קיצור שולחן ערוך י – ויקיטקסט
קיצור שולחן ערוך י
<< | קיצור שולחן ערוך · סימן י | במהדורה המנוקדת | >>
^ שהריבוע לא יתקלקל.
^ נהגו ע"פ הסוד לכסות בטלית לגמרי את התפילין של ראש (בא"ח וירא יח).
^ נהגו להניחם עד שעה קודם הנץ. ויש אומרים שאפשר להניחם כעשר דקות אחר עמוד השחר ( ארץ החיים ל כה"ח שם ס"ק ח).
^ ישתדל ליקח את הטלית תחילה, אך אם שכח ולקח התפילין תחילה, יתעטף קודם בטלית ואח"כ יניח תפילין כי כך סדר הנחתם ע"פ הפשט וע"פ הסוד (בא"ח וירא ד).
^ מניח תפילין שעל היד בישיבה ומברך "להניח תפילין" ויכוון לפטור גן תפילין של ראש. קושרו על זרועו בנסתר מתחת לטלית וכורך על הזרוע ז' כריכות שלמות. עומד ומניח תפילין "של ראש" בלי ברכה ואח"כ כורך את רצועות היד על אצבע האמה ואומר "וארשתיך לי וכו'" (בא"ח וירא)
^ ואחר כך מכניס את הרצועה ימנית "של ראש" מתחת לחגורה ואת הרצועה השמאלית מעל לחגורה (עיין בא"ח וירא יז).
^ וכן לא יחצוץ ברוצעות "של יד" שמסביב לזרוע, וברצועה שעל האצבע באמצעית ורוצעות "של ראש" שמסביב לראש (בא"ח וירא ה).
^ ונהגו לכרוך את קשר היו"ד שעל תפילין על יד עם התפילין ברצועה לפני שכורכים ז' כריכות על הזרוע כדי שהקשר לא יזוז ממקומו . ויש טעם לזה על פי הסוד, (בא"ח וירא טו). ויש נוהגים לחבר את הקשר לתפילין ע"י גיד (כה"ח כז ס"ק יא יב).
^ אם הפסיק בין תפילין "של יד" לשל ראש בענין התפילין כגון שענה אמן על ברכת תפילין של אדם אחר, או שענה על קדיש או קדושה, אע"פ שאינו רשאי, אינו מברך "על מצוות תפילין".
^ אם הפסיק בזמן הנחת תפילין של ר"ת בין יד לראש לדבר שבקדושה או לחולין – יסיר את התפילין של יד של ר"ת או יזיזם ממקומם, ואח"כ יניחם במקומם בלי ברכה, ויניח מיד אחריהם תפילין של ראש בלי הפסק ביניהם (בא"ח וירא כו).
^ אם הפסיק בין תפילין "של יד" לתפילין "של ראש" ודיבר דיבור שאינו מענין התפילין, יעמוד ויברך על תפילין "של ראש" בלבד:"ברוך אתה ה' אלוקינו מלך העולם אשר קידשנו במצוותיו על מצוות תפילין".
^ על כן טוב לומר פרשת "קדש" , "והיה כי יביאך" מיד אחרי הנחת תפילין (במיוחד בר"ח) או אחרי התפילה. (עיין בא"ח וירא כה).
^ ולכן נהגו לומר "לשם יחוד" קודם הנחת התפילין ככתוב בסידורים (עיו"ח וירא א).
^ אם מניח תפילין של יד בלבד, יברך "להניח תפילין" בלבד. אם מניח תפילין של ראש בלבד יברך "על מצוות תפילין בלבד" (שו"ע כו).
^ ולהלכה אם עושה כל המלאכות וכותב בשמאלו הוא הנקרא "איטר" ומניח תפילין בידו השניה שהיא ימין כל אדם. אבל אם כותב או עושה מלאכה בימין, מניח בשמאל כמו כל אדם. ומנהג חסידות לאטר זה להניח אחר התפילה תפילין אחרות בשמאל כל אדם ולא יברך עליהם (בא"ח חיי שרה ז ר"פ ח"ב ט).
