז"ל
[^13.3.2-3]: רמב"ם שם ה"ה כתב שגם בברכות דינא הכי
[^13.4.1]: לשון קודש כמו ואל תדבר עמנו יהודית מלכים ב' י"ח כ"ו 
[^13.4.3]: נאמרות כמו מי מלל לאברהם בראשית כ' ז'
[^13.4]: משנה בריש אלו נאמרין סוטה דף ל"ב.
[^14.1.1-2]: כמו שאר קורא בתורה
[^14.1.3]: פותח ובמקרא ברוב מקומות הוא בענין פתיחת הפה כמו פצו עלי פיהם תהלים כ"ב י"ד
[^14.1]: סדר הברכות נמצא ברמב"ם שם ה"ד
[^14.2]: ברכת רצה עד שאותך לבדך ביראה נעבוד
[^14.3]: היפוך של רצה וכו' בעמך ישראל
[^14.4]: ברכת מודים עד ולך נאה להודות
[^15.1]: אתה בחרתנו עד מקדש ישראל והזמנים
[^15.2.2]: בדבור כמו בורא נוב [ניב] שפתים ישעיה נ"ז י"ט
[^15.2.3]: מחשבה כמו והגיון לבי לפניך תהלים י"ט ט"ו
[^15.2]: כעין שוע אערך בניב והגיון מפיוט אדר והוד (1.2.2-4) לרבי שמעון בן יצחק שאומרים בקרובות ליום ב' של ר"ה
[^15.3.2-3]: המקדש הנקרא אהל מועד
[^16.1.2]: כמו שכתב הרמב"ם פי"ג הט"ו מאסורי ביאה לפיכך לא קבלו בית דין גרים כל ימי דוד ושלמה וכו' ובימי שלמה שמא בשביל המלכות והטובה והגדלה שהיו בה ישראל חזרו
[^16.1]: כעין שמואל א' ב' י' ויתן עז למלכו והוא תפלה על ישראל שתעמוד מלכותם
[^16.3.1]: גמר הכשר קרבן נקרא הרצאה כמו במנחות דף ג. פסח ששחטו לשם אשם לירצי
[^16.3.2-3]: דכהנים שלוחי דרחמנא נינהו במסכת קדושין דף כ"ג
{'fraction_non_alphanumeric': 0.18777054541956584, 'fraction_numerical': 0.05322730624939879, 'mean_word_length': 4.1035837015218455, 'pattern_counts': {'":': 0, '<': 5, '<?xml version=': 0, '>': 5, 'https://': 0, 'lorem ipsum': 0, 'www.': 0, 'xml': 0}, 'pii_count': 0, 'substrings_counts': 0, 'word_list_counts': {'cursed_substrings.json': 0, 'profanity_word_list.json': 0, 'sexual_word_list.json': 0, 'zh_pornsignals.json': 0}}
{'dir': 'git-commits-cleaned', 'id': '1497645', 'n_tokens_mistral': 26547, 'n_tokens_neox': 25725, 'n_words': 4798}