החיפוש הניב 954 תוצאות
ג' מאי 08, 2018 12:56 am
עוד מענין נקמה מעוללים (מסכנים שלא עשו מאומה), והמדובר בתינוקות מִצְרִים:
'אֶחֱזוּ לָנוּ שׁוּעָלִים' - בַּת קוֹל אוֹמֵר לְמֵי הַיָּם, אֶחֱזוּ לָנוּ שׁוּעָלִים הַקְּטַנִּים, הַמְחַבְּלִים אֶת הַכְּרָמִים בִּהְיוֹתָם סְמָדַר, בְּעוֹד הַפְּרִי קָטָן: (רש"י סוטה דף יב סע"א)
א' מאי 06, 2018 3:57 pm
נושא: גדר 'אשה' במצב של פירוד חלילה
Re: גדר 'אשה' במצב של פירוד חלילה
דומה שהפני יהושע שואל למה בעינן ילפותא שמיתת הבעל מתיר את האשה, הרי אין בעל. והוא מתרץ, שללא הילפותא היינו חושבים שעדיין האשה אסורה לכולם. להזכירכם שקלא וטריא בגמרא פ"ק דקדושין: בִּשְׁלָמָא גֵט, דִּכְתִיב 'וְכָתַב לָהּ סֵפֶר כְּרִיתוּת', אֶלָּא מִיתַת הַבַּעַל מְנָלָן. סְבָרָא הוּא, הוּא אָסְר...
א' מאי 06, 2018 1:50 am
לענ"ד, אם כבר לחלק, אז ברור שאלמנה יותר קשורה לבעלה מאשר גרושה. גירושים במהותם והגדרתם מפקיעים את הנישואין. אבל מיתה אינה מפקיעה את הנישואין באופן ישיר. אלא שנמצא שאשה נשואה למת. ואין לזה משמעות, ולכן באופן מעשי הנישואין בטלים. הדברים מופרכים מדברי הגמרא פ"ק דקדושין: וְאִיתַּקַּשׁ מִיתָה ...
א' מאי 06, 2018 12:52 am
צפיות: 54206
שוב ראיתי שאין הישוב עולה יפה. א. בפ"ק דשבת על דברי ר"ט 'אֲקַפַּח אֶת בָּנַי שֶׁזּוֹ הֲלָכָה מְקוּפַּחַת', אומר רש"י: 'מִצְטַעֵר הָיָה עַל תּוֹרָה הַמִּשְׁתַּכַּחַת וּמְקַלֵּל אֶת עַצְמוֹ'. ב. בפרק כל כתבי תניא: א"ר טַרְפוֹן, אֲקַפַּח אֶת בָּנַי, שֶׁאִם יָבֹאוּ לְיָדִי (ספרי מיני...
א' מאי 06, 2018 12:51 am
יג, א איך הותר לרבי טרפון לקלל את עצמו - והלא קללת חכם אפילו על תנאי היא באה אמר רבי טרפון אקפח את בניי אם לא שמעתי להבחין הפרש בין קבלה לזריקה ואין לי לפרש וכו'. צ"ע, דהלא שנינו במכות [יא, א] דקללת חכם אפילו על תנאי היא באה. וכמדומה שכבר עמדו בזה. יש ליישב דשאני תנאי אלעבר מתנאי אלהבא. ביאור ...
ו' מאי 04, 2018 12:37 am
אש משמים כתב: מה פירוש המילה לשדך??
ומדוע כתוב 'לשדך הבנות' ולא לשדך הבנים??
כד הוינא טליא שמעתי משיחים כי רבינו חיים הלוי ניסה פעם את הצורבים בשאלה זו: מה טעם לשדך הבנות ולא הבנים? לאחר שזה אמר בכה וזה אמר בכה, ענה ואמר להם: ווייל ס'גראמט זאך!
האם יש ביד מאן דהוא לאשש או להפריך את השמועה?
