בלוגיק: נבחרי השבוע מהבלוגספירה הישראלית [06-11-09] | גיקטיים
יניב פלדמן | בתאריך 06 בנובמבר 2009	אין תגובות אינטרנט
דניאל כהן הסביר השבוע על הגרסה החמישית של תקן HTML. לאחר פיתוח התקן HTML 4 מגמת השוק דחפה את תקני XHTML עקב צורך בכללי סמנטיקה קפדניים יותר ומבניות קשיחה. באותה תקופה עדיין הסתכלו על עמוד HTML כמסמך ולא כעל אפליקציה ולכן תקן זה היה חשוב מאוד בקידום התעשייה ופישוט עבודת הדפדפנים (עקב מבניות קשיחה). תקן HTML5 הוא הגרסה הבאה של HTML והוא הסטנדרט הבא המומלץ ל HTML4.1 ו XHTML1.0, התקן החדש מבטא שינוי גישה וצורת מחשבה. כמו כן, כתב השבוע כהן פוסט מעניין בנושא גישות לפיתוח ממשקי דפדפן Web 2.0. לדברי כהן, רוב ממשקי ה WEB 2.0 מפותחים כאתרי אינטרנט בטכנולוגיות HTML CSS JavaScript אשר הינן תקינות של W3C ומהוות סטנדרט תעשייה בפיתוח אפליקציות ושירותים מבוססי דפדפן. ישנם גם ממשקים שמפותחים בטכנולוגיות אחרות, לרוב משום שהטכנולוגיות הסטנדרטיות אינן מספקות פתרון לצרכי האפליקציה. בפוסט מסביר כהן בקצרה על פיתוח ב-Flash לעומת פיתוח ב-Silverlight ופיתוח ב-Java FX.
מעיין כהן עדכנה השבוע כי החלו צילומי הסרט הרשת החברתית, הידוע יותר בכינוי The Facebook Movie ומספר את סיפור הקמת הרשת החברתית הגדולה ביותר בעולם. הלוקיישן לצילומים שנערכו אתמול ושלשום – אוניברסיטת ג’ונס הופקינס בבולטימור, מרלינד. תמונות מהצילומים הועלו היום לטוויטר – חלקן צולמו על ידי צלם האוניברסיטה וחלקן על ידי סטודנטים שנכחו במקום – והופצו ברחבי הרשת.
איילת נוף כתבה השבוע על השימוש בתכונת הרשימות החדשה שנוספה לטוויטר. בפוסט מסבירה נוף את השימושים השונים של התכונה החדשה ומספקת מגוון רחב של דוגמאות לשימוש ברשימות על-מנת לסנן את המידע שאתם מקבלים ולהציגו בצורה נוחה ויעילה יותר.
עומר פרצ’יק דן השבוע בתקרת הזכוכית של קשרים חברתיים באמצעות שימוש ברשתות חברתיות. הרשתות החברתיות מנסות לחולל מהפיכה בתחום הזה. הרשתות החברתיות שואפות לייצר לנו עוד ועוד קשרים חברתיים שמטרתם לחזק את הגרף החברתי שלנו, לחזק את תחושת השייכות, להרחיב את מספר הקשרים החברתיים ובסופו של דבר להיות מאושרים יותר. על אף הניסיון המעניין של הרשתות החברתיות להרחיב את מספר הקשרים החברתיים שלנו נראה שככל שאנחנו מרחיבים את הרשת החברתית שלנו אנחנו נתקלים בסופו של דבר בתקרת זכוכית שעוצרת את כמות הקשרים שאנחנו מסוגלים לנהל בו זמנית.
דני בוראקוב אסף השבוע מספר פרטים ותמונות חדשות על פרויקט ה-Courier של מיקרוסופט הלו הוא הטאבלט הדו-מסכי. הייעוד של ה-Courier הוא להיות מעין ארגונית רב-שימושית, כשממשק המשתמש במיוחד יסייע למשתמש לארגן את חייו ביעילות. במרכז תמצאו כפתור Home בדומה לאייפון, והמצלמה מאחור משמשת גם לאיסוף מידע והלבשת נתונים (בסגנון מציאות מוגברת). אתם מוזמנים להציץ בתמונות שהודלפו אשר מציגות את הממשק וחלק מתכונות המכשיר.
