התנהגות ביישנית אצל ילדים
לפני מספר שבועות הגיע אלי אבא של ילד, גדי (שם בדוי) , המטופל אצלי בריפוי בעיסוק. האב הראה לי סרטון של בנו במכשיר הנייד שלו. בסרטון נראה גדי בן ה-5 מגיע עם הוריו לחצר בית פרטי של אחד מבני משפחתו. בצילום רואים שהילד נמצא סביב ילדים, שלדברי האב הינם בני משפחתו אותם מכיר. במהלך הסרטון עומד הילד במשך כ15 דקות במקום. הוא לא זז, לא משחק, לא פונה להורים ולילדים אחרים, פשוט קופא במקומו. הסרטון היה מפתיע היות ומידת הביישנות מסביבת הילדים הייתה קיצונית והבעת הפנים של הילד נראתה מפוחדת וקפואה.
גם אצלי בטיפולים מגלה הילד ביישנות רבה (שוב שוב מתקשה להיכנס לחדר לאחר שנה של טיפולים),נוטה להתחבא מאחורי הוריו וזקוק שוב ושוב לתיווך ועידוד לשיתוף פעולה. למרות כל אלו, הסרטון הציג תמונה קשה. תמונה של בעיה אמיתית. בעיה המגבילה את התפקוד האופטימלי של הילד רק לסביבת הבית והגן המוכרים ומקשה על תפקוד בסביבות חדשות ומשתנות.
ממה נובעת אותה ביישנות חברתית קיצונית אצל ילדים או שמדובר בחרדה חברתית (תופעה קיצונית יותר)
אופי - ביישנות ומופנות כחלק מאופיו ומזגו של הילד.
גורם משפחתי - הורים בעלי רקע של ביישנות ומופנות (תורשה). לרוב גם אחד ההורים מופנם וביישן כיום או היה כזה כילד.
קשיי שפה (קשיי שליפה) - ילדים שמתקשים להסביר את עצמם ואת רצונם בגלל קשיי דיבור ומודעים לכך (פוחדים לדבר בפומבי). במצב זה נמנעים רבות מתקשורת עם ילדים ומבוגרים חדשים.
קושי רגשי בתהליכי הסתגלות רגשית למצבים, מקומות ואנשים חדשים או במעברים ממקום למקום
חוויה חברתית קודמת שחיזקה דפוס חברתי הימנעותי (צחקו עלי, דיברו עלי דברים לא טובים)
מודעות מוגברת מדי לעצמי ולסביבה אשר יכולה להסתכל, לשפוט ולהעריך לרעה.
תפיסת מציאות שגויה – כל הזמן צוחקים עלי ,מאחורי הגב מדברים עלי, רוצים ברעתי....
דרישה הורית – הורים שאינם מסייעים לילדיהן בצורה עדינה ומכבדת אך אסרטיבית ועקבית להתגבר על החשש הרגשי וליצור קשר , שיחה או משחק עם ילדים אחרים/מבוגרים חדשים. כאשר אין עידוד מצד המבוגר, לא תיווצר תשתית לשינוי. ילד לא יהיה ביישן חברתי אם הוריו לא יסייעו בתקשורת חברתית אך בהעדר עזרה הורית הבעיה תחמיר.
השלב הראשון הוא לבדוק כמה הביישנות של הילד מקשה על השתלבותו החברתית וכמה היא דינמית או נוקשה עם הגיל, הזמן והחשיפה למקומות ואנשים. ישנם ילדים שפשוט צריכים יותר זמן חימום להיפתח ולהשתלב בקבוצת אנשים. ברגע שהם מקבלים את זמן זה הם נפתחים בהדרגה, בזמן ובקצב שלהם . לעומתם יש ילדים שמאוד מתקשים להיפתח ללא קשר ישיר לזמן וכמות החשיפות. למצב זה השלכות שליליות רבות כגון קושי להשתתף בשיחה עם ילדים בגן, קושי להשתתף בהצגות, בימי הולדת. קשיים בתקשורת עם קבוצת השווים בגן כמו פחד להגיד שלום, ולברך אחרים, ליצור קשר עין בשיחה עם הזולת. בבגרות לקשיים אלו יש השלכות על תפקוד חברתי (יצירת קשרים עם המין השני ותקשורת עם הזולת בלימודים ובעבודה).
לא חייבים לטפל
אם הילד מתפקד היטב בסביבת הגן/בית הספר וסביבת הבית –שתי סביבות התפקוד העיקריות אז הדבר לא מחייב פנייה לאיש מקצוע. למרות זאת גם המושג "היטב" לא ברור ונתון לפרשנות. לאמא אחת (מופנמת ) תפקוד בנה יראה סביר ולאמא אחרת תפקוד בנה יראה חריג מאוד.
למלא שאלון חרדה חברתית לילדים - כדי להבין את חומרת הביישנות של הילד
אבחון וייעוץ חד פעמי עם איש מקצוע - המטרה של האבחון והייעוץ היא לא לשנות את הילד אלא להבין את סיבת הביישנות ולתת לה מענה על מנת שהילד יהיה תקשורתי יותר עם סביבתו ויקבל בו זמנית בטחון בתפקודו החברתי על פיו צרכיו וקצב התקדמותו. את האבחון עורכ פסיכולוגית בתחום הילדים.
ריפוי בעיסוק, כפר סבא