קרנות מורכבות להשקעה פשוטה - הסולידית
בית » השקעות » קרנות מורכבות להשקעה פשוטה
קרנות מורכבות להשקעה פשוטה
ב- השקעות 13/07/2015
אחת מיומרותיו (המגלומניות קמעה 🙂 ) של הבלוג הזה היא לקרוע את המעטה המאיים שאופף את שוק ההון, ולהדגיש שאף שישנם בעלי אינטרסים שרוצים שתחשבו אחרת, השקעה בבורסה איננה מדע טילים.
אני מנסה להראות שהפרקטיקה (ואפילו התאוריה) של התנהלות פיננסית עצמאית — כולל בניית תיק השקעות פסיבי, זול ומגוון — לא אמורה להיות מסובכת באופן יוצא מן הכלל, וודאי שאינה מחייבת תשלום הון למתווכים למיניהם שיעשו זאת במקומכם.
אחרי הכל, כל אדם מן הישוב יכול לנסח תכנית השקעה, להגדיר רמת סיכון בהתאם למטרותיו ולצרכיו, לקבוע את שיעור החשיפה למניות ולאגרות חוב, לקנות באופן עצמאי קרנות מחקות רחבות וזולות ככל הניתן ולאזן ביניהן אחת לשנה, לפי הצורך.
באמת שלא צריך יותר מזה.
אלא שפשטות היא מושג יחסי. כמשקיעה ותיקה יחסית, אסטרטגיית השקעה שנתפסת בעיני כפשוטה ואינטואיטיבית עשויה שלא להיתפס ככזו בעיניו של אדם שמה לעשות, לא נולד “גיק פיננסי”, ושהבורסה מרתקת אותו בערך כמו מופע סטנד אפ של ליטל שוורץ.
אני יכולה להבין מדוע יש מי שנרתע מההתעסקות הכרוכה בניהול עצמאי של הכספים, גם אם היקפה מינורי. ה”בעיה” היא שבין אם אנחנו מעוניינים להשקיע בבורסה באופן עצמאי ובין אם לאו, כולנו חייבים להשקיע – איכשהו — את הכסף הפנוי שחסכנו. האינפלציה לא מרחמת על אף אחד.
אז מה יעשה מי שעצם המחשבה על קנייה ואיזון תקופתי של 4-2 קרנות מחקות טורדת את מנוחתו עד כדי שיתוק?
ובכן, הפתרון הקלאסי הוא להסתייע ב”מומחים” שישברו את הראש במקומנו. אין בכך כל פסול עקרוני, למעט העובדה שזה עולה כסף. הרבה כסף.
במקרה הטוב, זה אומר לפנות ליועץ השקעות פרטי, בלתי תלוי, שמוכן להשקיע את הכספים באופן פסיבי, ולהתפלל שייקח כמה שפחות כסף. במקרה הרע, נאלץ לשלם הון בדמי ניהול עבור מוצרים פיננסיים יקרים כמו תיקי השקעות מנוהלים בחברות ניהול תיקים, “פוליסות חיסכון” שדוחף סוכן הביטוח או קרנות נאמנות אקטיביות שדוחף יועץ ההשקעות מהבנק.
אבל לא הכל אבוד. ישנה קבוצת מוצרי השקעה שמאפשרת חשיפה לתיק השקעות פסיבי, זול ומפוזר ביותר – מבלי שתידרשו לאזן אותו, להתערב בו או להתעסק בו בכל דרך אחרת (מלבד משיכה והפקדה). הכירו את משפחת הקרנות המחקות המורכבות.
מהי קרן נאמנות מחקה מורכבת?
כזכור, קרן נאמנות מחקה היא קרן נאמנות שחותרת לחקות את מדד הייחוס שלה, כלומר, להשיג תשואה דומה ככל הניתן לתשואת המדד שאחריו היא עוקבת.
לדוגמה, קרן מחקה על מדד ת”א 100 תנסה להשיג בדיוק את התשואה שהשיג מדד ת”א 100 בשנה נתונה. לעומת זאת, קרן נאמנות רגילה (“מנוהלת”) על מדד ת”א 100 תנסה בדרך כלל להשיג תשואה גבוהה מזו של מדד הייחוס, או בשפת העם, תנסה “להכות את השוק”. בדרך כלל, היא תעשה זאת דרך בחירה במניות שלדעת מנהל הקרן ישיגו תשואה גבוהה.
קרן נאמנות מחקה מורכבת היא קרן מחקה המורכבת ממספר מדדי ייחוס. מדובר למעשה בתיק השקעות גדול המושקע באופן פסיבי בכמה מדדים שונים, מתוך מטרה להשיג את התשואה המתקבלת מהשילוב ביניהם.
לכל מדד ניתן משקל קבוע (באחוזים), המפורט בתשקיף הקרן. משקל זה מבטא את השיעור מנכסי הקרן שיוקצו כדי לחקות את אותו מדד.
בואו ניקח, לדוגמה, את הקרן המחקה המורכבת מגדל MTF 75/25 (להמחשה בלבד; לא מחזיקה, לא ממליצה). קרן זו היא למעשה תיק השקעות פסיבי מבוסס על הקצאת נכסים קשיחה (75% אג”ח, 25% מניות) המאוזנת באופן אוטומטי:
50% מהתיק מחקה מדד אג”ח ממשלתי כללי.
25% מהתיק מחקה מדדי אג”ח קונצרני, מתוכם 10% במדד תל בונד מאגר, 10% במדד תך בונד תשואות ו-5% במדד תל בונד ריבית משתנה.
25% מהתיק מחקה מדדי במניות בפיזור רחב, כאשר 10% מושקעים במדד ת”א 100, 5% מושקעים במדד Russell 1000 (ארה”ב), ו-5% מושקעים במדד Stoxx Europe 600 (אירופה).
התשואה הכוללת של הקרן היא הנתון המצטבר מהשינויים בכל המדדים שאחריה היא עוקבת.
קרנות מורכבות תכלולנה על פי רוב מדדים העוקבים אחר נכסי השקעה שונים (מניות, אגרות חוב ממשלתיות ואגרות חוב קונצרניות). זאת אומרת שכשאתם קונים יחידות השתתפות בקרן שכזו, מקבלים פיזור מיידי, הן ברמה האופקית (בין נכסי השקעה) והן ברמה האורכית (בתוך נכסי ההשקעה). פיזור, כזכור, הוא רכיב קריטי בכל תיק השקעות, מכיוון שהוא מאפשר להקטין את הסיכון מבלי לפגוע בתשואה.
הקצאת הנכסים בקרנות המחקות המורכבות היא קבועה. מנהל הקרן שואף בכל עת להחזיק את נכסיו בפרופורציות שהוגדרו בתשקיף, כך שברגע שמגיע כסף חדש לקרן, הוא מנותב באופן אוטומטי לכל אחד מהמדדים בהתאם למשקולות.
המשמעות היא שהמשקיע הפרטי לא נדרש לאזן את תיק ההשקעות שלו בעצמו – מנהל הקרן עושה זאת במקומו. זו כבר לא השקעה פסיבית – זו השקעה קטאטונית!
דמי הניהול שגובות הקרנות המחקות המורכבות נעים בין 0.04% ל-0.28% בשנה – עלויות זולות משמעותית באופן משמעותי מהמקבילות המנוהלות. בנוסף, מאחר שתיק ההשקעות כולו מרוכז בקרן אחת (שאין צורך לאזן באופן ידני), עמלות הקנייה והמכירה קטנות באופן דרמטי בהשוואה לתיק פסיבי “רגיל” הכולל קרנות רבות.
מדובר, אם כן, בפתרון מצוין עבור משקיעים שמעוניינים בתיק השקעות מפוזר, פסיבי, מבלי לשלם כסף רב לאחרים שיעשו זאת במקומם, ומבלי להטריד עצמם בניהולו השוטף. הקרנות המחקות המורכבות חוסכות מהמשקיע לא מעט דאגות ואנרגיה נפשית:
לא צריך לחשוב אם הגיעה השעה לאזן את התיק.
לא צריך להתלבט לאיזו קרן צריך להפקיד כספים חדשים.
אין פיתוי לבצע שינויים, “לשפץ” או “לייפות” את הרכב תיק ההשקעות בניסיון נואל לעשותו “אופטימלי”. כל שנדרש מהמשקיע הוא לרכוש יחידות השתתפות מאותה הקרן בכל פעם שעומד לרשותו סכום פנוי להשקעה.
חשוב מכך – הקרנות המחקות מונעות ממשקיעים טריים ליפול טרף לכרישי המכירות של תעשיית הביטוח והפיננסים שמריחים את בורותם מקילומטרים.
עדיין רחוקות משלמות
על פניו – זהו מוצר נהדר שהייתי יכולה להמליץ עליו בלב שלם למשקיעים מתחילים.
למרבה הצער, הפוטנציאל שלו רחוק מאוד ממימוש.
די במבט חטוף על היצע הקרנות המחקות המורכבות הזמין כיום להשקעה בישראל כדי להבין היכן טמונה הבעיה. בפשטות, הרכבי הקרנות המחקות המורכבות בשוק שמרניים באופן קיצוני, כשהסקאלה כולה בנויה באופן מגוחך:
קרנות 0/100 – 100% מדדי אג”ח, 0% מדדי מניות
קרנות 5/95 – 95% מדדי אג”ח, 5% מדדי מניות
קרנות 10/90 – 90% מדדי אג”ח, 10% מדדי מניות
קרנות 15/85 – 85% מדדי אג”ח, 15% מדדי מניות
קרנות 20/80 – 80% מדדי אג”ח, 20% מדדי מניות
קרנות 25/75 – 75% מדדי אג”ח, 25% מדדי מניות
קרנות 100/0 – 0% מדדי אג”ח, 100% מדדי מניות
אני משערת שגם אם לא תרגלתם סדרות חשבונאיות לאחרונה, תבינו שיש כאן משהו מעט דפוק.
מסיבה כלשהי, התעשיה המקומית החליטה לספק לציבור הרכבי תיקים אולטרא-שמרניים או אולטרא- אגרסיביים, אבל את הליבה – תמהילי נכסים שמתאימים למשקיעים עם סיבולת סיכון בינונית או בינונית-גבוהה (לדוגמה, תיקי 50/50, 60/40, 70/30) – בחרו לזנוח. למה? לא ברור.
מה שכן ברור הוא שהחוסר הזה מעקר באופן טוטאלי את הפוטנציאל של המוצר, וחבל. בנג’מין גרהם האגדי המליץ בשעתו להחזיק לא יותר מ-75% מניות בתיק ולא פחות מ-25%. היצע המוצרים הקיים בישראל בקושי עומד בהגדרה הזו.
במתכונת הנוכחית, הקרנות המורכבות עשויות להתאים רק למשקיעים מבוגרים מאוד או שמרניים מאוד, שאינם מסוגלים או שאינם מעוניינים להתמודד עם תנודתיות גבוהה.
