בג"ץ הקפיא את פעילות הוועדה שהקים אוחנה לבדיקת מח"ש - משפט ופלילים - הארץ
השופטים מתחו ביקורת על החלטת הממשלה להקים את הוועדה בעיתוי הנוכחי ובניגוד לעמדתו של מנדלבליט. משמעות ההחלטה היא שהוועדה לא תפעל עד לאחר הבחירות. אוחנה: בג"ץ עשה יד אחת עם היועץ
אוחנה ונשיאת העליון חיות בטקס החנוכה של בית משפט השלום בבת ים, בתחילת החודשצילום: תומר אפלבאום
בג"ץ הוציא הערב (שני) צו ביניים להפסקת פעילותה של הוועדה הממשלתית לבדיקת המחלקה לחקירות שוטרים. הקמת הוועדה, שיזם שר המשפטים אמיר אוחנה, אושרה בניגוד לעמדת היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, שסירב להגן עליה בפני בית המשפט. השופטים חנן מלצר, יצחק עמית ודוד מינץ החליטו להקפיא את עבודת הוועדה עד להכרעה בשתי עתירות נגדה. משמעות ההחלטה היא שהוועדה לא תשוב לפעול לפני הבחירות. אוחנה מסר בתגובה כי מדובר ב"החלטה מצערת של בג"ץ, אשר עשה יד אחת עם היועץ המשפטי לממשלה"
בדיון בעתירות נגד הוועדה היום מתחו השופטים ביקורת על הקמתה בממשלת מעבר, ערב בחירות ולמרות התנגדותו של היועץ. "הממשלה לקחה את חוות דעת היועץ המשפטי לממשלה והשליכה לסל", אמר השופט יצחק עמית. "כמה פעמים זה קרה בהיסטוריה של מדינת ישראל? קשה לזכור מקרים כאלה". עמית הוסיף: "אנחנו תקועים כבר שנה וחצי עם עתירה מדוע לא ממנים מנכ"ל לרשות השנייה, והמדינה אומרת שאנחנו עכשיו בממשלת מעבר וקשה לנו. שם היא נוהגת באיפוק ובריסון". השופט דוד מינץ תהה: "מה היתה הבהלה הגדולה להקים את הוועדה, כשעומדת חוות דעת חד-משמעית של היועץ המשפטי לממשלה שאומר אל תעשו את זה?"
הדיון הראשון במשפטו של השוטר המואשם בגרימת מותו של סלומון טקה, בשבוע שעברצילום: רמי שלוש
חיות הציבה עצמה בראש ההרכב שידון בוועדה לבחינת מח"ש כשהיא בניגוד עניינים
מנדלבליט סבר כי ממשלת מעבר אינה יכולה להחליט על הקמת הוועדה, שכן בכך תציב עובדה בפני הממשלה הבאה, וכי לשם כך יש להמתין עד לאחר הבחירות. היועץ הביע חשש כי ההחלטה, על רקע פרשת סלומון טקה, נגועה בשיקולים פוליטיים ונועדה לשכנע את יוצאי אתיופיה לתמוך בליכוד. בתגובתו לעתירות נגד הוועדה ביקש מנדלבליט, באמצעות מחלקת הבג"צים בפרקליטות, להקפיא את פעילותה. לדבריו, יש "חשש ממשי ביותר שקבלת ההחלטה בממשלה על הקמת הוועדה בעיתוי הנוכחי הונעה משיקולים זרים, הנוגעים להתמודדות בבחירות הקרובות, בהיעדר דחיפות המחייבת הקמת הוועדה דווקא כעת, שבועות ספורים לפני הבחירות".
בשל התנגדותו של מנדלבליט להקמת הוועדה, מייצגים את אוחנה בעתירות עורכי דין פרטיים, פרופ' רון שפירא וד"ר אביעד בקשי. בתגובת הממשלה לעתירות נאמר כי היא אינה מחויבת לפעול בהתאם לעמדת היועץ המשפטי. עוד טענו עורכי הדין כי ישנה הסכמה רחבה על נחיצותה של הוועדה וכי הקמתה לא תכבול את ידי הממשלה הבאה, שתוכל לקבל את מסקנות הוועדה או לדחות אותן. בדיון היום אמר שפירא כי הקמת הוועדה חיונית, כדי לאחות "קהילה פצועה ורקמה חברתית פגועה".
בתגובה להחלטה תקף אוחנה את בית המשפט ואת מנדלבליט, וטען כי חוות דעתו של היועץ נגועה בניגוד עניינים, שכן מח"ש כפופה אליו. "יש בעיית חוסר אמון קשה במח"ש", הוסיף אוחנה. "לא מדובר רק ביוצאי אתיופיה, אלא בבעיה חוצת מגזרים וארוכת שנים. כל פעולה כמעט שאני מבקש לבצע, זוכה לביקורת 'למה עכשיו'. מה יקרה אם מחר יסתיים מפגש בין שוטר לבין אזרח במותו הלא מוצדק של האזרח? מה נגיד אז, 'ממשלת מעבר'? יש לציבור דרך אחת להביע דעתו באשר לשאלה למי תהיה המילה האחרונה, והיא בקלפי".
את העתירות נגד הוועדה הגישו ארגון "המשמר הדמוקרטי" וקבוצת עורכי דין פרטיים. ממשמר הדמוקרטיה נמסר בעקבות ההחלטה: "שופטי בג"ץ נוכחו לראות שזהו אחד המקרים הנדירים שבהם הממשלה פורקת כל עול משפטי ופועלת בניגוד לדין. טוב תעשה הממשלה אם תודיע על חזרה יזומה מההחלטה להקים את הוועדה, ותנהג בריסון המתבקש בתקופת בחירות, נוכח היותה ממשלת מעבר שאינה מכהנת מכוח אמון הכנסת".