﻿ מועצת יש"ע, מתוך אידיאולוגיות, מושגים וארגונים פוליטיים - אנציקלופדיה ynet
בנצי ליברמן, ראש מועצת יש"ע צילום: אלכס קולומויסקי
חברי מועצת יש"ע צילום: עטא עוויסאת
אלפי מנשה צילום: לע"מ
קרית ארבע צילום: איי פי
מצפה עשהאל צילום: איי פי
האתר הרשמי של מועצת יש"ע
ההתיישבות היהודית ביש"ע - נתונים
מועצת יש"ע (יהודה, שומרון ועזה), גוף ציבורי המרכז את כל ראשי הרשויות המקומיות היהודיות בשטחי יהודה, שומרון וחבל עזה. בעיני רבים נחשבת המועצה לגוף המייצג את ציבור המתיישבים היהודים באיזורים אלו.
על פי המוצהר מטרותיה של מועצת יש"ע הן: לפעול לקידום וביסוס ההתיישבות ביש"ע, להחיל את הריבונות הישראלית על שטחי יש"ע ולסכל השגת הסכמים מדיניים הפוגעים בשלמות ארץ ישראל.
במועצה חברים בסך הכל 23 ראשי רשויות: ראשי ערים, ראשי המועצות האזוריות וראשי המועצות המקומיות. בנוסף אליהם מכהנים במועצה מספר פעילי ציבור, אשר אינם בעלי תפקיד רשמי. הנהלת המועצה מונה ששה חברים.
מועצת יש"ע הוקמה בשלהי שנות ה-70 עם פריחתה של ההתיישבות היהודית בשטחי יהודה שומרון וחבל עזה - שטחים שנכבשו על ידי צה"ל במלחמת ששת הימים. מייסדה ומנהיגה בשנים הראשונות היה איש ההתישבות ישראל הראל. עם הירידה במעמדה הציבורי של תנועת "גוש אמונים" (סוף שנות ה-80) תפסה מועצת יש"ע את מקומה והיתה לגוף הציבורי הדומיננטי בקרב המתיישבים היהודים בשטחי יש"ע.
במהלך שנות קיומה היתה מועצת יש"ע פעילה במאבקים ציבוריים רבים בעיקר לנוכח החלטות ממשלת ישראל בנוגע להגבלות, צמצום או פינוי ישובים יהודיים בשטחי יש"ע. במסגרת מאבקים אלו ניהלו ראשי המועצה לא פעם מו"מ עם ממשלת ישראל כנציגי תנועת ההתיישבות ביש"ע. במהלך 2005 היתה המועצה פעילה במאבק נגד ישום תוכנית ההתנתקות מרצועת עזה וממספר יישובים בצפון השומרון.
מועצת יש"ע אינה בעלת מעמד רשמי בחוקי או תקנות מדינת ישראל, וכפועל יוצא מכך אין ביכולתה לאכוף את החלטותיה על ציבור המתיישבים או על ראשי הרשויות. עיקר סמכותה של המועצה כגוף יצוגי נובע ממעמדה הציבורי.
ב-1979 מנתה האוכלוסיה היהודית בשטחי יש"ע כ- 19,700 איש. נכון ל-2003 מנתה אוכלוסיה זו כ- 231,000 איש, כ- 224,000 מהם בשטחי יהודה ושומרון והשאר בשטחי רצועת עזה.
בהיבט סוציולוגי מקובל לחלק את האוכלוסיה היהודית בשטחי יש"ע לשלוש קבוצות מאופיינות: הגדולה ביותר, כ-40 אחוז, היא של זעיר-בורגנים, דתיים-לאומיים וחילוניים החיים ביישובים הסמוכים לקו הירוק, מאלפי-מנשה דרך מעלה-אדומים או גבעת-זאב.
הקבוצה השנייה בגודלה, המגיעה ל-30 אחוז, הם החרדים. בערים הבולטות, ביתר-עילית ומודיעין-עילית, מתגוררים כ-43 אלף נפש (נכון ל-2003). עוד כ-15 אלף חרדים מתגוררים בעמנואל, בכוכב-יעקב, בקריית- ארבע, ומפוזרים ביישובים שונים.
הקבוצה השלישית מתרכזת מתרכזת בעיקר בישובים הכפריים, ביניהם אלו הפזורים בלב אוכלוסייה פלסטינית צפופה, כך למשל במועצות האזוריות דרום הר-חברון, מטה בנימין ושומרון.
בממוצע ההכנסה למשפחה בשטחי יש"ע הינה מן הגבוהות בישראל (15,124 שקלים לחודש ב-2001). כמו מאופיינת אוכלוסיה זו ברמת חיים גבוהה ובתקצוב ממשלתי ממוצע לנפש גבוה.