בקיצון השני (תיקי 100% מניות) לטעמי אינם ראויים למאכל אדם, בשום סביבת שוק (אלא אם משלבים פלח אג”חי לצדם).
שלא יהיה ספק – אם מצבכם האישי או סיבולת הסיכון שלכם מאפשרים לכם להיחשף לכל היותר ל-25% מניות (למשל: אתם בני 60+ ומעוניינים בעיקר לשמור על ההון שצברתם, ולא להגדיל אותו) – הרי שהקרנות המורכבות הן הדרך הזולה, הפשוטה והמיידית ביותר לנהל היום תיק השקעות מפוזר בישראל במינימום התעסקות, ובהחלט יש טעם לשקול אותן.
עבור משקיעים צעירים יותר, במיוחד כאלה שמתעניינים בפרישה מוקדמת ובהסתמכות לטווח ארוך על תיק ההשקעות, חשיפת חסר למניות עלולה להיות בפירוש מסוכנת. לכן, קשה לומר שהקרנות הללו, לפחות בהרכביהן הנוכחיים, מתאימים במיוחד למשקיעים צעירים עם אופק השקעה של עשרות שנים.
בינתיים, נותר רק לקרוא לבתי ההשקעות בישראל ליישם את המודל הזה גם לגבי תמהילי נכסים אגרסיביים יותר, כדי להגדיל את ההיצע הזמין למשקיעים פסיביים בישראל.
מלבד זאת, ישנם חסרונות נוספים, שכדאי להזכיר בקצרה:
ראשית, הקרן אינה יעילה בהיבטי מס, במובן זה שהמשקיעים מאבדים את ההזדמנות לבצע קיזוז הפסדים עבור הרכיבים הספציפיים שמרכיבים את התיק. לדוגמה, אם שוק המניות קרס, אין לכם אפשרות למכור אך ורק את הפלח המנייתי בקרן כדי ליצור מגן מס. במילים אחרות, קרן מחקה מורכבת היא “עסקת חבילה”.
שנית, הרכבי הנכסים של הקרנות כיום נותנים כצפוי משקל יתר לשוק המניות המקומי, להשקפתי מבלי שיש לכך סיבה טובה. בנוסף, ישנם נכסי השקעה שאינם נכללים בקרנות הללו, ביניהם מניות בעלות שווי שוק קטן, מדדי נדל”ן (קרנות ריט), מניות באסיה, מניות בשווקים מתעוררים, ואפילו מתכות יקרות.
הקצאת הנכסים האסטרטגית היא כמובן הפרמטר החשוב ביותר שקובע את ביצועי התיק לטווח הארוך.
למרות זאת, חשוב להדגיש כי תיקי ההשקעות הפסיביים שמציעים הקרנות המורכבות שונים במידה לא מבוטלת אלה מאלה.
ההבדלים המרכזיים הם במידת החשיפה למניות בחו”ל לעומת מניות בארץ, אג”ח ממשלתי לעומת אג”ח קונצרני, אג”ח צמוד לעומת אג”ח שקלי, אג”ח במח”מ ארוך לעומת אג”ח במח”מ קצר ועוד.
כדי להקל על ההתמצאות, ובהתחשב בעובדה שמדובר בסופו של יום במוצרי השקעה פסיביים (עוקבי מדד), יש טעם לשוב ולהיזכר במדדי הבורסה המרכזיים:
שם המדד סוג מדד מה כולל המדד מח”מ (בשנים) * דירוג אשראי ממוצע **
ת”א 25 מניות בישראל 25 החברות בעלות שווי השוק הגדול בישראל לא רלוונטי לא רלוונטי
ת”א 75 מניות בישראל 75 החברות הבאות בעלות שווי השוק הגדול בישראל שאינן כלולות במדד ת”א 25 לא רלוונטי לא רלוונטי
ת”א 100 מניות בישראל 100 החברות הכלולות במדדים ת”א 25 ו-75 לא רלוונטי לא רלוונטי
ת”א יתר 120 מניות בישראל 120 החברות הבאות בעלות שווי השוק הגדול ביותר שאינן כלולות במדד ת”א 100 לא רלוונטי לא רלוונטי
ת”א מאגר מניות בישראל כל החברות הנסחרות בבורסה בישראל לא רלוונטי לא רלוונטי
אג”ח ממשלתיות אג”ח ממשלתי צמוד ולא צמוד כל אגרות החוב שהנפיקה ממשלת ישראל 6.32 (AAA)
אג”ח ממשלתיות מדדיות אג”ח ממשלתי צמוד כל אגרות החוב הצמודות שהנפיקה ממשלת ישראל 8.84 (AAA)
ממשלתיות מדדיות 2-0 אג”ח ממשלתי צמוד אג”ח ממשלתיות צמודות שמועד פדיונן יחול בעוד שנתיים לכל היותר 1.75 (AAA)
ממשלתיות מדדיות 5-2 אג”ח ממשלתי צמוד אג”ח ממשלתיות צמודות שמועד פדיונן יחול בעוד שנתיים עד 5 שנים 3.45 (AAA)
ממשלתיות מדדיות 10-5 אג”ח ממשלתי צמוד אג”ח ממשלתיות צמודות שמועד פדיונן יחול בעוד 5 עד 10 שנים 6.89 (AAA)
ממשלתיות שקליות בריבית קבועה אג”ח ממשלתי לא צמוד כל אגרות החוב שהנפיקה ממשלת ישראל שאינן צמודות למדד 5.17 (AAA)
ממשלתיות שקליות בריבית קבועה 2-0 אג”ח ממשלתי לא צמוד אג”ח ממשלתיות לא צמודות שמועד פדיונן יחול בעוד שנתיים לכל היותר 1.5 (AAA)
ממשלתיות שקליות בריבית קבועה 5-2 אג”ח ממשלתי לא צמוד אג”ח ממשלתיות לא צמודות שמועד פדיונן יחול בעוד שנתיים עד 5 שנים 3.57 (AAA)
ממשלתיות שקליות בריבית קבועה 5+ אג”ח ממשלתי לא צמוד אג”ח ממשלתיות לא צמודות שמועד פדיונן יחול בעוד 5 שנים ומעלה 8.98 (AAA)
ממשלתיות שקליות בריבית משתנה אג”ח ממשלתי בריבית משתנה כל אגרות החוב הלא צמודות בריבית משתנה שהנפיקה ממשלת ישראל 1 (AAA)
תל בונד מאגר אג”ח קונצרני צמוד ולא צמוד כל אגרות החוב הקונצרניות במאגר האג”ח 3.71 (+A)
תל בונד צמודות אג”ח קונצרני צמוד כל אגרות החוב הקונצרניות הצמודות שדירוגן A- ומעלה 4.12 (-AA)
תל בונד 20 אג”ח קונצרני צמוד 20 אגרות החוב הקונצרניות הצמודות הגדולות ביותר, שדירוגן A- ומעלה 4.9 (AA)
תל בונד 40 אג”ח קונצרני צמוד 40 אגרות החוב הקונצרניות הצמודות הבאות בגודלן, שדירוגן A- ומעלה 3.98 (AA)
תל בונד 60 אג”ח קונצרני צמוד 60 אגרות החוב הקונצרניות הכלולות במדדי תל בונד 20 ותל בונד 40 4.41 (AA)
תל בונד צמודות יתר אג”ח קונצרני צמוד כל יתר אגרות החוב הכלולות בתל בונד צמודות, אך לא בתל בונד 60 3.46 (+A)
תל בונד צמודות בנקים אג”ח קונצרני צמוד כל אגרות החוב הקונצרניות הצמודות שהנפיקו הבנקים 3.46 (-AA)
תל בונד תשואות אג”ח קונצרני צמוד כל אגרות החוב הקונצרניות הצמודות שדירוגן בין BBB- ל-A 3.78 (A)
תל בונד שקלי אג”ח קונצרני לא צמוד בריבית קבועה כל אגרות החוב הקונצרניות הלא צמודות בריבית קבועה, שדירוגן A- ומעלה 3.39 (-AA)
תל בונד ריבית משתנה אג”ח קונצרני לא צמוד בריבית משתנה כל אגרות החוב הקונצרניות הלא צמודות בריבית משתנה, שדירוגן A- ומעלה 4.75 (-AA)
(*) מח”מ – משך חיים ממוצע – הוא נתון המעיד על רגישותו של מדד האג”ח לשינויים בשער הריבית. ככל שהמח”מ ארוך יותר, כך סביר שהמדד יגיב בעוצמה רבה יותר להעלאת או הורדת ריבית.
(**) דירוג אשראי – דירוג חיצוני המעריך את יכולתה של מנפיקת האג”ח (הלווה) לעמוד בהחזרי התשלומים. ככל שהדירוג הממוצע נמוך יותר, כך סיכון האשראי גדול יותר.
קרנות 0/100 אג”ח ממשלתיות מורכבות
קרנות אלה מתאימות למי שמעוניין לחשוף את פלח האג”ח בתיק ההשקעות שלו לאג”ח ממשלתי בלבד, אך מסיבות שונות אינו מעוניין להשקיע במדד אג”ח ממשלתי כללי. יתכן שהוא מעוניין לקצר או להאריך את המח”מ, או שהוא מבקש ליצור תמהיל שונה של נכסים צמודי מדד לנכסים שאינם צמודים.