^ רוחב שעורה הוא כס"מ ואם נפתחה הרצועה מרוחב זה יניח תפילין אלו בלי ברכה. (שו"ע כז סע' יא ונו"כ שם).
^ אם נקרעה הרצועה בתפילין של ראש במקום הקפת הראש, ובתפילין של יד בקטע שמתפילין עד האצבע האמצעית ללא כריכות – פסולות. ובשעת הדחק יכול לתפור את הרצועה בגידים (עיין ספה"ל סע' קכז).
^ ומתוך עצלות לא סדרן כראוי (עיין ספה"ל עמ' לו).
^ יש שנהגו לצבוע את שני צידי הרצועות בשחור בכדי שלא יתענו אם יתהפכו (בא"ח חיי שרה ד). ואם לא צבע ונתהפכו טוב להתענות או לפדות בצדקה בסכום שצערו שווה לצער התענית.
^ אם נפלו התפילין לארץ בלא נרתיקן מגובה ג' טפחים (24 ס"מ). צריך להתענות (בא"ח חיי שרה יח).
^ יש חולקים ואומרים שלא יברך על תפילין אחר שחזר מבית הכסא וכד', ומדין ספק ברכות יברך בלי שם ומלכות ויהרהר שם ומלכות בליבו (בא"ח וירא יג).
^ העוסק בצרכי ביתו או בעסקיו באימה ויראה אינו נקרא "מסיח דעתו",אך אם עושה כן בשעת קריאת שמע נקרא "מסיח דעתו" (עיו"ח חיי שרה ג).
^ כמו כן כשיתחיל ברכת "יוצר אור" ימשמש בתפילין של יד בלבד ולא יסיר עד שיאמר "בורא חושך" כשאומר "קדוש קדוש קדוש" שבברכות קריאת שמע ימשש תפילין של יד וינשקם. כשאומר "גאל ישראל" קודם תפילת י"ח ימשמש בתפילין של ראש וינשקם. ויש אומרים שגם בסיום תפילת י"ח ימשמש תפילין של ראש אחרי "יהיו לרצון" הראשון (בא"ח שמות א בשלח א).
^ אם התנו מתחילה, מותר להניח כסף צדקה או סידור וכד' בתוך שקית הטלית ותפילין (עיו"ח חיי שרה יט).
^ ביום רגיל משתדלים לחלוץ תפילין אחרי "עלינו לשבח" כדעת האר"י (בא"ח חיי שרה י). בר"ח חולצין תפילין אחרי קדיש לפני תפילת מוסף (בא"ח ש"ש ויקרא יז). ולענין חול המועד עיין סעיף כה.
^ "כאשר יחנו כן יסעו" בדרך שאדם מניח תפילין כן חולצם, ולכן יחלוץ תפילין "של יד" בישיבה (בא"ח חיי שרה ט).
^ כשמתפלל בלי תפילין ומוצא אח"כ תפילין, יניחם בברכה ויקרא בהם כל קריאת שמע (כה"ח כה ס"ק כח).
^ בימינו שאנשים מקפידים שלא ישתמשו בתפיליהן, לא יקח תפילין מאדם אחר אם לא בטוח לחלוטין שהוא מסכים שישתמשו בתפיליו (בא"ח וירא יד).
^ בחו"ל ספרדים אינם מניחים תפילין בחול המועד (שו"ע לא סע' ב). ובארץ ישראל נהגו גם האשכנזים לא להניח תפילין בחול המועד (ארה"ח כללים כד).
^ נהגו לבדוק תפילין בחודש אלול ובמיוחד בעשרת ימי תשובה.
אוחזר מתוך "https://he.wikisource.org/w/index.php?title=קיצור_שולחן_ערוך_י&oldid=355606"
נערך לאחרונה ב־29 בנובמבר 2009, בשעה 08:00