מורן מונוביץ הביא השבוע תמונות ראשונות של קונספט הממשק העתידי של מערכת ההפעלה Symbian למכשירים ניידים. מערכת הסימביאן היא אחת המערכות המוכרות ביותר בשוק עם שליטה מעל ל-40% ממכשירי הסלולר בעולם. בסימביאן כבר מתכננים את הדור הבא, שלפיו נראה כי הוא יהיה יותר ידידותי למשתמש, יאפשר לבצע פעולות, שעד היום דרשו מספר נגיעות, בנגיעה יחידה בשילוב מחוות ובעיקר שינוי בהתממשקות עולם הסלולר לאתרי הרשתות החברתיות. סימביאן הציגו לנו סרטון קצרצר המציג כיצד לדעתם עתיד מערכות ההפעלה החכמות צריך להראות. בדמו תוכלו לראות כיצד “אירוע” עובר מה-Facebook ומתריע במסך הבית, נשלט על ידי מחוות להפיכתו להודעה ועד מעבר בין הודעות בזריזות ובקלות.
בפינת האייפון השבוע, כותב Natish מאתר iphones.co.il על אמולטור חדש לאייפון עבור משחקים לפלטפורמת ה-N64 של נינטנדו. המפתח ZodTDD שבעבר פיתח את אמולטורי הנינטנדו לאייפון (ביניהם GpSPhone שזמין כיום בתשלום דרך חנות הסידיה) הודיע שהוא מפתח אמולטור של פלטפורמת ה- N64 לאייפון ולאייפוד טאץ’. המפתח מאמין שהחומרה שמגיעה במכשירי האייפון 3Gs ובמכשירי האייפוד טאץ’ 3Gen מספיק חזקים כדי להריץ את הגרפיקה הדרושה למשחקי פלטפורמת ה- N64. כמו כן, הסביר השבוע Natish כיצד ניתן לפרוץ ולהשתלט על כל מכשיר אייפון באמצעות SSH. מי שעדיין לא יודע, אז כל מי שהתקין SSH מהסידיה על מכשיר האייפון שלו חשוף לבעיות אבטחה כאשר המכשיר זמין לכל מי שרואה את המכשיר שלכם ברשת. האקר גרמני לקח את העניין קדימה כאשר הוא החליט שכשהוא משתלט על מכשיר האייפון הוא נועל אותו לשימוש והמשתמש חייב לשלם 5 יורו כדי לקבל הוראות לפתיחת המכשיר. בעיקרון אפשר גם שלא לשלם להאקר מה שיצריך ביצוע של רסטור למכשיר ויגרום לאיבוד כל התכנים (במידה והם לא מגובים במקום נוסף).
רועי לטקה סיפק השבוע ניתוח מצב על הסטטוס הנוכחי של מכשיר האייפון בישראל ועל מה שמצפה לשוק כאשר המכשיר ישווק לקהל הרחב לקראת סוף החודש הקרוב. לטקה מציע להביט לרגע לעברו של השוק הסיני. אכן, ישנן יותר נקודות שוני מדימיון בין השוק הישראלי לסיני, אך גורם אחד משותף מהותי. שני השווקים זוכים לשיווקו של הדגם האחרון של החברה זמן רב לאחר מועד השקתו הראשוני. משכך, התהפכו לטעמי היוצרות בשוק המקומי והביאו לכדי מצב בו עדיף לחברות הסלולאריות לאחר את שיווקו של המכשיר בארץ. למעשה, בזמן הנוכחי יפיקו החברות רווח גדול יותר ממכירתו של המכשיר ככל ששיווקו יאוחר.