שם הקרן איביאי סל ממשלתי מאוזן פסגות מחקה ממשלתי מח”מ סינתטי 5-2 שנים הראל מחקה מדדי מדינה
מספר הקרן 5117627 5120084 5113121
דמי ניהול+נאמן 0.28% 0.08% 0.34%
הקצאת נכסים אסטרטגית 100% ממשלתי 100% ממשלתי 100% ממשלתי
שקלי / צמוד 50% שקלי, 50% צמוד 50% שקלי, 50% צמוד 50% שקלי, 50% צמוד
אג”ח ממשלתי לא צמוד 25% (ממשלתי ר. קבועה 5-2 שנים)
25% (ממשלתי ר. קבועה 5+ שנים) 25% (ממשלתי ר. קבועה 2-0 שנים)
25% (ממשלתי ר. קבועה 5+ שנים) 3% – ממשלתי ר. קבועה 2-0 שנים
15% – ממשלתי ר. קבועה 5-2 שנים
25% – ממשלתי ר. קבועה 5+ שנים
7% – ממשלתי ר. משתנה
אג”ח ממשלתי צמוד 25% (ממשלתי צמוד 10-5 שנים)
25% (ממשלתי צמוד 5-2 שנים) 25% (ממשלתי צמוד 10-5 שנים)
25% (ממשלתי צמוד 5-2 שנים) 5% ממשלתי צמוד 2-0 שנים
5% ממשלתי צמוד 5-2 שנים
40% ממשלתי צמוד 10-5 שנים
אג”ח קונצרני לא צמוד ללא ללא ללא
אג”ח קונצרני צמוד ללא ללא ללא
מניות בישראל ללא ללא ללא
מניות בחו”ל ללא ללא ללא
מח”מ 5.69 שנים 4.67 שנים 5.86 שנים
קרנות 0/100 אג”ח ממשלתיות-קונצרניות
קרנות ממשפחה זו הן תיקי אג”ח מורכבים היוצרים חשיפה קבועה למדדי אג”ח ממשלתי ואג”ח קונצרני. המשמעות היא שפוטנציאל הסיכון-תשואה בקרנות אלה מעט גבוה יותר. באופן אישי, בניגוד למשקיע הישראלי הטיפוסי, אני לא מאוד מתלהבת מאג”ח קונצרני, משום שהשקעה בו כרוכה במידה מסוימת של סיכון אשראי שאינו תמיד מפוצה כראוי. דעתי האישית היא שמי שמעוניין לקחת סיכון בתיק ההשקעות שלו, מוטב שיעשה זאת דרך הגדלת הפלח המנייתי בתיק. אבל זו רק אני. 🙂
שם הקרן MTF מגדל תיק אג”ח ללא מניות פסגות מחקה תיק אג”ח ישראל קסם KTF אג”ח כללי משולבת מגדל MTF מאוזנת
מספר הקרן 5121413 5119904 5118229 5118989
דמי ניהול+נאמן 0.29% 0.27% 0.03% עד סוף 2015 0.28%
הקצאת נכסים אסטרטגית 60% ממשלתי, 40% קונצרני 55% ממשלתי, 45% קונצרני 65% ממשלתי, 35% קונצרני 50% ממשלתי, 50% קונצרני
שקלי / צמוד 55% שקלי, 45% צמוד 50% שקלי, 50% צמוד 43% שקלי, 57% צמוד 50% שקלי, 50% צמוד
אג”ח ממשלתי לא צמוד 20% (ממשלתי ר. קבועה 2-0 שנים)
15% (ממשלתי ר. קבועה 5+ שנים)
55% אג”ח ממשלתי כללי
65% אג”ח ממשלתי כללי
25% מדד ממשלתיות ר. קבועה
אג”ח ממשלתי צמוד 25% (ממשלתי צמוד 5-2 שנים) 25% (ממשלתי צמוד 5-2 שנים)
אג”ח קונצרני לא צמוד 10% – תל בונד שקלי
10% – תל בונד ריבית משתנה
45% תל בונד מאגר
5% תל בונד תשואות
5% תל בונד שקלי 25% תל בונד שקלי
אג”ח קונצרני צמוד 10% – תל בונד תשואות
10% – תל בונד 60 16% תל בונד 60
8% תל בונד צמודות יתר
6% תל בונד תשואות 25% תל בונד 20
מניות בחו”ל ללא ללא ללא ללא
מח”מ ללא 5.17 שנים 5.49 שנים 4.16 שנים
קרנות 5/95
קרנות אלה מגבילות את החשיפה המנייתית ל-5% בלבד, ומחזיקות את יתרת הנכסים באג”ח ממשלתי, קונצרני או שניהם. מעשית, מכיוון שהחשיפה המנייתית כל כך מזערית, היא כמעט חסרת חשיבות ומדובר בקרן אג”ח “מתובלת”. ראוי לציין כאן את בית ההשקעות תמיר פישמן, שזוהי הקרן המחקה הראשונה שלו.
שם הקרן תמיר פישמן מחקה 95/5 מגדל מחקה 95/5
מספר הקרן 5121595 5121512
דמי ניהול+נאמן 0.03% 0.19%
הקצאת נכסים אסטרטגית 75% ממשלתי, 20% קונצרני, 5% מניות 50% ממשלתי, 45% קונצרני, 5% מניות
שקלי / צמוד 50% שקלי, 45% צמוד 45% שקלי, 50% צמוד
אג”ח ממשלתי ריבית קבועה 45% (ממשלתי ר. קבועה 5-2 שנים) 25% (ממשלתי ר. קבועה 5-2 שנים)
אג”ח ממשלתי צמוד מדד 30% (ממשלתי מדד 5-2 שנים) 25% (ממשלתי מדד 5-2 שנים)
אג”ח קונצרני לא צמוד 5% – תל בונד ריבית משתנה
20%- תל בונד מאגר
20% תל בונד שקלי
אג”ח קונצרני צמוד 15% – תל בונד צמודות בנקים
מניות בישראל 5% (ת”א 100) 2% (ת”א 100)
מניות בחו”ל ללא 1.5% (ארה”ב – ראסל 1000)
1.5% (אירופה – סטוקס 600)
קרנות 10/90
הקצאת הנכסים הזו (10% מניות, 90% אג”ח) הפכה לאורך השנים הפופולארית ביותר בקרב קרנות הנאמנות בישראל. עד כדי כך שתי קרנות הנאמנות הגדולות ביותר בישראל במונחים של שווי נכסים הן קרנות 10/90 מנוהלות: אלטשולר שחם 10/90 וילין לפידות 10/90. שתיהן גובות בערך 0.80% בשנה ומנהלות קצת יותר מ-4.5 מיליארד ש”ח כל אחת. מובן שהקרנות הנסקרות כאן נועדו להתחרות בהן באופן ישיר.
שם הקרן MTF מגדל סולידית עד שנתיים + 10% פסגות מחקה קונצרני מדורג + 10% KTF קסם 90/10 אי.בי.אי. סל 10/90 TTF 10/90 תכלית
מספר הקרן 5121538 5119912 5114384 5115779 5115837
דמי ניהול+נאמן 0.14% 0.28% 0.03% עד סוף 2015 0.28% 0.03%
הקצאת נכסים אסטרטגית 75% ממשלתי, 15% קונצרני, 10% מניות 90% קונצרני, 10% מניות 50% ממשלתי, 40% קונצרני, 10% מניות 90% קונצרני, 10% מניות 60% ממשלתי, 30% קונצרני, 10% מניות
שקלי / צמוד 80% שקלי, 10% צמוד 25% שקלי, 65% צמוד 30% שקלי, 60% צמוד 20% שקלי, 70% צמוד 45% שקלי, 45% צמוד
אג”ח ממשלתי לא צמוד 37.5% (מדד המק”מ)
37.5% (ממשלתי ר. קבועה 2-0 שנים) ללא
20% ממשלתי כללי
10% ממשלתיות ריבית קבועה
20% ממשלתי צמוד 5-2 שנים
60% ממשלתי כללי
אג”ח ממשלתי צמוד מדד ללא ללא ללא
אג”ח קונצרני לא צמוד
15% תל בונד מאגר
25% תל בונד שקלי 10% תל בונד שקלי 20% תל בונד שקלי 10% תל בונד שקלי
אג”ח קונצרני צמוד 40% תל בונד צמודות יתר
25% תל בונד תשואות 30% תל בונד 60 50% תל בונד 40
20% תל בונד 20 20% תל בונד צמודות
מניות בישראל 5% (ת”א 100) 10% (ת”א 100) 8% (ת”א 100)
2% (ת”א יתר 120) 10% ת”א 100 10% ת”א 100
מניות בחו”ל 2.5% (ארה”ב – ראסל 1000)
2.5% (אירופה – סטוקס 600) ללא ללא ללא ללא
מח”מ 3.23 שנים 4.06 שנים 3.84 שנים 5.52 שנים
שם הקרן TFMM מנורה מבטחים 10/90 הראל מחקה מדדי מדינה + 10% הראל פיא מחקה 90/10 פסגות מחקה 10/90 השקעות ישראל אי.בי.אי. סל 10/30/60 מגודרת מט”ח
מספר הקרן 5121652 5119763 5112586 5119920 5119714
דמי ניהול+נאמן 0.03 0.19% 0.17% 0.13% 0.28%
הקצאת נכסים אסטרטגית 45% ממשלתי, 45% קונצרני, 10% מניות 90% ממשלתי, 10% מניות 40% ממשלתי, 50% קונצרני, 10% מניות 30% ממשלתי, 60% קונצרני, 10% מניות 60% ממשלתי, 30% קונצרני, 10% מניות
שקלי / צמוד 45% שקלי, 45% צמוד 45% שקלי, 45% צמוד 30% שקלי, 60% צמוד 35% שקלי, 55% צמוד 50% שקלי, 35% צמוד
אג”ח ממשלתי לא צמוד 45% ממשלתי ר. קבועה (5-2 שנים) 5% – ממשלתי ר. קבועה 2-0 שנים
20% – ממשלתי ר. קבועה 5+ שנים
5% – ממשלתי ר. משתנה 30% ממשלתיות ר. קבועה
30% ממשלתי כללי
20% – ממשלתי ר. קבועה 5-2 שנים
אג”ח ממשלתי צמוד מדד ללא 5% ממשלתי צמוד 2-0 שנים
20% ממשלתי צמוד 10-5 שנים 10% ממשלתי צמוד 10-5 שנים 10% ממשלתי צמוד 5-2 שנים
10% ממשלתי צמוד 10-5 שנים
60% תל בונד מאגר
10% תל בונד שקלי
אג”ח קונצרני צמוד 45% תל בונד 60 ללא 30% תל בונד 60
20% תל בונד תשואות 10% תל בונד 60
10% תל בונד תשואות
מניות בישראל 4% ת”א 100 5% ת”א 100 5% ת”א 100 7% ת”א 100
3% ת”א יתר 120 4% ת”א 100
מניות בחו”ל 4.5% (ארה”ב – סנופי 500)
4.5% (אירופה – סטוקס 600) 5% (ארה”ב – סנופי 500) 5% (ארה”ב – סנופי 500) ללא 3% (ארה”ב – סנופי 500)
3% (אירופה – סטוקס 600)
מח”מ 5.00 שנים 4.58 שנים 4.19 שנים 4.87 שנים
שם הקרן איביאי סל מאוזן + 10% מגודרת מט”ח MTF מגדל 90/10 MTF מגדל אג”ח מדינה + 10% MTF מגדל אג”ח 90/10 מגודרת מט”ח
מספר הקרן 5119714 5118450 5119623 5118450
דמי ניהול+נאמן 0.28% 0.28% 0.28% 0.28%
הקצאת נכסים אסטרטגית 90% ממשלתי, 10% מניות 65% ממשלתי, 25% קונצרני, 10% מניות 90% ממשלתי, 10% מניות 50% ממשלתי, 40% קונצרני, 10% מניות
שקלי / צמוד 45% שקלי, 45% צמוד 40% שקלי, 50% צמוד 50% שקלי, 40% צמוד 30% שקלי, 60% צמוד
אג”ח ממשלתי לא צמוד 22.5% – ממשלתי ר. קבועה 5-2 שנים
22.5% – ממשלתי ר. קבועה 5+ שנים 40% – ממשלתי ר. קבועה 5-2 שנים
50% ממשלתי כללי
20% ממשלתי ר. קבועה 5-2 שנים
30% ממשלתיות ר. קבועה
אג”ח ממשלתי צמוד מדד 22.5% ממשלתי צמוד 5-2 שנים
22.5% ממשלתי צמוד 10-5 שנים 25% – ממשלתי צמוד 5-2 שנים 20% ממשלתי צמוד 5-2 שנים
אג”ח קונצרני לא צמוד ללא ללא ללא ללא
אג”ח קונצרני צמוד ללא 25% תל בונד 60 ללא 40% תל בונד צמודות יתר
מניות בישראל 4% ת”א 100 10% ת”א 100 5% ת”א 100 ללא
מניות בחו”ל 3% (ארה”ב – סנופי 500)
3% (אירופה – סטוקס 600) ללא 2.5% (ארה”ב – סנופי 500)
2.5% (אירופה – סטוקס 600) 10% (ארה”ב – סנופי 500)
מח”מ 5.36 שנים 3.65 שנים 4.85 שנים 3.71 שנים
קרנות 15/85
שם הקרן הראל מחקה 15/85 TTF תכלית 15/85 MTF מגדל 15/85 מגודרת מט”ח
מספר הקרן 5120365 5117346 5119615
דמי ניהול+נאמן 0.12% 0.03% 0.28%
הקצאת נכסים אסטרטגית 30% ממשלתי, 55% קונצרני, 15% מניות 30% ממשלתי, 55% קונצרני, 15% מניות
שקלי / צמוד 45% שקלי, 40% צמוד 45% שקלי, 40% צמוד
אג”ח ממשלתי לא צמוד 30% ממשלתיות ר. קבועה
אג”ח ממשלתי צמוד 20% ממשלתיות צמודות ללא
אג”ח קונצרני לא צמוד 10% תל בונד שקלי 25% תל בונד שקלי 15% תל בונד שקלי
אג”ח קונצרני צמוד 15% תל בונד 60
10% תל בונד תשואות 20% תל בונד צמודות בנקים
10% תל בונד צמודות 20% תל בונד צמודות בנקים
10% תל בונד צמודות
אג”ח קונצרני חו”ל 5% אג”ח קונצרני ארה”ב ללא ללא
מניות בישראל 7.5% (ת”א 100) 5% (ת”א 100) 5% (ת”א 100)
מניות בחו”ל 7.5% (ארה”ב – סנופי 500) 5% (ארה”ב – סנופי 500)
5% (אירופה – סטוקס 600) 5% (ארה”ב – סנופי 500)
5% (אירופה – סטוקס 600)
מח”מ 5.52 4.61 שנים 4.18 שנים
קרנות 20/80
הקצאת הנכסים השניה הכי פופולארית, אם לשפוט על פי שווי הנכסים שמנהלות הקרנות המנוהלות המקבילות.
