עיריית ראשון לציון - ארכיאולוגיה
דף הבית»תיירות בראשון לציון»ארכיאולוגיה
אגף מורשת וארכיאולוגיה
כתובת : רחוב אחד העם 20 ראשון-לציון
טלפון : 03-9598889, 03-9598868
פקס : 03-9566781
עד התקופה הפרסית לא התקיימה התיישבות חקלאית בראשון-לציון ובסביבותיה מאחר שהקרקע לא התאימה לחקלאות ימי קדם. גבעות כורכר אשר היו במקום שימשו כמקור לבנייה או לחציבת מערות קבורה. היה זה אזור מעבר ממצרים ללבנון למסופוטמיה ולאנטוליה. בתקופה הפרסית החל להתפתח יישוב שהגיע לשיאו בתקופה הביזנטית. עם הזמן, ובהיותו תחת השלטון המוסלמי, כוסה האזור
בדיונות גבוהות אשר הגיעו עד למרחק 7 ק"מ מקו החוף והישוב במקום התדלדל.
בית הקברות הכנעני
בתקופת ה"ברונזה התיכונה", המכונה גם "תקופת האבות" (מאה 18 לפנה"ס), היה במקום בית קברות יחיד בסוגו ובגודלו בעולם. האתר שהתגלה בחולות ראשון-לציון בשנת 1990, משתרע על שטח של כ-97 דונם ומכיל כ-1,000 קברים. רק חלק קטן מהם נחפר.
באתר 3 צורות קבורה:
א. קברי שוחה – הקדומים ביותר, נחפרו ישירות בקרקע, חלקם דופנו בלבני חמר ובהם נקברו אדם בודד או אנשים אחדים.
ב. קברי פיר – מכילים פיר רחב שנחצב בכורכר, תחתיו הרחבה באדמת החמרה בת 4-7 מפלסים ובה נמצאו 16 – 28 נפטרים בכל קבר. הקבורה התמשכה לאורך זמן תוך כדי פינוי נפטרים קודמים לצדדים וקבורת החדשים במרכז. כשהתמלאו הקברים נחתמו בחרסית מעורבת בחומר אורגני שחור, שהקל על זיהויים בשטח.
ג. קבורת תינוקות בקנקנים הקברים הכילו שפע מנחות קבורה, חפצי מתכת, כלי נשק, טבעות ברונזה וכסף טבעות חותם, חרפושיות המשקפים את עושרו ומעמדו של הפרט. באחד הקברים אף נקבר המת עם סוסו.
ליד הנקברים נמצאו גם שרידי חיות וכלי קרמיקה שאחדים מהם צבועים בצבע אדום. באותה תקופה הובאו ראשוני כלי הנחושת האדומים מהצפון. מאחר שהיו יקרים, קדרים מקומיים ייצרו חיקויים של קרמיקה עבור דלי האמצעים. בשל גודלו ייתכן ומדובר בבית קברות אזורי.
לא ידוע על קיום תל או יישוב מאותה תקופה בקרבה מיידית. מאחר שהאתר התגלה כשני מטרים מתחת לדיונות, לא מן הנמנע שאכן היה קיים לידו ישוב.
המצודה האשורית
עם הפיתוח שנעשה בחולות ראשון-לציון, בתחילת שנות ה-90 , התגלה תל ובו מצודה אשורית מהמאה ה-8 לפנה"ס.
המצודה, שנבנתה כנראה ע"י סרגון השני מלך אשור, בדרכו לכיבוש אשדוד ( ישעיהו כ:1 ), נישאת לגובה 45 מ' מעל פני הים ומאפשרת תצפית למרחק רב. במאה ה-8 לפנה"ס, בימי חזקיהו שמלך ביהודה אחרי גלות עשרת השבטים, שלטו האשורים על דרכים בינלאומיות בואך מצרים, על ערי נמל לחוף הים התיכון ועל ענפי מסחר עיקריים.
המצודה (15 מ' X 15 מ' ),בנוייה לבני טין מיובשות בשמש. לא נמצא פתח ונראה שהמבנה שהשתמר לגובה 3.5 מ', שימש כמחסן תת קרקעי, שאליו ירדו בסולם, וכבסיס לקומות העליונות.