ד' מאי 02, 2018 3:48 pm
נושא: מעשה אחריתה של ברוריה המובא ברש"י ע"ז יח.
מה אומר ומה אדבר? הקטע של הרב עדס הותיר אותי המום ונבוך ואינני יודע כיצד לשית עצות בנפשי.
ג' מאי 01, 2018 8:28 pm
דרומי כתב: מה הקשר זה שחזקיה המלך תיקן תפילה זו? וכי החרוזים של דוד המלך מדוייקים עד הסוף?
כלומר, אין כאן כוונה לתקן את מחבר התפלה (כפי שסברתי בעניותי ותמהתי על זאת), כי אם הגהת שיבוש יש כאן, שיבוש שנשתבש במשך הדורות.
ג' מאי 01, 2018 4:35 pm
בספר 'סידור רבינו הזקן' מהדורת הרב ראסקין שליט"א מביא שכן הגיה האדמור הצמח צדק - ש'מקוה' צריך להיות בסגול דוקא. וביאר מדיליה, שכיון שנאמר 'אום' ולא 'אומ ה ', לכן מתאים לשון זכר. ותמה תמה אקרא: האם טעם קל ערך כזה מצדיק לקלקל את החריזה? ובפרט לאור דברי רבי יהודה החסיד כי תפלה זו חזקיה מלך יהודה ...
ג' מאי 01, 2018 1:55 pm
משולש כתב: מסתמא מדקדק אחד שהחליט ש"אום" הוא לשון זכר (ומדוע לא העיז לשנות את אום נצורה כבבת ואום אשר בך דבוקה ועוד כמה אומים אחרים בפיוטים).
בסדור תהלת ה' מנוקד 'מקוֶה'; כלום סדור נכבד זה אף הוא אשתבש?!
ב' אפריל 30, 2018 1:52 pm
נושא: ומן המקדש לא יצא כו׳
Re: ומן המקדש לא יצא כו׳
ודאי שלשון רש"י דוקא, והרמב"ן מאריך בזה, וגם מביא את הסוגיא בריש פ"ב דזבחים.
א' אפריל 29, 2018 1:54 pm
נושא: ''זכור''
Re: ''זכור''
ראה רש"י סנהדרין נד ע"ב ד"ה חייב שתים.
א' אפריל 29, 2018 12:58 am
גם הגרש"ד מונק העלה להקל באופן שאינו משנה את התיבות אלא רק את הטעם אע"פ שמשנה את המשמעות. אבל הוא כתב להקל ע"פ סברתו גם ב"בערב היא באה" מלעיל וכל כיוצ"ב, וזה נגד כל הפוסקים שכתבו שלא יצא יד"ח. אדרבה ואדרבה! מלבד האזכור בערוך השלחן בהלכות מגילה לא אשתמיט פוסק דליתנ...
א' אפריל 29, 2018 12:52 am
מסתבר שר' יעקב קמינצקי לא היה בקי בדקדוק ולא הכיר את המקורות שצויינו לעיל. וצ"ע. אדרבה ואדרבה! יש כאן הבחנה חדה בתורת הלשון ובמבנֶהָ, כדלהלן: א. המלים בנויות משני מרכיבים: הגיים ותנועות. שנים אלה יוצרים את המלים, והם הם המקנים להן את משמעותן. הנגינה, לעומת זאת, היא בת לויה בלבד של המלים, ואיננ...
ה' אפריל 26, 2018 1:52 pm
צפיות: 107658
ההתקיים דיון בדבר שינוי בהטעמת מלה (מלעיל ומלרע) האם הוא מעכב את הקריאה אם לאו? חפשתי ולא מצאתי.
ה' אפריל 26, 2018 11:37 am
הבעל קורא קרא שנותי מלעיל (פרשת האזינו) במקום שנותי מלרע, ויעויין ברש"י ובתרגום,ויתכן שעכ"פ לאחד מהפירושים צריך לחזור, וצ"ע בדבר הקורא 'שנותי' מלעיל: כלום יש למלה 'שנותי' שני משמעים, שבמשמע אחד היא מוטעמת מלעיל, ובמשמע שני – מלרע? מתוך 'משמרת הקורא' שבסוף שו"ת 'פאת שדך' חלק ב' (...