שם הקרן TFMM מנורה מבטחים 80/20 הראל פיא מחקה 80/20 TTF תכלית 90/20 MTF מגדל 80/20 סנופי מגודרת MTF מגדל 80/20 איביאי סל 80/20
מספר הקרן 5121637 5115738 5118724 5118971 5115274 5115761
דמי ניהול+נאמן 0.03% 0.19% 0.03% 0.29% 0.29% 0.28%
הקצאת נכסים אסטרטגית 40% ממשלתי, 40% קונצרני, 20% מניות 50% ממשלתי, 30% קונצרני, 20% מניות 40% ממשלתי, 50% קונצרני, 20% מניות 30% ממשלתי, 50% קונצרני, 20% מניות 60% ממשלתי, 20% קונצרני, 20% מניות 80% קונצרני, 20% מניות
שקלי / צמוד 40% שקלי, 40% צמוד 40% שקלי, 40% צמוד 55% שקלי, 40% צמוד 40% שקלי, 50% צמוד 35% שקלי, 45% צמוד 20% שקלי, 60% צמוד
אג”ח ממשלתי ריבית קבועה 40% (ממשלתי ר. קבועה 5-2 שנים)
40% – ממשלתי כללי
10% – ממשלתי צמוד 10-5 שנים
30% ממשלתיות שקליות ר. קבועה
60% – ממשלתי כללי
אג”ח קונצרני לא צמוד ללא ללא 25% תל בונד שקלי ללא ללא 20% תל בונד שקלי
אג”ח קונצרני צמוד מדד 40% תל בונד 60 15% תל בונד 60
15% תל בונד תשואות 25% תל בונד 60 20% תל בונד צמודות
10% תל בונד צמודות בנקים
10% תל בונד תשואות 20% תל בונד 60 60% תל בונד 40
מניות בישראל 11% (ת”א 100) 10% (ת”א 100) ללא 10% (ת”א 100) 20% (ת”א 100) 20% (ת”א 100)
4.5% (אירופה – סטוקס 600) 10% (ארה”ב – סנופי 500) 20% (ארה”ב – סנופי 500) 10% (ארה”ב – סנופי 500) ללא ללא
מח”מ 4.67 שנים 4.79 שנים 4.01 שנים 5.86 שנים 3.60 שנים
קרנות 25/75
זוהי כזכור הקצאת הנכסים היחידה שעומדת בכלל האצבע של בנג’מין גרהאם (ברף התחתון).
שם הקרן MTF מגדל 75/25 איביאי סל 75/25
מספר הקרן 5121504 5120233
דמי ניהול+נאמן 0.29% 0.28%
הקצאת נכסים אסטרטגית 50% ממשלתי, 25% קונצרני, 25% מניות 50% ממשלתי, 25% קונצרני, 25% מניות
שקלי / צמוד 31.5% שקלי, 43.5% צמוד 41% שקלי, 35% צמוד
אג”ח ממשלתי 50% אג”ח ממשלתי כללי 50% אג”ח ממשלתי כללי
אג”ח קונצרני 10% – תל בונד מאגר
10% – תל בונד תשואות
5% – תל בונד ר. משתנה 10%- תל בונד 60
10%- תל בונד שקלי
5% – תל בונד תשואות
מניות בישראל 10% (ת”א 100) 10% (ת”א 100)
5% (ת”א בנקים)
מניות בחו”ל 7.5% (ארה”ב – ראסל 1000)
7.5% (אירופה – סטוקס 600) 5% (ארה”ב – סנופי 500)
מח”מ 5.39
קרנות 30/70, 40/60, 50/50, 60/40, 70/30, 80/20, 90/10
[ריק. אעדכן סעיף זה ברגע שאחד מבתי ההשקעות ירים את הכפפה וימלא את החסר. ]
קרנות 100/0
אלו הן קרנות מנייתיות מחקות מורכבות. כוללות למעשה אך ורק מדדי מניות שונים תחת אותה הקרן. לדעתי, שימוש נבון בקרנות מסוג זה מחייב חשיפה לקרן אג”חית לצידן. תיק השקעות של 100% מניות הוא לא רעיון טוב.
5121322 תכלית TTF סל מניות חו”ל – 60% מדד S&P 500 (ארה”ב), 30% מדד STOXX 600 ׁ(אירופה), 10% מדד S&P Emerging BMI Index (שווקים מתעוררים)
5119185 – איביאי סל ארה”ב מגודרת מט”ח – 34% מדד S&P 500 (ארה”ב – שווי שוק גדול), 33% מדד נאסד”ק 100 (ארה”ב – מניות טכנולוגיה), 33% מדד Russell 2000 (ארה”ב – שווי שוק קטן).
5118690 – איביאי סל מגודרת אירופה – 70% – מדד STOXX 600 ׁ(אירופה), 30% – מדד DAX 30 (גרמניה).
5119573 – פסגות מחקה תיק מניות ישראל – 34% מדד ת”א 25 (ישראל – שווי שוק גדול), 33% מדד ת”א 75 (ישראל – שווי שוק בינוני), 33% – מדד ת”א יתר מאגר (ישראל, שווי שוק קטן)
נתונים: פאנדר, ביזפורטל, אתר הבורסה, אתרי בתי ההשקעות השונים.
גילוי נאות: אין לי פוזיציה באף אחת מהקרנות הנזכרות בפוסט זה.
בניית תיק השקעות השקעה פסיבית	2015-07-13
הקודם: איך לסרס את הבנקים (ולהתנתק מהפוליטיקה של השוד)
הבא: לבזבז פחות או להרוויח יותר?
13/07/2015 ב- 07:36
אבל למעשה מדובר כאן בהשקעה באמצעות רכישת תעודות סל: זה מה שהקרנות הללו מחזיקות לדברייך. ואילו בהזדמנויות רבות אחרות כאן בבלוג יצאת נגד מכשיר ההשקעה הזה (תעודות סל), כי הוא סינטטי וכו׳..
אז איך זה מסתדר בדיוק?
13/07/2015 ב- 08:17
אם אני לא טועה, היא אמרה שתעודות סל הוא מכשיר מסוכן, אבל עד שיהיו בישראל קרנות סל זה הרע במיעוטו. האופציה של לא להשקיע בכלל יותר מסוכנת מלהשקיע בתעודות סל.
13/07/2015 ב- 08:21
אז אם זה מסוכן, שוק ההון נותר בגדר ״מאיים״, ולא בלי סיבה.
זה לא שאנשים לא משקיעים, אלא פשוט לא בשוק ההון
13/07/2015 ב- 10:32
לא מדוייק, הסולידית יצאה נגד תעוודת הסל, כי הן מכשיר שעובד באמצעות נגזרים (אופציות וכדו’) ולא מחזיק בנכס.
כאן מדובר בקרנות מחקות.
13/07/2015 ב- 07:39
תודה רבה על הפוסט האינפורמטיבי.
מדוע את חושבת שתיק השקעות המכיל 100% מניות מפוזרות אינו רעיון טוב?
במידה ואדם בשנות ה-20-30 שלו שאינו חושש מסיכונים ומשקיע לטווח ארוך, האם לא זו הדרך לקבל תשואות מקסימליות לאורך זמן?
13/07/2015 ב- 12:32
כי בתיאוריה כולם חזקים. אם יתרחש אירוע בסגנון 2008 או אולי מרץ 2009 או אולי גרוע משניהם, והתיק יירד ב 70% וגם הקשוחים ביותר יחששו שהשוק העולמי, **באמת הולך להתפרק**, נניח סטייל מלחמת העולם הראשונה והשנייה אם היית אירופאי, ואף אחד לא הבטיח שארה”ב חסינה הפעם…., אז יהיה מאוד קשה להרבה אנשים לדבוק בתיאוריית ה 20-30 שנים…..
16/07/2015 ב- 11:52
יותר חמור מזה, החזקה בתיק של 100% מניות *לא* צפויה לתת תשואה גבוהה יותר מתיק 80-20, זאת עקב חוסר יכולת לנצל “איזון מחדש” של התיק, כשאחד הנכסים זול והשני יקר. מצד שני סטיית התקן של תיק כזה תהיה גבוהה משמעותית.
13/07/2015 ב- 15:40
בדיוק התגובה שעמדתי לכתוב.
יעיל באותה המידה כמו כל הרכב אחר..
