האם הקריאה של רבן גמליאל רלבנטית לימינו? - סרוגים
חדשות סרוגים > יהדות > על סדר היום > האם הקריאה של רבן גמליאל רלבנטית לימינו?
השפע המצוי בשווקים וברחובות כל כך גדול, ודווקא מפני כך הדרישה לשוות בנפשנו כאילו אנו יצאנו ממצרים נראית מעט נבובה ממשמעות אמיתית. אם כן, כיצד דרישה זו שייכת גם לבני מלכים כמותנו?
גיא שלום אמיר19.04.19 09:57 י"ד בניסן תשעט
חג הפסח גונז בקרבו את הביטוי המלא של הגאולה והחירות. עם שלם המשועבד מאות בשנים יוצא משעבוד לגאולה ומעבדות לחירות. סימני החג ונוסח ההגדה מדגישים בצורה מוחשית את הגאולה העצומה שהתרחשה מתחת לרגליה של מצרים, אימפריית האומות בעת העתיקה. רבן גמליאל לוקח את משמעות הגאולה צעד קדימה ופוסק ש"בכל דור ודור חייב אדם לראות את עצמו כאילו הוא יצא ממצרים" (פסחים קטז:).
בדור בו הציוויליזציה התרבותית בה אנו חיים כה רחוקה ממושג העבדות העתיק, נדמה שדבריו של רבן גמליאל נותרים כאמירה חיצונית ותו לא. בית ממוצע בימינו, מוגדר בלשון חז"ל כ"ארמון מלכים", השפע המצוי בשווקים וברחובות כל כך גדול, ודווקא מפני כך הדרישה לשוות בנפשנו כאילו אנו יצאנו ממצרים נראית מעט נבובה ממשמעות אמיתית. אם כן, כיצד דרישה זו שייכת גם לבני מלכים כמותנו?
הגמרא במסכת ברכות (ט.) קובעת: "הכל מודים כשנגאלו ישראל ממצרים לא נגאלו אלא בערב, וכשיצאו לא יצאו אלא ביום". כלומר, זמן הגאולה היה בלילה אך זמן היציאה ממש היה ביום, בעיצומו של יום. צריך להבין, אם עם ישראל עדיין נמצא במצרים מדוע זה נחשב כאילו הוא כבר נגאל?
הרב קוק על דברי הגמרא מסביר שלגאולה יש שני ממדים: גאולה חיצונית וגאולה פנימית. גאולה חיצונית פירושה מעבר קטגורי מעולם ה"עבדות" לעולם ה"חופש", ממיקום גיאוגרפי זר לארץ חמדת אבות. גאולה זו אינה מלמדת דבר על המתרחש בחדרי ליבו של האדם ה"נגאל", מסיבה פשוטה – המעבר הטכני-פיזי יכול להיות חיצוני בלבד, בעוד רוח העבדות עדיין עלולה לנשוב בעורפו. גאולה זו מוציאה את היהודי מהגלות אך לא מוציאה את הגלות ממנו.
גאולה פנימית זו גאולה שאינה תלויה במיקומו הפיזי של האדם, אלא היא מתחילה מעולם ההרגשות, התחושות ודרך ההתבוננות של האדם על החיים. האופן בו גאולה זו פועל, משפיע בעיקר על המערכת הפנימית של חיי האדם, הגאולה משנה מקצה לקצה את אופק חייו, כדברי שמואל לשאול טרם נבואתו: "וְנֶהְפַּכְתָּ לְאִישׁ אַחֵר". הגאולה הפנימית פותחת לאדם את העיניים בפני עולם חדש של רצונות, כישרונות ותביעה אדירה לחירות ועצמאות. אדם בעל שייכות פנימית לגאולה לא מסוגל לחיות חיים צרים וקטנים, חיים בעלי שעבוד לאל זר, חיים בינוניים חסרי חלומות ותקוות.
אם כן, הכל מודים שכשנגאלו ישראל בגאולה פנימית התרחשה הגאולה בלילה, עוד בהיותם בארץ מצרים רחוקים מארץ אבותיהם. כבר אז חש עם ישראל כי הוא אינו מסוגל יותר להישאר במצרים. אולם כשיצאו פיזית, בגאולה החיצונית, היה זה ביום עצמו, "בְּעֶצֶם הַיּוֹם הַזֶּה הוֹצִיא ה' אֶת בְּנֵי יִשְׂרָאֵל מֵאֶרֶץ מִצְרַיִם". תחושת החירות הפנימית קדמה לגאולה הממשית עצמה, ובכך מסר עצום – כדי להיות שייך לגאולה במלואה תחושת החירות צריכה לבעור בקרבנו, הרצון לחיים משמעותיים, עוצמתיים, אמיצים ומלאי כח – מוכרח לבעור בנו. רק בדרך זו יש התאמה בין הגאולה החיצונית לגאולה הפנימית.
נמצא שהציווי של רבן גמליאל כלפי כל יהודי בציר ההיסטוריה "לראות את עצמו כאילו הוא יצא ממצרים" מבקש לעמוד על הפינות בחיי האדם בהן הוא יצא ממאסרי המוגבלות, ולפתוח בפניו עולם עצום של שאיפות ורצונות חדשים, כאותן שאיפות שנפתחו בפני אבותינו ערב גאולתם, באותו ערב בו נגאלו ממיצרי מצרים.