ה' אפריל 26, 2018 10:46 am
בדבר הקורא 'עשו כלה' ברצף: אפשר לומר, כי קריאת 'כלה' בכף דגושה, היא עצמה מורה ששתי המלים אינן דבוקות וקשורות זו לזו, והמשפט לא איבד אפוא את משמעותו הנכונה. ר' דויד יצחקי שליט"א, כתב בזה ב'לוח ארש' עמ' תסד (לגבי 'בעלמא די ברא כרעותיה' שלפי הגר"א האות כ' דגושה), שהדגש לכשעצמו אינו מורה על ה...
ה' אפריל 26, 2018 7:33 am
אמנם, עדיין נשאלת השאלה באופנים שמצינו בהם חילוק, האם יש להחזיר עליהם, כגון. יראו - לשון ראיה, שוא נח, ייראו - לשון יראה, שוא נע. היה לי מקרה שהסתפקתי בו, שהבעל קורא לא הפסיק בין עשו ל -כלה (פרשת וירא) כשיש שם "פסיק" (יש שם "קו" בין שתי המילים וזה אחד מהטעמים הנקרא "פסיק&qu...
ד' אפריל 25, 2018 8:29 am
נושא: לכבוד התנא האלוקי
אין כאן חשש של עבו"ז כלל וכלל כי אף א' אינו מתכון לאלוקים שלי אלא מתכוונים ללשון אלקי בחיריק וכסבורים שצריך לאומרו בפתח א"נ מתכוונים לכמו איש האלורים דהיינו שהוא דבוק באלורקים וכסבורים שכך צריך לאומרו, ולכן אין כאן שום חשש אלא טעות בדקדוק גרידא וכמו עשרות טעותים השגורים בפי' ההמון בעניני ...
ד' אפריל 25, 2018 1:19 am
נושא: ויחבש = לשון קשירה
Re: ויחבש = לשון קשירה
א. כבר העיר על כך בספר מלכה של תורה וכתב ז"ל: צ"ע למה לא ביאר רש"י מלת ויחבש עד כאן, ובספר בראשית ויחבש את חמורו, ובשמות וחבשת להם מגבעות, ולא פירש על זה כלום. ב. בארמית: חגורה, אזור - זְרֵז. מיודע – זִרְזָא, רבים - זִרְזִין (וַעֲבַדוּ לְהוֹן זִרְזִין). ומכאן: חָגַר – זָרֵז. בלשון זה ...
ג' אפריל 24, 2018 1:30 am
לאחר שהושלמה עריכתה של שמעתא ד'שחטה לשמה לזרוק דמה שלא לשמה' בדורו של רב אשי, בכך שרב אשי הקים את הק"ו שמסר רב דימי משמו של רב ירמיה לסייע לרבי יוחנן, הגיעה הידיעה כי: א) גם רב נחמן ורבה בבבל נחלקו באותה מחלוקת שנחלקו רבי יוחנן וריש לקיש בארץ ישראל; ב) הק"ו שהביא רב דימי, וכפי שהוסבר על יד...
ו' אפריל 20, 2018 1:26 pm
לא הזכירו את המשנה בריש האשה רבה. עי"ש וברש"י בסוף המשנה. ואת נידונו של הנוב"י [יו"ד תניינא צו] מאי שנא מרוב נשים עוברן ניכר. ועיין רמב"ם פט"ו מהל' פרה ה"ח. ובמשנה תרומות ריש פרק ח' לגבי הסומכת על חזקה. ובמשנה בפסחים עב: לגבי הסומך על רוב בהמות אינן טריפה. אכן נוש...