13/07/2015 ב- 08:19
אני יכולה לנסות להסביר לך בדיוק מה משתק אותי בדרך לתיק ההשקעות הפאסיבי:
1) זה שאין בארץ קרנות מחקות שעונות על 2 התנאים הרצויים על ידי המשקיע הפאסיבי: אינן סינטטיות, ועם דמי ניהול נמוכים.
2) המשמעות של #1 היא שבעצם כמשקיעה פאסיבית אני צריכה לקנות קרנות לא ישראליות, כגון vangurad all world etf
3) המשמעות של #2 היא שאני בעצם נחשפת לסיכוני מט״ח, שהם עצומים, ובניגוד לתנודתיות של שוק המניות – הם לא בהכרח מתמצעים על פני הזמן בהנתן תקופת השקעה ארוכה מספיק. לכן כשאני ממירה את השקעותיי לדולרים, אני בקלות יכולה למצוא את עצמי בעוד 30 שנה עם תיק השקעות שדולרית הוא אמנם עלה יפה לפי התיאוריה של 5% ממוצעים בשנה, אבל מעשית חסכונותיי הצטמצמו בחצי בגלל שינויים ביחסי שקל-דולר, שמשקפים אלה לא תנודות אקראיות אלא שיוניים די יסודיים במאקרו כלכלה העולמית**.
4)וזהו, כאן אני בעצם מגיעה למבוי סתום. בשביל להוציא לפועל תיק השקעות פאסיבי אני מבינה שאני צריכה לחשוף את עצמי לסיכון מטח עצום, שהופך את כל העניין לספקטלציית מט״ח לא סולידית בעליל. לכן אני משותקת והחסכונות שלי עדיין יושבים בעו״ש מחכים שאני אצא מהמבוי הסתום…
(**הטיעון של ״במקרה כזה תמיד אוכל לעבור מישראל למקום בו חסכונותיי לא נשחקו בגלל שער המטבע״ לא רלוונטי לגביי. אין לי אזרחות אחרת פרט לזו הישראלית, ואני קשורה לשקל בטוב וברע)
13/07/2015 ב- 09:03
זה תלוי, אם השקעת סכום חד פעמי וזהו אז בהחלט הסיכון הזה קיים. אבל אם את קונה כל חודש/רבעון דולרים וקונה איתן ETF אז זה סוג של מיצוע שקלי/דולרי שדובר פה באתר לא פעם. בסופו של דבר אלא אם תהיה קריסה ממש של אחת המדינות המדוברות (ארה”ב או ישראל), הסיכון הזה יהיה פחות מסיכון אינפלציה לאורך זמן.
בכל מקרה, לשבת בבנק הכסף שלך נאכל על ידי האינפלציה (השנתיים האחרונות לא באמת אינדיקציה)
13/07/2015 ב- 09:18
אני לא מסכימה איתך. בראשית שנות האלפיים הדולר היה סביב 5 שקלים. בשנים באחרונות הוא סביב 3.7 (אני מנכה את ההשפעה של תנודות קצרות הטווח ולא מתייחסת אליהן). וזה בלי קריסה כלכלית של אף מדינה. טוב אולי רק יוון 😛
ואכן, אני מתייחסת לסכום חד פעמי. לצורך העניין תניח שכבר פרשתי ואין לי הכנסה שוטפת משמעותית לחסכוך ממנה באופן שוטף.
אני סכימה איתך שהעו״ש הוא לא פתרון, אני גם תיאורטית לא מתכוונת להמשיך איתו לאורך זמן, אלא מתכוונת להשקיע את הסכום באופן פאסיבי וסולידי. רק שזה לא יוצא לפועל, מהסיבות שפירטתי – אני מרגישה שחסרה כאן חוליה מאוד משמעותית, בכל הגישה הזאת של השקעה פאסיבית, ולכן לא מעיזה לעשות את הצעד עדיין. והיות ובשנתיים האחרונות האינפלציה כן הרשתה לי את החוסר החלטיות הזה, אז בפועל זה המצב…
14/01/2019 ב- 12:24
כדי שהשקל ימחוק תשואה ממוצעת שנתית 5% בשוק ההון לאורך 20 שנה הדולר צריך להיות שווה ל 1.4 ש”ח. כלומר שכלכלת ישראל תתחזק פי 2.5 ביחס לכלכת ארה”ב. הכל יכול להיות. אבל זה נראה תסריט לא כזה סביר.
13/07/2015 ב- 12:20
תנודתיות מט”ח אכן מגדילה את הסיכון בתיק. מצד שני, פיזור בינלאומי על פני שווקים רבים מקטין את הסיכון הכולל מבלי לפגוע בתשואה. במילים אחרות, יש כאן שני אפקטים מנוגדים זה לזה.
לפי ההגיון שאת מעלה, אזרח זימבבווה צריך להשקיע אך ורק בדולר זימבבואני. בהצלחה, אני אומרת. ומה נאמר על אזרח ארגנטינה? או על אומללי רפובליקת ווימאר?
הנקודה היא שסיכון מט”ח עשוי גם להועיל (מאד) כגידור מפני תרחיש של היפר-אינפלציה בישראל / פיחות חד של השקל — דבר שכידוע כבר חווינו בתולדותנו. גידור מלא (100%) של תיק ההשקעות לשקל חושף את המשקיע לסיכון הזה.
את מדברת על “ספקולציית מט”ח”, אבל עצם הבחירה (המשתמעת מדבריך) להשקיע אך ורק בשקלים, היא לכשעצמה מהלך ספקולטיבי – הימור ענקי על חוזקו של השקל!
מסקנה אפשרית היא להגביל את החשיפה למט”ח לפלח המנייתי / עתיר הסיכון בלבד, ואילו את הפלח האג”חי/סולידי לחשוף לשקלים בלבד. כך, אם השקל מתחזק, התיק שלך (וכל יתר ההכנסות שלך) צומחים יחד איתו. אם השקל נחלש מאוד — הגידור המט”חי נעשה קריטי.
חלופה אחרת היא להשקיע אך ורק ב(כמה) קרנות מגודרות מט”ח, או במדדי מניות ישראליים בלבד.
13/07/2015 ב- 19:07
בדיוק. כמו שעושים פיזור בין מדינות ואפיקי השקעה, כך אפשר לעשות פיזור בין מט”ח למטבע המקומי. זה אגב, רק מחזק את העניין של להיות חצי במניות וחצי בנכס ללא סיכון גבוה כמו אג”ח, מזומן, מק”מ וכו’ בשקלים. אתה גם ממתן את התנודתיות בנכס עצמו וגם במטבע בו הוא נקוב, ככה שזה win win. למרות שזה לא יתאים אולי למשקיעים אגרסיבים.
חצי בשקלים חצי במט”ח, נשמע פתרון מעולה לכל הבעיה.
לא מייעץ, לא כלום. לא סיימתי אפילו 12 שנות לימוד.
15/07/2015 ב- 21:30
שאלה: מה זו קרן סינטטית?
למה היא גרועה?
18/07/2015 ב- 15:55
הכוונה לקרן שלא מחזיקה בעצמה את המניות הכלולות במדד אחריו היא עוקבת אלא קונה התחייבות של גוף שלישי לתת לה את שווי המדד בתאריך כלשהוא בעתיד. הבעיה עם זה היא שאם אותו גוף שלישי פושט את הרגל, הקרן לא תוכל להחזיר לך את מלוא השווי שמגיע לך.
13/07/2015 ב- 08:42
על ידי יצירת תמהיל של 2 קרנו מחקות אפשר להגיע לכל אחוז מניות החל מ 0 ועד 100 אחוז מניות.
לדוגמא: השקעה של חצי מהסכום בקרן של 0 אחוז מניות והשקעה של חצי מהסכום בקרן של 100 מניות נותנת לנו קרן סינטטית של 50-50.
בשיטה הזו אפשר להגיע לכל תמהיל מניות / אג”ח שרוצים.
13/07/2015 ב- 16:14
כן, יש לי בערך בלוג שלם שהוקדש לגישה הזו.
המטרה של הפוסט הנוכחי הייתה לאתר קרן אחת בלבד שתאפשר אלוקצית נכסים עצמאית, מבלי לחייב את המשקיע לאזן בין קרנות.
13/07/2015 ב- 17:12
אם יש לי 100,000, ורכשתי ב 30,000 קרן 100/0 אג”ח וב- 70,000 קרן 100/0 מניות אז האם לא יצרתי תיק 70/30 מניות שמאזן את עצמו לבד?
13/07/2015 ב- 17:20
לא. השווקים הפיננסים הם לא סטאטיים. לאורך זמן האלוקציה תשתנה משמעותית.
בדוגמה שלך, בחרת בהקצאת נכסים של 70:30:
אג”ח: 30,000, מניות: 70,000.
בשנה שלאחר מכן, שוק המניות מתרסק ב-50%. האג”ח נותר ללא שינוי.
הרכב תיק ההשקעות כעבור שנה:
אג”ח: 30,000, מניות: 35,000
כלומר, הקצאת הנכסים השתנתה מ-70/30 ל-53/47. כדי לשמור על הקצאת הנכסים המקורית (70/30), תצטרך לאזן את התיק.
13/07/2015 ב- 17:32
היחס נכון לרגע הרכישה בלבד. אם תרצה לשמור על היחס צריך לאזן בצורה עצמאית כל שנה (או תקופה אחרת)
13/07/2015 ב- 09:00
סקירה מעולה. החלטה על סוג ההשקעה מחייבת לפחות הכרת האפשרויות. השקעת תיק או חלקו דרך הקרנות המורכבות מתאימה לדעתי לפלח אוכלוסיה לא קטן.
katzourin
13/07/2015 ב- 09:06
עשית לי סדר בבלגן.
באשר ל תכלית TTF חו”ל ו- ואיביאי ארה”ב ואירופה הן מאפשרות למשקיע המקומי להחשף למניות או מדדי חו”ל שאינם נגישים כול כך וגם חוסכים עלות המרת מט”ח.
כמובן, כפי שכתבת, במינון ואיזון הנכון.
תודה רבה דורית על הסקירה המקיפה והמענינת.גם אני למדתי רבות ממנה.
כאדם,לי אישית קשה לשחות או ללכת בתנאים,שאין אני רואה למרחוק ו/או כשהשליטה במצב רחוקה ממני.
לכן,לאחר שנים רבות של ניסיון מר עם ניהול חסכונתי בידי אחרים,החלטתי לנהל את חסכונותי בעצמי,בהתבססות על מידע זמין על הנכסים בהם אני משקיע.
מכאן,תורת החסכון שלי על רגל אחת הנה:
שוק ההון הנו מכשיר חשוב ביותר להצלחת הכלכלה והצלחתם של המדינה והחברה. שוק ההון הנו גם אמצעי חסכון מצוין לכל אדם בישראל. קנו בזול ותמכרו ביוקר…זו כל התורה!!! השקעה בשוק ההון הנה בבחינת צבת בצבת עשויה,במטרה שמי שטורח בערב שבת-יאכל בשבת,לכן חשוב ביותר לבחור במועט המחזיק את המרובה,כי זה הקטן-גדול יהיה!!!