נסים | 19-04-2019 10:14
ישר כוחו של הכותב. חג כשר ושמח
דניאלה | 19-04-2019 10:14
יישר כוחך גיא שלום על כתיבת דברים נפלאים אלה. רכשתי את ספריך ואני נפעמת מכתיבתך כל פעם מחדש. עלה והצלח. חג שמח
ניסן בן ניסן | 19-04-2019 10:22
דברי טעם תמשיכו להביא אותו כל שבוע.
אח למניין | 19-04-2019 10:31
גיא יישר כח אתה מחזק אותנו רבות. עלה והצלח!!
חניאל נהרי | 19-04-2019 10:35
יישר כח על שאלותיך הישרות ועל תשובותיך
לייטנר יעקב | 19-04-2019 10:39
גיא השכיל במאמרו לשלב אקטואליה בתוך דברי חכמים. תודה מאמרו משכיל ומרחיב אופקים.יישר כח.
שמשון פכפוך | 19-04-2019 10:42
להמשיך כל שבוע,יישר כח לכותב!!!
ממשיך לעקוב. יפה מאוד
דוד | 19-04-2019 10:49
קרנש | 19-04-2019 12:00
בחור נהדר וכותב מדהים. כיף לקרוא את רוחי אשר עלייך כל פעם מחדש. עלה והצלח ושיפוצו מעיינותך חוצה.
דמארי אורלי | 19-04-2019 12:01
מאמר ראוי לחשיבה , זכות גדולה משעבוד לגאולה , ישר כוח
אבשלום | 19-04-2019 12:03
ישר כח , נהנה מהרעיון שהבאת
למאמרו של גיא אמיר
רונית שוהם | 19-04-2019 15:59
נהנתי מאד לקרוא את המאמר. זו כניסה יפה ומשמעותית לחג הפסח. יישר כוח
שולחן עורך | 19-04-2019 16:22
כל דברי חזל דברי אלוקים חיים. כאן, ועכשיו, מאז, ולתמיד. לפרט ולכלל בארץ ובחול
רון | 19-04-2019 17:21
מאמר מעניין ומרחיב אופקים
לא , לא - פיספסנו את העיקר יותר מהמוצא היעד
משה אהרון עו"ד | 21-04-2019 7:59
למה גלות אלפיים התארכה אלפיים שנה בסד. .משום שלא הבנו עד תום את הגנוז במאמר רבן גמליאל שבהגדה: שבכל דור ודור חייב אדם לראות את עצמו כאילו הוא יצא ממצרים (פסחים קטז:).. לא ירדנו לסוף דעתו של רבן גמליאל . יותר משבקש לראות את העבר . ביקש הוא לסמן ולהדגיש רעיונית וגאולית את העתיד והעתיד הוא תמיד : ארץ ישראל . שהאדם תמיד ילך רק לארץ ישראל . ואם אדם לא יחנך את עצמו כי בכל רגע נתון הוא יצא ממצריים בדרך לאותו המקום - ארץ ישראל . לעולם יישאר בארץ מצרים . רק שיחליף מצריים אחת באחרת אין כל טעם לראות עצמך שיצאת מארץ מצרים. אם אין אתה שם פעמיך למדבר לילך לארץ ישראל . עתה אולי יובן מדוע התארכה לנו הגלות לכלל גלות אלפיים
גיא-שלום אמיר | 21-04-2019 13:18
ההקשר של אמירתו של רבן גמליאל הן בגמרא והן בהגדה עוסק בפן מהותי בעצם היציאה ממצרים. מכאן משתמע שכוונת רבן גמליאל לעורר נקודה משותפת שהייתה בעצם הגאולה עוד לפני ההגעה לארץ ישראל. בעיני, רבן גמליאל פונה למישור יותר עמוק ופנימי בנפש הפרטית והלאומית, הוא מדבר על עצם תחושת החירות של בני ישראל ערב גאולתם ממצרים. ההגעה לארץ ישראל היא פועל יוצא ושלב שני לאחר הגאולה הפנימית, כפי שנאמר בהמשך: לְמַעַן הָבִיא אֹתָנוּ, לָתֶת לָנוּ אֶת הָאָרֶץ אֲשֶׁר נִשְׁבַּע לַאֲבֹתֵנוּ - גאולה פיזית. רק לאחר התחושה שבני ישראל חפצים בחיים רחבים ומשמעותיים מתרחשת העליה המעשית לארץ ישראל. דבריך אינם סותרים אלא משלימים.
בכל מסע יש יעד כתכלית לכל מוצא
משה אהרון עו"ד | 21-04-2019 8:05
שבכל דור ודור חייב אדם לראות את עצמו כאילו הוא יצא ממצרים (פסחים קטז:).. וצריך להוסיף העיקר : להיות תמיד בדרכו לארץ ישראל
בת אל | 21-04-2019 9:29
תענוג צרוף....
רננה | 21-04-2019 9:44
מרתק ורלוונטי
יש שפע אך המדינה מלאה באפיקורסים מהשמאל
עידו 2 | 22-04-2019 8:35
לכן יש החשים במדינה בגלות קטנה. גם מה שכתבת כאן: &apos;&apos;נראית מעט נבובה ממשמעות אמיתית&apos;&apos;. לא ראוי לומר כך על תנא קדוש
קצר ועמוק
מירב | 22-04-2019 16:44
תמיד נהנית לקרוא את שאתה כותב. רעיונות אקטואליים שעולים מפרשנות הפרשה ולעיתים תוספת מחזל ומחברים את ההווה לעבר. מעגל מעניין.