ו' אפריל 20, 2018 11:48 am
נושא: אסתפקתא למאן דלית ליה איסור כולל ומודה באיסור מוסיף
Re: אסתפקתא למאן דלית ליה איסור כולל ומודה באיסור מוסיף
תנא דמסייע לך, שכן כתב החזון איש במסכת יבמות (סימן קלד לדף לב ע"ב), וזה תורף לשונו: איסור עריות, איסור דידה בתריה גרירא, והילכך היכא דלגבי דידיה הוי איסור מוסיף גם היא חייבת שתים, והיכא דגבי דידיה הוי איסור כולל גם היא אינה חייבת אלא אחת. וכל פרשת עריות בתורה בדידיה כתיב, אלא שמרבינן לה מן ונכר...
ה' אפריל 19, 2018 4:23 pm
ביקורת תהיה כתב: איבעיא לי: נדה שכיחשה בבעלה ואמרה לה טבלתי, שוגג הוא וחייב חטאת או דלמא אנוס הוא ופטור מן הקרבן?
רשום בזכרוני שהחתם סופר כותב שהבעל אנוס הוא; מי האיש אשר בידו לגלות איה מקומם של דברי מרנא ורבנא הללו, יגלה ותהי משכורתו שלמה מעם השם.
ה' אפריל 19, 2018 4:06 pm
שפיר קאמרת, אך לשון רבי עקיבא במשנה פ"ג דכריתות, 'אִם אָמַרְתָּ בְּנִדָּה, שֶׁיֶּשׁ בָּהּ שְׁתֵּי אַזְהָרוֹת, שֶׁהוּא מוּזְהָר עַל הַנִּדָּה וְהַנִּדָּה מוּזְהֶרֶת עָלָיו', אינו מורה כן לכאורה, דהרי קאמר 'הנדה מוזהרת עליו'.
ה' אפריל 19, 2018 12:51 am
אסתפקתא למאן דלית ליה איסור כולל ומודה באיסור מוסיף
שני אחים שהיו נשואים שתי אחיות, מצד אחד: כאשר נשא ראובן את רחל, נאסרה רחל על שמעון משום אשת אח, חזר שמעון ונשא את לאה, אין איסור אחות אשה חל על רחל, לפי שאיסור כולל הוא (שנאסר בשאר האחיות) ואינו איסור מוסיף (שאין רחל נאסרת על איש זולתו). ומצד שני: כאשר נשאת רחל לראובן, חל איסור על שמעון כלפי רחל (אש...
ד' אפריל 18, 2018 9:13 pm
פלתי כתב: נראה לי שלא הבנתי מה רצונך לומר בכך.
הדין ודברים היו על דברי הגמרא 'אימא היכא דשחיט להו שלא לשמה ליפסלו' וכו'.
ועל זאת השבתי: בשחיטה כהן מאן דכר שמיה?
ד' אפריל 18, 2018 7:30 pm
ד' אפריל 18, 2018 1:07 am
נושא: פרק השולח (גיטין לב) הערות ושאלות
Re: גיטין לב. והגיע והגיעו וברש״י והשיג
הפועל 'הגיע' משמש בב' לשונות. א) פועל עומד – הוא קרב אל, כמו 'מים רבים אליו לא יגיעו', 'ראשו לעב יגיע'. ב) פעל יוצא – קירב את הזולת אל, כמו 'והגעתם (את הדם) אל המשקוף', 'מבצרי בת יהודה הגיע לארץ'. אמור מעתה: 'הגיע' – בא במגע עם השליח, פגש בו (אפילו ממילא); 'הגיעו' (את השליח) – הביא את השליח למגע עמו...
א' אפריל 15, 2018 1:11 am
רמב"ם הלכות שגגות פ"ה ה"ו: הבא על אשתו שלא בשעת וסתה וראתה דם בשעת התשמיש הרי אלו פטורין מקרבן חטאת מפני שזה כאנוס הוא ולא שוגג, שהשוגג היה לו לבדוק ולדקדק ואילו בדק יפה יפה ודקדק בשאלות לא היה בא לידי שגגה, ולפי שלא טרח בדרישה ובחקירה ואחר כך יעשה צריך כפרה, אבל זה מה לו לעשות הרי ט...