לכן,קל לי יותר להשקיע במניות של חברות ציבוריות,המחויבות על פי חוק,לפרסם מידע מקיף,אמין וזמין על עיסקיהן ועל מצבם הפיננסי,כולל מצבם לעתיד לבוא.
החלטתי זו קבלה יתר חיזוק השנה,לאור העובדה ש”לפתע” רבים ממומחי שוק ההון גילו,כי גם השקעה באג”חים הנה השקעה מסוכנת,שעלולים להפסיד בה הרבה מהחסכונות,שנצברו לאורך שנים רבות.
ישנם מצבים בהן קרנות אג”ח בלבד עלולים לגרום למשקיעייהן נזקים פיננסים ולו בגלל הוראות התקנות שלהן.
ראו מקרה הסדר הנושים בחברת פטרוכימיים,שהבטוחה העיקרית וכמעט היחידה היו מניות חברת הבת…
[בהיעדר גילוי נאות התייחסותך לני”ע ספציפי הוסרה מתגובה זו].
אינני מומחה לשוק ההון,ואף אינני סוחר בשוק ההון…אני אדם בעל משפחה,שאוניברסיטת החיים לימדה אותו,שישנם מצבים בחיים,שאתה כאדם חייב לקחת את המושכות לידיים שלך,ולנהל את חייך כהבנתך המיטבית,כמו…ניהול חסכונות המשפחה,,,תוך לימוד מתמיד של הנושא ממקורות שונים,למשל…הסולידית…לכן אני מודה לך דורית על המידע הרב שאת מעבירה אלינו,נכון….הכל מזווית הראיה שלך ומניסיון החיים שלך….
מעט על ניסיוני שלי אפשר לקרוא גם ב:
13/07/2015 ב- 09:27
התגובה של blackestonian היא אחת החשובות שקראתי לאחרונה.
אני חושב שמן הראוי שהסולידית תענה לה באופן ישיר…
ולו רק כדי שאנחנו, המשותקים למינהם (כן בלק, אני משותק כמוך..) נבין קצת יותר טוב אנא נלך…
קשה למצא מורה טובה מ”הסולידית” בתחום שוק ההון,
על גילויי הלב שלך לבד היא צריכה לקבל פרס ישראל….
אבל בכל זאת – נושא המט”ח אינו “בטל בשישים” ויש לתת את הדעת עליו…
13/07/2015 ב- 09:55
סיכוני המטבע הנם גדולים,אמיתיים וריאלים מאד.
13/07/2015 ב- 09:37
5121322 תכלית TTF סל מניות חו”ל – לפי פאנדר יש 0% דמי ניהול, מה הקץ’?
13/07/2015 ב- 13:27
הקאץ’ הוא שזה יעלה, ואז כבר יהיו לך רווחים ולכן יהיה לך קשה יותר לעבור כי תאלץ לשלם מס רווחי הון. בנוסף אם תסתכל בתשקיף תראה שכנראה יש שם עוד איזה דמי -X כלשהם (נאמנות אולי) כך שזה לא ממש אפס, אבל בהחלט אפסי.
מתי זה יקרה? אני לא יודע? כמה זה יעלה? גם לא יודע, אולי זה ישאר אטרקטיבי.
גילוי נאות: אין לי את הקרן הזו ואין לי שום קשר עסקי לאף גוף, אבל שמעתי במו אוזניי בהרצאה את אחד המנהלים של מיטב דש אומר שזה יעלה.
15/07/2015 ב- 00:12
ואם אני קונה בחשבון IRA אז הכל סבבה?
15/07/2015 ב- 14:45
יש תאריך מתי זה יעלה?… 🙂
15/07/2015 ב- 14:39
זאת קרן נאמנות מחקה, לכן אין עמלות, מצד שני יש דמי נאמנות.
אגב לא כתוב שזה תעודות סל.
13/07/2015 ב- 09:59
חשיפת המט”ח היא לנכס הבסיס – אם קנית קרן מחקה נקובה בדולר או ביורו או בכל מטבע זה לא משנה – ברגע שמדובר בקרן שאינה מגודרת למטבע בו היא נקובה, הרי שהחשיפה היא לנכס הבסיס. למשל -קנית קרן מחקה נקובה בדולר לשוק בברזיל – תהיה חשוף לריאל. אם מדובר בקרן מחקה למדד המניות עעולמי אז חשיפת המטבע תהיה בהתאם למשקל של מדינה במדד (זה נכון שאהר”ב היא כ-50% ולכן קיימת חשיפה דולרית משמעותית). הסיכון אינו שער השקל-דולר אלא התחזקות אפשרית של השקל ביחס לסל המטבעות
13/07/2015 ב- 10:16
פירסום מעולה אשר נותן את הכלים להחליט היכן להשקיע. חבל שלא ציינת בטבלאות המפורטות את התשואה של הקרנות האלה … אני מניחה שאלה שיעורי הבית בשבילנו
13/07/2015 ב- 10:46
למעשה אפשר להשיג תיק מאוזן על ידי קניית חלקים יחסיים של 100/0 ו 0/100 ואיזון בניהם לפי אסטרטגיית הפיזור מניות/אג״ח. זה אמנם לא ״שגר ושכח״ אבל דורש פחות תחזוקה מאשר תיק יותר מפוזר.
בינתיים מצטרף להמלצה שלך להמנע מאג״ח קונצרני (תספורת, מישהו?) ואני אתמקד באג״ח ממשלתי בחלק התיק שלי.
התחלתי לקרוא ואמרתי לעצמי אווו סוף סוף מה שיוציא לי את הכסף מהעו”ש ואז התאכזבתי…
אין איזה פתרון ביניים סביר? למישהו שיחסית בהתחלת הדרך ולא מעוניין להשקיע את הזמן הפנוי בלמידה על בורסה ובדיקת התיק, ולא יכול להשיג מהבנק תנאים טובים שיאפשרו לקנות ולמכור כל פעם שצריך?
נייר ערך בודד כלשהו אפילו שלא יהיה זול לגמריי, שיהיה רק ברמה סבירה..
13/07/2015 ב- 11:04
אם אתה מוכן להתפשר על שני ניירות, תקנה יחסית בין קרן 0/100 וקרן 100/0.
13/07/2015 ב- 11:03
בינתיים, כמה שאלות יותר כלליות, ישר מהחיים עצמם:
1. אמא שלי הפנסיונרית מעולם לא פעלה להשגת עצמאות כלכלית, והיום יש לה כמה מאות אלפי שקלים בכל מיני קרנות שמדממות לה את החיסכון עם דמי ניהול גבוהים ותשואות נמוכות. עכשיו היא פודה את הכספים שלא משלמים קיצבה, ואני אעזור לה לבחור את אפיק ההשקעה הרצוי. איך מצמצמים את אפקט תזמון השוק במקרה כזה? האם להשקיע את כל הכסף בחסכון שקלי, ולאורך כמה שנים להעביר כל פעם חלק לתיק השקעות מבוסס אג״ח/מניות? אם כן, כמה שנים?
2. אותה שאלה, אבל לגבי עצמי: גבר בן 40 עם פרנסה טובה ומעט חסכונות, שרק עכשיו מתחיל לבנות את העצמאות הכלכלית שלו. אני משקיע פחות כסף, ומוכן לקחת סיכון מעט יותר גבוה.
14/07/2015 ב- 13:17
עכשיו היא פודה את הכספים שלא משלמים קצבה???? ומעבירה אותם לאן? אני מניח שמעולם ללא מיסוי לעולם עם מיסוי….בבקשה תזהרו בטרם אתן פועלות בדרך ללא מוצא. את דמי הניהול קל להקטין לגובה מאד סביר, שהופך את יתרונות המס למאד משמעותיים, ע”י מיקוח פשוט. אם יש לה “כמה מאות אלפי ש”ח” 0.5% ומטה.
13/07/2015 ב- 11:31
שלום, להבנתי אג”ח קונצרני נחשב כבעל רמת סיכון גדולה יותר מאגח ממשלתי
,האם משמעות הדבר שמסלולי ה25/75 שתיארת הם יותר טובים מה25/75 הסטנדרטיים? קרי אגח ממשלתי בלבד.
13/07/2015 ב- 15:36
תשמעו אני אולי אדיוט ומדבר שטויות אבל אם החברה מציעה מוצרים של 100על0 ומצד שני 0על100
יכול להיות שאפשר לפתוח שני תיקים שאחד יהיה 100על0 והשני יהיה 0על100 לחלק ביניהם את הכסף פיפטי פיפטי וכך לקבל סה”כ של 50%מניות ו50%מדדי אגח
חוץ מהבירוקרטיה של אולי לפתוח את התיק השני על שם האמא או משהו
13/07/2015 ב- 16:34
ולמי שיש אפשרות להשקיע בחו”ל – איך נקראות הקרנות באנגלית? והאם יש “בתי השקעות” מומלצים יותר מאחרים?
13/07/2015 ב- 20:10
מה דעתכם על הפטנט הבא: להשקיע שני שליש מהכסף בקרן 25/75 ושליש בקרן של 100% מניות
13/07/2015 ב- 20:36
נראה לי שאנשים קצת החמיצו את הפואנטה של הפוסט הזה.
אפשר בקלות להרכיב תיק השקעות מפוזר מאוד בעזרת 2 קרנות מחקות ומעלה.
הפוסט הזה מתמקד אך ורק בקרנות מורכבות, מתוך ניסיון ליצור תיק השקעות פסיבי ומפוזר באמצעות קרן אחת בלבד.
13/07/2015 ב- 21:16
נראה שהדגמת את ההפך.
יתרון גדול של קרנות כאלו – הוא מיצוע בין שווקים שונים שבהם הטרנד מנוגד,
אבל פה, המיצוע הזה בולט בחסרונו.
מה שכן מוצאים פה – זה בעצם גיוון של ההשקעה באותו השוק: במקום לקנות תעודת סל על ת”א 100 – קונים קרן מגוונת יותר שמכילה גם מדדים אחרים (שבמצב אחר היינו מתעלמים מהם) באופן מופחת.
ויש רק קרן אחת שמשקיעה ב3 שווקים שונים מהותית – אבל באופן שאינו מוגן-מטבע.
בהתחשב בריכוזיות היתר שכבר יש בת”א 25 – לא ברור אם בישראל זה עדיף על שילוב ת”א 100 והיתר.
היתרון העיקרי הוא כנראה אותה קרן 75/25 שחוסכת התעסקות בכל נושא האג”ח,
ובדרך “מכסה” חלק מההשקעה במניות.
13/07/2015 ב- 20:58
כתבה נהדרת שבאה לי בול בזמן. שאלה של הדיוט: איך אני רואה בעצמי את התמהיל שכל קרן מחקה מחזיקה?
