טעימות תעסוקה - תעסוקה בירושלים בזמן הקורונה - מכון ירושלים למחקרי מדיניות
טעימות תעסוקה - תעסוקה בירושלים בזמן הקורונה
ראשי אירועים טעימות תעסוקה – תעסוקה בירושלים בזמן הקורונה
טעימות תעסוקה – תעסוקה בירושלים בזמן הקורונה
הנושא השני בסדרת המפגשים:
תעסוקה בירושלים בזמן הקורונה
נטע פורזיקי, חוקרת מכון ירושלים
בהרצאה הוצגו נתונים לגבי שיעורי האבטלה והחזרה לעבודה בקרב האוכלוסיות הירושלמיות השונות בעקבות משבר הקורונה. פורזיקי ציינה שמדיניות החל"ת שקבעה הממשלה והסגר הובילו למספר גבוה מאוד של מובטלים חדשים בירושלים.
שיעור האבטלה בישראל עקב הקורונה הגיע לכ-28%, בעוד בירושלים השיעור גבוה יותר והגיע ל-31%. 35% מבין סך המובטלים הירושלמים הם ערבים – זהו שיעור גבוה יותר משיעורם בכוח העבודה בעיר.
בפילוח לפי גיל, בקרב המובטלים החדשים יש יותר צעירים – יש לתת את הדעת לכך שאותם גם צפוי שיהיה קשה יותר להחזיר לעבוד במצב של משק במיתון (פחות מנוסים, עובדים במקצועות לא יציבים).
בהתבוננות בשיעור תובעי האבטלה בירושלים לפי ענף, ניכר כי הפגיעה הקשה ביותר היא בתיירות ובשירותי התחבורה: שיעור העובדים בתחום התיירות שתבע אבטלה עמד על 45% (לעומת 36% בישראל), ו-40% בתחבורה -ככל הנראה כענף נלווה לתיירות (לעומת 28% בישראל).
55% מבין העובדים הערבים הירושלמים שעבדו לפני המשבר בתחום התיירות, תבעו אבטלה. זאת לעומת 36% מהיהודים הירושלמים בתחום התיירות.
ישנם ענפים ייחודיים לירושלים שאינם נראים בחלוקה לפי קטגוריות הענפים הרגילים של הלמ"ס: המגזר השלישי העסיק טרום המשבר מעל 30,000 עובדים ירושלמים. בסקר של 'מנהיגות אזרחית', השיבו מעל רבע מהארגונים כי לא ימשיכו את פעילותם לאחר הקורונה- פגיעה משמעותית במגזר השלישי. ענף ייחודי נוסף לעיר הוא המגזר הציבורי, בו 9000 עובדות ועובדים הוגדרו כחיוניים.
שיעור האבטלה בירושלים כיום, המעודכן ל-18.6.20, עומד על 26% והוא גבוה מהשיעור בישראל (21%). שיעור החזרה לעבודה נמוך מאד ועומד על 16%. בירושלים ישנם מעט עובדים בענפים המאפשרים עבודה מהבית, נתון המציב קושי על שיקום עולם העבודה בירושלים. זאת ועוד, מענק לעידוד החזרת עובדים אינו תקף עבור נשים ערביות. זאת בשל שכרן הנמוך בד"כ, כמו כן, מסגרות החינוך במזרח ירושלים לא חזרו לעבוד, מה שמקשה מאד על חזרתן של נשים ערביות לעבודה.
טלי פלג, מנהלת בכירה ברשות העירונית לתעסוקה
פלג הציגה את האתגרים וההזדמנויות שהציפה תקופת הקורונה:
המשותף בין כל המגזרים שנפגעו באופן משמעותי: חוסר ניסיון או היעדר מקצועיות בעבודה: צעירים, עולים עם קשיי שפה וכד'.
בכל אחד מהקשיים טמונה גם הזדמנות:
הצעירים שרגילים לעבוד בעבודות סטודנטיאליות יוכלו להתמקד בעבודות ארוכות טווח.
ישנו יתרון לעיר, בהיותה עיר ממשל, עם יציבות תעסוקתית לעובדים במגזר הציבורי.
יש פחות משרות בשוק ולכן המעסיקים פחות יתפשרו על המועסקים.
העברת הפעילות למרחב המקוון מאתגרת אולם כמובן שיש בכך גם הזדמנות.
אחת המשימות המרכזיות היא להגיע לקבוצות האוכלוסייה שהרשות העירונית לתעסוקה לא מגיעה אליהם בשוטף. המגבלות השונות מצריכות חשיבה על שינויים והתאמות בפעילויות השגרתיות של עולם העבודה.
בתקופת סגר הקורונה הרשות עבדה על לוח משרות ירושלמי, פיתוח קשרים והעמקת שותפויות, עבודה מול מעסיקים להבנת מצב השוק ופיתוח כלים דיגיטליים.
במהלך החודש האחרון ניתן ייעוץ תעסוקתי ל-2,820 פונים. בחודש ממוצע יש מחצית מכמות הפניות הזו.
במסגרת פעילויות הייעוץ, ניתנו הרצאות ווובינרים על עולם העבודה. זוהי הזדמנות עבור אלו שאינם מועסקים כעת, להתמקצעות והשתלבות בעולם העבודה.
פלג סיכמה כי הפעולה המיידית הנדרשת, היא שילוב בעבודה של עשרות אלפי המובטלים.
אבנר סעדון, ראש האגף לתכנון אסטרטגי
סעדון סיכם את הדיון והציג את הנקודות הבאות לחשיבה: ממה שעולה מנתוני התעסוקה, הפגיעה המשמעותית היא במועסקים הלא אקדמאיים ולכן ההשכלה הגבוהה היא חלק מהפתרון ועדיין הכרחית. זאת למרות שנראה היה שהמגמה משתנה בשנים האחרונות.
השלכה נוספת היא על תכנון העיר, מחשבה על קידום עולם העבודה באמצעות עבודות שניתנות לביצוע מהבית, מחשבה על שכירת חללי עבודה ועוד.