בצידה הצפוני של המצודה נחשפה חלקלקה, (סוג של חומה). בצד הדרומי נבנו מספר מבנים שהיו כנראה בתי מגורים או חנויות אשר שרתו את תושבי המצודה ונהנו מהגנתה. במרחק מהמבנים נמצאו מוקדים רבים,
שרידי חניות לילה, או שהות קצרה של עוברי אורח וסוחרים, בדרכם צפונה ללבנון ולמסופוטמיה או דרומה למצרים. אופי הבנייה, מיקומה והמבנים סביבה מצביעים על מספר שימושים: מרכז צבאי כחלק ממערך התראה, מרכז מנהלי שלטוני ומסחרי, וייתכן אף תחנת מכס על אם הדרך. המצודה נעזבה בצורה מסודרת, כנראה משלא היה בה עוד שימוש. לא נמצא יישוב קבע בסביבה אך עלינו לזכור, כאמור לעיל, שהאזור היה מכוסה בדיונות גבוהות.
עיריית ראשון-לציון שינתה את תוואי אחד מכבישי הרוחב של "חוצה ישראל" כדי לעקוף את האתר ומתכננת להקים סביבו פארק ארכיאולוגי שיכלול גם את בית הקברות הכנעני.
קברים רומיים – ביזנטיים
בראס אבו דהוד שבנחלת יהודה נחשפו 4 מערות קבורה מהתקופה הרומית-ביזנטית. המערות דומות זו לזו בצורתן ואופייניות לתקופה: גרם מדרגות מוביל ממערב לחדר מרכזי בצורת מלבן חצוב תחת פני הקרקע.
האחרים חצובים 3 כוכים בכל צד. המערות נפגעו מחציבה מאוחרת, (ב-1948 ), כאשר שימשו כמחסן. הן נשדדו בעבר והממצא בהן דל: נרות חרס, שברי קנקנים, פכיות ומעט עצמות. יש לשער שהיו באזור מערות נוספות אשר לא התגלו. החפירות נעשו ביוזמת "החברה הכלכלית לפיתוח ראשון-לציון".
גת מ"התקופה הביזנטית", היא "תקופת התלמוד", נחשפה בעקבות עבודות פיתוח בפינת הרחובות שפרינצק וההסתדרות. הגת מתוארכת למאה ה-5 –6 לספירה. בתקופה זו הגיע האזור לשיא צפיפותו ולפריחה כלכלית חסרת תקדים בשל מספר גורמים:
א. סלילת כבישים רומיים ובהם "דרך הים".
ב. ארץ ישראל הפכה למקודשת עם קבלת הנצרות על ידי השלטון המרכזי.
ג. הייתה זו תקופה של שלום, יציבות והתפתחות טכנולוגית
הגת שימשה לייצור יין והיתה מורכבת ממספר מתקנים ומשטחים מרוצפים פסיפס לבן. המתקנים כללו:
א. משטח דריכה (5.35. X 5.4 מ') ובמרכזו אבן עגולה בעלת נקב רבוע.
ב. בור שיקוע מרובע ( 1.1 מ' X 1.2 מ').
ג. בור איגום ( 2.75 מ') שבקרקעיתו שקע ובו ערוך פסיפס בצורת צלב. לכן יתכן שהגת שרתה אוכלוסייה נוצרית.
ד. קיר אבן נמוך שהשתמר בחלקו, הקיף את הגת.
לפי גודלה הייתה זו גת ציבורית אשר שימשה את כורמי הסביבה.
בתקופה זו, תחת השפעה נוצרית, דריכת ענבים הייתה נפוצה. בגת לא נמצאו כל ממצאים מוסלמים שכן, עם עלות השלטון המוסלמי ואיסור שתיית היין, הצטמצם מספר הגתות בארץ וגם ייצור היין בגת שלפנינו פסק. המקום ניטש ועם הזמן כוסה בדיונות לגובה מטרים אחדים.
לפי ממצאים באתרים באזור ראשון-לציון, היה זה אזור כפרי שתושביו עסקו בחקלאות: הפקת יין ושמן ומלאכות כמו ייצור כלי זכוכית וכלי חרס.האוכלוסייה הייתה כנראה מעורבת: יהודים, נוצרים ושומרונים בדומה לחלקים נרחבים במישור החוף.
חפירת הגת ושחזורה נעשו במימון ובעידוד עיריית ראשון-לציון.
מכון ארכיאולוגי
לאגף מורשת וארכיאולוגיה מכון ארכיאולוגי ב"בית קנר". במכון מעבדת שיחזור ואוסף ממצאים עתיקים מחפירות ראשון לציון. המעבדה והאוסף מהווים בסיס לסדנאות לתלמידים.
תכניות וסדנאות לתלמידים.
תכנית לימודים מיועדות לתלמידי כיתות ה'-ו' ומבוססות על אתרים ארכיאולוגים בראשון לציון. המפגשים כוללים הדרכה בלווי שקופיות, סרט, בקור באוסף המכון וסדנאות יצירה מגונות.