ש' אפריל 14, 2018 10:46 pm
הגבול הדק שבין שגגה לאונס
איבעיא לי: נדה שכיחשה בבעלה ואמרה לה טבלתי, שוגג הוא וחייב חטאת או דלמא אנוס הוא ופטור מן הקרבן?
ד' אפריל 11, 2018 1:40 pm
צפיות: 18523
הוריות ו . מייתי מתרומת הלשכה והא מייתי להו והנך דפיישי היכי מייתי כו׳ הכוונה למיתה וגם להבאה ודו״ק המלים דומות בכתיב אך לא בקריאה: מביאים – מַייתי, מתים – מָייתי. ודרך אגב, במשפט שציטטת הן 'מייתי' ראשונה והן 'מייתי' שניה נשתבשו בדפוס. בראשונה צ"ל: 'אַיְיתִי' (יעב"ץ), או 'דְּנַיְתוּ', או ...
ד' אפריל 11, 2018 12:58 am
שלילי. הפא של 'פחה' סגולה, ואינה מושכת אלף אחריה בשום פנים.
ג' אפריל 10, 2018 7:30 pm
מכל מקום יתכן שהנוסח נסמך כתוספת למילה ועננו שכבר הייתה בנוסח, וכהמשך למטבע הברכה, ולכן התוספת צריכה לפתוח בועננו. אלמלי הועתקה התוספת על ידי בר סמכא, היה מקום לַהסבר המלומד שמציע מר, אך חוששני שההעתקה מן הטור אל סידור התפלה נעשתה בידי 'בוכזעצער', ומן הסתם השתבש. האם ידוע למר מי הוא המעתיק הראשון ?...
Re: אותו ואת בנו אינו נוהג בחיה ובעוף
קרוב לענין: ההלכה שאיסור שחיטת אותו ואת בנו אינו נוהג בחיה ובעוף אינה שנויה במסכת חולין לא במשנה ולא בברייתא, אלא מוזכרת בגמרא אגב דיון במחלוקת רבי אליעזר וחכמים בענין כוי. הרי"ף מביא הלכה זו מברייתא שבתורת כהנים.
ג' אפריל 10, 2018 11:11 am
נושא: תני חדא ותניא אידך
ג' אפריל 10, 2018 10:14 am
ב' אפריל 09, 2018 11:26 pm
נושא: שבשתא בפירוש 'כלי יקר' על התורה
Re: שבשתא בפירוש 'כלי יקר' על התורה
[quote="קאצ'קלה"]לא נהגו כיאות. תשובה קטגורית: הצנזורה אסורה, אף במקום שהטעות נראית בעליל. ותנא דמסייע לך. בספר 'בן איש חי' (שנה שניה פרשת וארא) מופיע הקטע דלהלן: 'לְמָחָר' בְּבִיאַת הַמָּשִׁיחַ, 'יִהְיֶה הָאוֹת הַזֶּה' הוּא אוֹת מֵם שֶׁל 'הַמִּשְׂרָה' שֶׁנִּרְמָז בְּאוֹתִיּוֹת 'זֶה', וְהַ...
ב' אפריל 09, 2018 7:17 pm
התפלה שמוסיף החזן בברכת 'שומע תפלה' בעת עצירת גשמים כפי שנדפסה בסידורים מתחילה כך: וַעֲנֵנוּ בּוֹרֵא עוֹלָם בְּמִדַּת רַחֲמִים, בָּחַר בְּעַמּוֹ יִשְׂרָאֵל לְהוֹדִיעַ גָּדְלוֹ וְהַדְרַת כְּבוֹדוֹ, שׁוֹמֵעַ תְּפִלָּה, תֵּן טַל וּמָטָר לִבְרָכָה עַל פְּנֵי הָאֲדָמָה... אך באמת התפלה מתחילה 'בורא עולם ...