אור מאירי מבלוג התמיכה של מיקרוסופט עוזרת לנו השבוע לפתור את בעיית העלמות בדיקת האיות בגרסת 2007 של אופיס. חשוב לציין שלא כל גרסאות ה- Office תומכות בבדיקות איות בכל השפות, כלומר אם יש לי Office בעברית לאו דווקא תהיה לי בדיקת איות לשפה העברית, זה תלוי בכל מיני דברים כמו גרסא של ה Office וכד’, במקרה זה שערכת השפה אינה מותקנת לנו אנחנו יכולים לרכוש ערכת שפה עברית או בשפה שנרצה להוסיף. בפוסט מספקת מאירי מדריך מסכים בצורת Step-By-Step לצרוך הדרכים השונות לבדיקה ותיקון הבעייה.
אלעד קורדובה כתב השבוע פוסט בנושא אבטחת מידע וטיפול בהרשאות בפלטפורמת הוירטואליזציה Hyper-V של מיקרוסופט. בפוסט סוקר קורדובה את האפשרויות השונות ומסביר בצורת מדריך Step-By-Step כיצד להגדיר את התצורה האופטימלית בהתאם לצרכים שלכם.
עמיר אשל מצא השבוע כלי אבטחה לתוכנות מסרים מיידיים. הכלי מאפשר הסרת איומים, וירוסים ותולעות מתוכנות המסרים מיידיים ותומך ב-Messenger של מיקרוסופט, Yahoo Messenger ותוכנות נוספות.
גדי פלדמן כתב השבוע פוסט מעניין בנושא מחשבות על VDI. הפוסט נכתב בהשראת הפוסט Virtualization I get it (I even love it) but VDI….WTF? של אריק פרקינס. לטענת פרקינס, ה- VDI היא המצאה של VMware כדי למשוך אש מ- Citrix וממיקרוסופט. אז נכון, VMware אכן התחילו לדבר על ה- VDI מעט מוקדם יותר מאשר Citrix – והרבה מוקדם יותר מאשר מיקרוסופט – אבל מכאן ועד לכך שכל העניין הוא קונספירציה למשוך אש ותקציבים מהמתחרות שלה. לדברי פרקינס, ב- 95% מהמקרים, ה- VDI בכלל איננו מתאים לארגון, וכל ההתעניינות מסביב הטכנולוגיה/קונספט החדש היא בעיקר באזז וכל אותם הארגונים שחושבים על ה- VDI בכלל לא צריכים את כל הטירוף שכרוך סביבו .
איתן כספי הביא השבוע דוגמה לקמפיין פרסומי של בנק מזרחי טפחות אשר מעודד בעקיפין פישינג וגניבת זהויות. האבסורד הוא שהבנק מזהיר את לקוחותיו מפני פישינג ואם מקליקים על הקישור המצורף למייל מגיעים לדף המסביר את תופעת הפישינג וכיצד להיזהר ממנה. אז למרות שהבנק לא מבקש מלקוחותיו במייל נתונים אישיים אודות חשבון הבנק, או סיסמאות גישה למערכות הבנק, הוא רק מרגיל אותם שבתוך פרסומות מיילים שלו הוא מערבב נושאי שיווק עם נושאי תפעול/אבטחת מידע ונותן קישורים ישירים לניהול סיסמאות באתר שלו. לטענת כספי, בגישה הזו בנק מזרחי-טפחות מכין את הקרקע לביצוע פישינג נגדו ויורה לעצמו בכיס באופן ישיר ובאופן עקיף מחבל במאמצי שאר הבנקים לחנך את הלקוחות שהמיילים מהבנקים מכילים רק מידע שיווקי ולא תפעולי/אבטחתי, וזאת במטרה לגרום ללקוחות להיות מודעים לפישינג ולא להתפתות לו.
עקבו אחרי אלעד קורדובה אלעד קורדובה
עקבו אחרי גדי פלדמן גדי פלדמן
הבא בלוגיק: נבחרי השבוע מהבלוגספירה הישראלית [08-01-10]
קודם בלוגיק: נבחרי השבוע מהבלוגספירה הישראלית [06-02-10]