לקראת יום העצמאות, כמה טיפים לצילומי זיקוקים. צילום זיקוקים אפשרי גם במצלמות פשוטות יחסית והתוצאות יהיו משביעות רצון. נסו השנה ותהנו
חישבו מראש מאיפה תצלמו. אם רואים זיקוקים קרובים מהבית שלכם מצוין. אם לא, נסו לשאול חברים. כדאי לצלם זיקוקים מעט מגבוה, ולא מגובה הרחוב וגם צילום במקום פרטי ושקט יתן תוצאות טובות יותר מצילום ברחוב.
בררו מראש בעיריה מתי בדיוק יש זיקוקים... המטחים אינם ארוכים וחבל לפספס.
חצובה - כדי להציג צילומים יפים חייבים לחשוף חשיפות ארוכות של שניה ומעלה. חשיפות אלו מחייבות שימוש בחצובה. גם במצלמות קטנות יש הברגה לחצובה ואפשר לקנות חצובה פשוטה קטנה וקלה לצורך העניין.
מיקוד - מצלמות יתקשו לבצע מיקוד אוטומטי על הזיקוקים. יש להשתמש במיקוד ידני לאינסוף שלרוב יהיה מדויק מספיק. במצלמות ריפלקס יש לכוון את המיקוד בדיקנות במטח הראשון
לחיצה עדינה - כאשר מצלמים, לחיצה חזקה מדי על הכפתור תרעיד את המצלמה. ללחוץ בעדינות. במצלמות ריפלקס יש אפשרות לכבל מיוחד או שלט אלחוטי שיאפשרו לחיצה מרחוק ללא שום תזוזה במצלמה. אפשרות אחרת היא לכוון השהייה של שתי שניות מהלחיצה ועד הצילום.
כדאי להשתמש בערך ISO 400 לפחות ואורך חשיפה יש לנסות החל מחלקי שניה ועד כמה שניות. חשיפות ארוכות מדי לא מומלצות, הזיקוקים יתערבבו יותר מדי.
כדאי להשתמש בזווית רחבה, זיקוקים שונים עפים לגבהים שונים. כאשר עושים חשיפות ארוכות כדאי לזהות את הזיקוק כבר במעופו ואז לצלם ולא לחכות שהוא יפתח.
צילום זיקוקים דורש ניסוי וטעייה. שנו מפעם לפעם את זמני החשיפה ואת שאר הפרמטרים ובידקו מה יצא טוב.
דומה שהשירים משמשים אחד מאמצעי הזכרון הבולטים ביותר. רבים האירועים ברחבי הארץ, בהם מתקיימים ערבי שירי לוחמים, גם גלי צה"ל עורכים פרוייקט, עוד מעט נהפוך לשיר, בו אומנים מבצעים שירים של חיילים שנפלו, וברדיו מתנגנים השירים השקטים והעצובים, שאנו מקווים שנשמע אותם רק ביום אחד בשנה ושמיעתם ביום אחר מעידה מיד על אסון שהתרחש.
לאור דברים אלו, נפנה כאן תשומת לב לאחת הקינות הראשונות המופיעות בתנ"ך, אם לא הראשונה שבהן, קינה שבעבר היו צריכים כל תלמידי ישראל ללומדה בעל פה ושרבות משורותיה נהיו ביטויים ומטבעות לשון שגורים בשפה העברית ובשירי זכרון של ימינו.