למשל, עבור “5121322 תכלית TTF סל מניות חו”ל” חיפשתי וחיפשתי ובשום מקום לא ראיתי את הפילוג באחוזים שדורין כתבה (60% ארה”ב, 30% אירופה ו10% שווקים מתעוררים). חיפשתי בביזפורטל, בפאנדר ובגוגל – אבל בשום מקום לא כתוב!
13/07/2015 ב- 21:06
אתה צריך לקרוא את תשקיף הקרן, שמתפרסם באתר הבורסה.
הפוסט הזה יסביר לך כיצד להגיע אליו.
14/07/2015 ב- 00:29
•האם ניתן לקזז הפסדים מול רווחים אם רוכשים 2 קרנות – (במקום קרן אחת של 50/50 במידה ותהיה קיימת) ?
•דרך אגב איזו חלוקה יותר טובה:
(75/25) 50%
25/75 50%
25/75 66.67%
100/0 33.33%
0/100 50%
•שאלה נוספת-
מה לגבי קרנות של 120/0|0/120 ?
14/07/2015 ב- 01:12
כן, אפשר לקזז.
לא ברור למה אתה מתכוון במונח “חלוקה טובה”. יש הקצאות מסוכנות יותר ויש הקצאות מסוכנות פחות. ככל שהחשיפה למניות גדולה יותר כך פוטנציאל הרווח גדול יותר אך כך גם הפוטנציאל להפסד.
בקרנות 120/0 אני מניחה שכוונתך לקרנות ממונפות. אני לא נוגעת בזה.
14/07/2015 ב- 01:30
מה לגבי ETFים שבאופן דומה מכילים מגוון יותר גדול של הקצאות נכסים?
לדוגמא מבית iShares:
http://us.spindices.com/indices/strategy/sp-target-risk-moderate-index
(לא מושקע בו).
14/07/2015 ב- 08:21
האם יש בארץ קרנות 0/100 אג”ח ממשלתיות-קונצרניות מופרדות לצמודות ולא צמודות למקרה שרוצים לבחור על היחס ביניהן בעצמך? וגם לגבי החלוקה בין האג”ח הקונצרני והממשלתי, לא ראיתי אופציה לזה בקרנות, למרות שכמו שרשמת יש אופציה לבחור חלוקה בין החלק המנייתי והלא מנייתי עד מידה מסויימת.
14/07/2015 ב- 08:36
אני אתחיל בלומר שתחום ההשקעות לא מעניין אותי, לפחות כרגע, אולי זה ישתנה אבל תאכלס ובלי בולשיט, זה המצב. למדתי עם השנים את עצמי ואני מכירה בזה שנדרש ממני מאמץ כביר לנסות להבין דברים שלא מעניינים אותי, ממש ממש כביר. אז אני משתדלת להשלים עם זה כרגע ולהתנהל בהתאם. אז במה שנוגע להשקעות, הלכנו לבית השקעות ושמנו שם את הסכום הראשוני, ואנחנו מפקידים לשם כל חודש סכום נאה נוסף.
ואז קראתי את הפוסט הזה, והייתי ממש מבסוטית, נשמע שזה יכול להתאים לנו, ואפילו בקונסטלציה של 75/25. כי זה התמהיל גם ככה שיש לנו היום בבית ההשקעות (רק שאנחנו משלמים הרבה יותר על דמי ניהול). אבל אז הגעתי לחצי השני של הפוסט, והפסקתי להבין מה אני קוראת, ובסופו הרגשתי מתוסכלת -הרגשתי שבשביל להבין את מה שאת כותבת כדי לבחור לאן ללכת, אני צריכה ללמוד את הנושא וזו בעיה (עייני בתחילת הפיסקה). אז נשארתי שוב במצב של לא מתעניינת (=לא מבינה), ולא יכולה ליישם את העצות שלך, גם אם בפוסט שכזה הן אמורות להיות מופנות לאנשים כמוני. פרדוקס.
14/07/2015 ב- 12:52
שיט, אם זה המצב, זה כישלון שלי.
החלק השני של הפוסט הוא בסך הכל סקירת שוק – ניסיון להמחיש אילו קרנות מורכבות קיימות היום.
בשלב הראשון ניסיתי להציג אילו מדדים בורסאיים קיימים. מדד הוא אוסף של ניירות ערך מקבוצה מסוימת (מניות, אגרות חוב ועוד). מחיר המדד משתנה בהתאם לשינויים בניירות הערך שמרכיבים אותו. קרנות מחקות מנסות להשיג את התשואה של המדדים עצמם.
בשלב השני חילקתי את כל הקרנות בהתאם למידת החשיפה המנייתית שלהם – 0%, 5%, 10%, 15%, 25% ו-100%.
לבסוף, הטבלאות מסכמות את המידע העיקרי על כל קרן: דמי ניהול, הרכב נכסים נוכחי, כמה מהאג”ח צמוד למדד וכמה לא צמוד, באילו מדדים בורסאיים ספציפיים כל קרן משקיעה, מהו המח”מ של הקרן (בכמה היא צפויה לרדת בתרחיש של עליית ריבית) ועוד.
16/07/2015 ב- 15:13
אוקיי, אז מה שכתבת פה קצת הרגיע אותי, מספיק בשביל לחזור ולנסות לאתר את מבנה סקירת השוק עליו דיברת, ואכן הדברים נראים קצתיותר קלים לעיכול כרגע. עדיין אני מרגישה פער משמעותי בהבנה שלי כשאני קוראת את זה:
“ההבדלים המרכזיים הם במידת החשיפה למניות בחו”ל לעומת מניות בארץ, אג”ח ממשלתי לעומת אג”ח קונצרני, אג”ח צמוד לעומת אג”ח שקלי, אג”ח במח”מ ארוך לעומת אג”ח במח”מ קצר ועוד.”
מכיוון שמדבריך עולה שההבדלים האלה הם חשובים לבחירת תיק, אשמח אם תפני אותי למקום אמין וקל לנח לעיכול (עד כמה שניתן) בו אוכל להבין את ההבדלים האלה.
16/07/2015 ב- 15:15
ואני אדייק טיפה, אני אשמח להבין לא רק מה המשמעות הטכנית, אלא גם היתרונות והחסרונות בכל אחד מהם.
16/07/2015 ב- 18:08
לא ברור מדוע הסולידית מיהרה לקחת את “הכישלון” בהסבר עליה….
מה לא ברור? אנשים רוצים שיגידו להם, “תעשה ככה”
והרי כל הבלוג הזה, וכל הרוח של הסולידית, ואני מקווה שהצלחתי להבין את הרוח כפי שהיא משתקפת באתר היא….. DIY וכמובן לבד את זה בעצמך…
“אני אתחיל בלומר שתחום ההשקעות לא מעניין אותי”
“הרגשתי שבשביל להבין את מה שאת כותבת כדי לבחור לאן ללכת, אני צריכה ללמוד את הנושא וזו בעיה (עייני בתחילת הפיסקה). אז נשארתי שוב במצב של לא מתעניינת (=לא מבינה)”
דוגמא קלסית של התנהגות אנושית די רגילה, “עזבו אותי, תגידו לי מה לעשות”, (לקנות, לאכול לחשוב………)
ובכן, יש יועצי השקעות. שם לא צריך להבין כלום. רק להגיד את משפט הקסם:
“תשקיע לי סולידי, 10% תשואה לשנה מספיק לי, אני לא גרידי/ת”
סבבה. למה לקרוא את הסולידית 🙂 10% לשנה זה מספיק. די עם הגרידיות.
14/07/2015 ב- 09:15
אני קצת מבולבלת לגבי קרנות ה-100/0 שהזכרת בסוף הפוסט, כי כששלפתי אותם ב-bizportal ואתר מאיה לא ראיתי את האחזקות שתיארת.
קרן 5121322, תכלית TTF סל מניות חו”ל לדוגמא, מחזיקה 75% אג”ח בחו”ל, 14% מט”ח והיתר מניות ואפציות זרות על פי אתר מאיה. 5119185, מחזיקה 81% מק”מ, ו-5118690 מחזיקה 95% מק”מ.
יכול להיות שקראתי את המידע לא נכון? או שהיה בלבול? מהתיאור שלך הם נראו לי קרנות מעניינות, מהתיאור באתר מאיה קצת פחות…
(וכמובן תודה על עוד פוסט מחכים 🙂
14/07/2015 ב- 12:58
היי, זו אכן שאלה שחוזרת על עצמה, מן הסתם כי זה באמת מבלבל.
התשובה היא שמשיקולים שונים (בעיקר תפעוליים), קרנות מחקות מדדי מניות חו”ל אינן מחזיקות פיזית במניות. במקם זה, הן מחזיקות בחוזה עתידי על המדד.
היתרון בחוזים עתידיים הוא שאפשר למנף אותם. כלומר, להחזיק כמות קטנה מאוד של חוזים ועדיין “להתכסות” באופן יעיל.
שאר הכסף (בערך 90% ומעלה מהסכום) משמש כבטחונות לעסקת המינוף הזו.
14/07/2015 ב- 12:25
לעניין. כרגיל. תודה. כבר אמרתי שהטור שלך הפך לקריאת רשות (+שאלה בבחינה …..) בקורסים שלי? לעניין התהיה שהעלית בעניין הרכב הקרנות והחוסר ב 30-70 50-50. התשובה היא – אין ביקוש ולכן אין הצע. ראי חלוקת ההשקעה של הציבור בקרנות הנאמנות. מרבית הכסף (85%) נמצא בקרנות שהן עד 20% מניות. נשים בצד שזו מדיניות השקעה טיפשית להגביל את כמות המניות ולא ,נניח את כמות הסיכון, מוכרים לציבור את מה שהוא רוצה לקנות. הכסף בקרנות המנייתיות זניח.
14/07/2015 ב- 12:47
גדול! מסקרן אותי לדעת איך אני מופיעה בסילבוס.
אני חושבת שה”ביקוש” הוא מדומה, ונוצר בעיקר על ידי מערכי הייעוץ של הבנקים. שם הדגש הוא על “תיק סולידי” (מפוצץ באג”ח) כי אוי ואבוי שגברת רונזבאום תפסיד קצת בטווח הקצר. אז הבנק דוחף לה את אחת הקרנות של אלטשולר או ילין ומרוויח עמלת הפצה נאה, אלטשולר וילין מקבלים עוד פרה חולבת, ורק גברת רונזבאום מפסידה …
בכל מקרה, אני יודעת שיש לא מעט אנשים מהתעשיה שקוראים את הבלוג הזה. מעניין אם מישהו מהם מתכוון להרים את הכפפה.
14/07/2015 ב- 13:21
בשבתי גם כחלק מ”התעשיה” , קשה להתמודד עם עולם שבו מח”מ הלקוח בקרן מסוימת הוא 0.7 שנים… מה לעשות ומערכי היעוץ מאד חזקים וכולנו עבדיהם? אני אשים פה פעם שאלה לדוגמה + סילבוס.
14/07/2015 ב- 14:01
קרנות מורכבות = עוד מוצר שלא באמת קיים.
גם לאדם שלא מבין בבורסה לא צריך להיות מסובך לקנות ב25% מהכסף קרן מחקה ת”א 100 וביתר קרן מחקה אג”ח ממשלתי.
אם תשאלו אותי המצאת ה”קרנות המורכבות” כמעט זהה לחבילות של הסבון-שמפו-מרכך בחנויות הפארם. המוצרים הם אותם מוצרים רק שהפתרון כביכול פשוט יותר. (רק שבבחירת מוצר כזה מאלצים אותך להשתמש בסוג ספציפי של שמפו/ניירות ערך).
16/07/2015 ב- 14:43
לא מדוייק, יש יתרון לאדם שיודע מה האלוקציה שמתאימה לו ואין לא עלויות איזון או צורך לאזן.
שים לה שאותן קרנות מחזיקות מדדי מניות בארץ ובחול ו מספר מדדי אגח ממשלתי ואגח קונצרני
לא מדובר באיזון 2 קרנות שלא לדבר שיש לו “פטור ממס” עד למימוש (קצת כמו פוליסות חסכון רק הרבה יותר זול)
15/07/2015 ב- 14:13
WOWW. בשעתו, “בגיל הגן” השקעתי בקרנות מורכבות 10\90 ו- 20\80 התשואות היו יפות מאחר והאגח”ים נתנו תשואה טובה למדי, וכאשר הקערה התהפכה על פיה, יצאתי מהקרנות הללו.
לא מחזיקה בהם, רק לחשוב על הקופונים שגזרו לי מהתשואות…
15/07/2015 ב- 18:00
אשמח לדעת האם ETF בהרכב 40/60 50/50 70/30 קיימים וסימנם
17/07/2015 ב- 17:16
17/07/2015 ב- 18:41
לפני הכל אני רוצה להגיד לך שאני עוקב אחריי הבלוג מהפוסט הראשון ואני מודה לך מאוד על הכתיבה. את ממש קרן אור במערה חשוכה ואני ובת זוגתי החלטנו לאמץ הרבה דרכי פעולה מהבלוג ובמהלך השנתיים הללו דרכי הפעולה השפיעו עלינו בצורה משמעותית לחיוב.
עכשיו לשאלה שאני מניח שנשאלה כבר בעבר או הועלתה בפוסטי העבר אך עדיין מסקרנת אותי.
כביכול מה החיסרון בלהשקיע ב100% במניות בהנחה שהם מפוזרות במדדי העולם ושהתיק מושקע לתקופה ארוכה קרי 20 שנה או יותר?
18/07/2015 ב- 18:00
את אומרת שכל אדם חייב להשקיע כדי למנוע משיני האינפלציה לאכול את ההון שצברנו ומטעמי נוחות דחפנו עד כה מתחת למזרון. זה נשמע נכון. השאלה היא אם יש הגיון דווקא עכשיו ביולי 2015 להשקיע במניות או אגרות חוב, שעה שרוב המומחים מצביעים על מחיריהם היקרים והאפשרות שיאבדו מערכם. כלומר במקום לספוג ירידת ערך מחמת אינפלציה של אותם 100 זוזים מיותרים שבידינו, נחזיק אולי בפברואר 2016 רק 94. קחי נא אדם שקנה סל מניות תל אביב 100 או סל של אגרות חוב של מרבית החברות הגדולות היום לפני 3 חודשים (ב 18 לאפריל 2015), הוא היום בהפסד נומינאלי משמעותי. אולי עדיף לחכות עד אחרי החגים?
19/07/2015 ב- 04:39
19/07/2015 ב- 14:37
אז תתחיל לאט, נניח שיש לך אופק השקעה של 20 שנה לפחות,
תקנה קרן מחקה של 75/25 ותראה איך היא מתנהגת, תשקיע בה כל רבעון סכום, כך שבסופו השנה 25% מההון שלך יושקע שם
מרוצה ? יופי, תמשיך, מרוצה אבל רוצה פרופיל סיכון אחר יותר מנייתי, תבנה את התיק שלך , ואולי גם תעבור לבית השקעות זול מהבנק.
לא מרוצה תמכור ותחזור למזרון (רק אל תתרום אותו בטעות 🙂 )
19/07/2015 ב- 23:09
את יכולה בבקשה לעשות סיקור דומה לשוק המניות של האיחוד האירופאי? זה מרתק מאוד
Rutvj
20/07/2015 ב- 19:35
דורין – את עושה עבודה יוצאת מהכלל ועוד בהתנדבות.
21/07/2015 ב- 11:30
האם יש בארה”ב (Vanguard ודומיו) שנותנים תמהיל שדומה יותר לתיק פאסיבי סטייל שוקולד מריר ודומיו ?
21/07/2015 ב- 11:40
אני ממחזר את הצעתך בפוסטים קודמים כדי לטפל באיזון של הקרן:
להשקיע בקרנות מורכבות בסיכון נמוך(למרות שהצרוף 75/25 אינו סיכון נמוך לדעתי)
ולאזן את הסיכון במסלולים ללא מס כמו קרן השתלמות , פיצויים
22/07/2015 ב- 00:55
“מי הפסיכי שמתחיל להשקיע עכשיו”? יש כאן בעיה. מצד אחד את קוראת לכל ה 7.2 להיות צרכנים נבונים. כלומר את מבקשת מהם שיקנו 2 חולצות בשנה ולא 13, זוג נעלים אחד ולא 9 (כולל מנשות ניו יורק!), טיסה אחת ב3 שנים ולא 4 נופשונים בשנה, לוותר על אוטו פרטי ובוודאי שלא להחליף מכונית כל שנתיים למודל חדש יותר. אבל כל ההערה על “הפסיכיות של השקעה” מבוססת על הנחה -פרדיגמה- שמניות תל אביב 100 גם אם תרדנה ב4% עד לפברואר 2016 או עד לאוגוסט 2016, ב 22 ביולי 2035 תהיינה בשער גבוה מזה שהן כיום. אבל אם הח’ברה ישמעו בקולך ויפסיקו לצרוך כמו משוגעים או להוליד עוד ועוד ילדים, איפה יהיה מדד תל אביבי 100 היום בעוד 20 שנה?
22/07/2015 ב- 10:25
הסולידית כבר ענתה על כך בפירוט:
22/07/2015 ב- 14:32
ווא כמה אפשר למחזר את הטענה השחוקה הזאת. דובר בה לפחות 9^אינסוף פעמים..
24/07/2015 ב- 01:23
‘טצער. השאלה היא לא מה יקרה אם כולם ירכשו תעודת סל על תל אביב 100 ויחזיקו בה שנים רבות, אלא למה יש להאמין ששוק המניות, שהחברות הגדולות, תמשכנה לייצר ערך עודף לבעליהן (דורין ועוד 10001 משקיעים אחרים שמחזיקים במניות כיל או בנק לאומי)? האם מכפיל הרווח הנוכחי של חברות כאלו לא מלמד שתמחורן של המניות הללו, ושאר חברותיהם למדד תא 100, גבוה מידי? שהן עשויות לשחוק 30-40% משווין בשנתיים הקרובות?
31/07/2015 ב- 01:05
חבל שלגבי הקרנות עם ה 100% מניות לא כתבת דמי ניהול וכו’.
וגם – אפשר את החלק המנייתי של התיק – קרן ההשתלמות, למשל,
להשקיע כל כולה בכזו קרן, במסלול מנוהל אישית.
דור א. בנון
31/07/2015 ב- 10:51
אפשר להמיר את הכסף שלך לדולרים (יקר אבל חד פעמי) ולהעביר הכל לחברת Vanguard בארה״ב. את יכולה לקנות שם מבחר גדול של תעודות סל של Vanguard בעלויות הנמוכות ביותר שקיימות. לדעתי בגילך את יכולה להסתכן יותר ולאורך זמן להרוויח יותר, עדיין בעלויות נמוכות. למשל כיום השווקים המתפתחים זולים מאוד. לכן בניגוד לפילוסופיה שלך את יכולה לקנות סכום קטן של תעודת VWO שעוקבת אחר שווקים מתפתחים. לא בטוח אבל סיכוי טוב שתרוויחי.
06/09/2015 ב- 22:08
שלום סולידית, יש לי שאלה לגבי תשלומי הדיבידנדים בקרנות סינטטיות.
אחרי שראיתי את הפוסט (המצויין) הזה חשבתי על להרכיב את תיק ההשקעות מ-2 קרנות, אחת 100% אג”חית ואחת 100% מנייתית(כדי לחסוך סרבול ועמלות קניה שכן כרגע אני משקיע סכומים קטנים).
אז הסתכלתי על הקרן המנייתית 5121322 שציינת, דמי הניהול שלה הם אפסיים וחלוקת הנכסים הגיונית, אבל היא “לא מתחייבת לחלק דיבידנדים”. רציתי לשאול מה משמעות המשפט הזה עבור קרנות סינטטיות, האם הן בעצמן מקבלות דיבידנדים מהצד שכנגד החוזה העתידי? האם הדיבידנדים מגולמים איכשהו במחיר הקרן? האם הם נצברים?
06/09/2015 ב- 22:43
קרא כאן. קרנות מחקות על מדדי חו”ל מחקות את המדד באמצעות גלגול של חוזים עתידיים, שמגלמים בתוכם את הדיבידנדים לאחר תשלום מס.
07/09/2015 ב- 15:10
03/10/2015 ב- 00:04
היי דורין, לקרנות של 25/75 התווספה לאחרונה גם “תמיר פישמן מחקה 25/75” (5122023).
שמתי לב בקרן הזאת החשיפה לאגח ממשלתי הוא רק ברמה של 2-5 שנים (53% אסטרטגית מכלל נכסי הקרן) וזאת בהשוואה לחשיפה של כלל המדד “אגח ממשלתיות” ב 2 הקרנות 25/75 האחרות (50% אסטרטגית מכלל נכסי הקרן). אודה לך אם תסתכל על התשקיף ותאמרי לי האם לדעתך הקרן החדשה שלהם מעט יותר סולידית מ 2 הקרנות האחרות בקטגוריה מחקות 25/75 . תודה מראש
27/02/2016 ב- 12:30
ל-VANGUARD יש קרנות מורכבות המכסות הרכבים מ-80% אג”ח ו-20% מיות ועד 20% אג”ח ו-80% מניות בדמי נהול מאוד זולים מאוד של 0.13%. הקרנות מכונות LiferStrategy וניתן ללמוד עליהן כאן:
לא ממליץ, לא יועץ, לא מחזיק.
01/02/2017 ב- 17:59
יש קרן 30/70 – MTF 30/70 שמספרה 5122155 ד”נ 0.25
27/04/2018 ב- 21:18
נכון להיום יש מספר קרנות מחקות 30\70 , ואף מעט 40\60 ו50\50