קינת דוד - שמואל ב' פרק א
וַיְקֹנֵן דָּוִד אֶת-הַקִּינָה הַזֹּאת עַל-שָׁאוּל וְעַל-יְהוֹנָתָן בְּנוֹ:
וַיֹּאמֶר לְלַמֵּד בְּנֵי-יְהוּדָה קָשֶׁת הִנֵּה כְתוּבָה עַל-סֵפֶר הַיָּשָׁר:
הַצְּבִי יִשְׂרָאֵל עַל-בָּמוֹתֶיךָ חָלָל אֵיךְ נָפְלוּ גִבּוֹרִים:
אַל-תַּגִּידוּ בְגַת אַל-תְּבַשְּׂרוּ בְּחוּצֹת אַשְׁקְלוֹן פֶּן-תִּשְׂמַחְנָה בְּנוֹת פְּלִשְׁתִּים פֶּן-תַּעֲלֹזְנָה בְּנוֹת הָעֲרֵלִים:
הָרֵי בַגִּלְבֹּעַ אַל-טַל וְאַל-מָטָר עֲלֵיכֶם וּשְׂדֵי תְרוּמוֹת כִּי שָׁם נִגְעַל מָגֵן גִּבּוֹרִים מָגֵן שָׁאוּל בְּלִי מָשִׁיחַ בַּשָּׁמֶן:
שָׁאוּל וִיהוֹנָתָן הַנֶּאֱהָבִים וְהַנְּעִימִם בְּחַיֵּיהֶם וּבְמוֹתָם לֹא נִפְרָדוּ מִנְּשָׁרִים קַלּוּ מֵאֲרָיוֹת גָּבֵרוּ:
בְּנוֹת יִשְׂרָאֵל אֶל-שָׁאוּל בְּכֶינָה הַמַּלְבִּשְׁכֶם שָׁנִי עִם-עֲדָנִים הַמַּעֲלֶה עֲדִי זָהָב עַל לְבוּשְׁכֶן:
אֵיךְ נָפְלוּ גִבּוֹרִים בְּתוֹךְ הַמִּלְחָמָה יְהוֹנָתָן עַל-בָּמוֹתֶיךָ חָלָל:
צַר-לִי עָלֶיךָ אָחִי יְהוֹנָתָן נָעַמְתָּ לִּי מְאֹד נִפְלְאַתָה אַהֲבָתְךָ לִי מֵאַהֲבַת נָשִׁים:
אֵיךְ נָפְלוּ גִבֹּרִים וַיֹּאבְדוּ כְּלֵי מִלְחָמָה:
מבין שירי הזכרון,בחרתי להביא אחד - "ברית דמים". יובל הראל, איש השריון, נהרג בימיה הראשונים של מלחמת לבנון. אנשי קצין העיר הגיעו בטעות לביתו של יובל הראל אחר, שגם הוא היה חייל בלבנון, הגר באותה שכונה עצמה ובישרו להוריו על מותו. שעות אחדות לאחר מכן, הטעות אותרה והודעה נמסרה למשפחה הנכונה. יומיים לאחר מכן, נהרג יובל הראל, איש הנח"ל המוצנח.
השיר נכתב על ידי עמנואל צבר והולחן על ידי יאיר רוזנבלום, ובין מילותיו קישורים רבים למקורות. "על דעת המקום ועל דעת הקהל, בישיבה של מעלה ובישיבה של מטה" - מתוך תפילת כל נדרי ליום הכיפורים. "אלתשלח ידך אל הנער" - מתוך עקידת יצחק, "עוד זה מדבר וזה בא" מאיוב, ציטוט מקינת דוד "על במותיך חלל" ועוד.
דף יזכור ליובל הראל בן מרים ויחזקאל הי"ד
דף יזכור ליובל הראל בן חיה ויוסף הי"ד
רשימת שירים ליום הזיכרון
תוויות: יום הזכרון, שירה
במהלך הכנס השנתי של המכון ללימודי קידוש החודש בישיבת כרם ביבנה, העברתי הרצאה בנושא אסטרונומיה בפסוקים בתנ"ך ובתלמוד. הכנס עצמו מוקדש ללוח העברי, לזמנים בהלכה ולאסטרונומיה יהודית מכל הדורות, וההרצאות עוסקות בנושאים אלו. ההרצאה שלי הייתה שונה במעט, לא היה בה דיון הלכתי, אלא היא באה לתאר כיצד הבנה אסטרונמית יכולה להסביר לנו פסוקים במקרא או טקסטים בתלמוד. חלקים מההרצאה כבר הופיעו באתר כמו הכוכבים בחלום יוסף ועל אי השיוויון ביום השיוויון.
ההרצאה אורכת כארבעים דקות ובסיומה נתתי גם סקירה קצרה על מעבר נוגה הצפוי
מספר הערות על דברים שעלו במהלך ההרצאה
לגבי שמה העברי של תורת האסטרונומיה, תורת התכונה, המקור לשם זה הוא בפסוק מישעיהו מ יב: "...שמים בזרת תיכן....". למילה "מתכונת הלבנים" בספר שמות אכן פירוש של כמות, אולם יש גם פירוש של ראב"ע תוכן דבר ידוע (שהוא דומה לפירוש המילה תכונה המוכר לנו כיום). גם בישעיהו עצמו המילה תיכן מופיעה בפירוש מעט שונה בפסוק י"ג, בעוד שבפסוק יב ניתן להבינה כתכנן (ואות נון אחת הושמטה). בכל מקרה, גם אם ללבנים יש מתכונת ותכונות, הרי שדווקא תורת גרמי השמים קיבלה את השם תכונה, ולא תורת הבניין או הכנת לבנים, וללא חשיבות הפירוש המדויק של המילה תכונה, הצמדתה לגרמי השמים מראה את חשיבותה של תורה זו.
את הסרטון על מעבר נוגה ב-1882 שהורכב מ-140 תמונות נפרדות, ניתן לראות בקישור הבא
נוסח המשנה לקוח מאתר מכון ממרא, המציגים גירסה לפי כתב יד המיוחס לרמב"ם ומכאן הבדלי הנוסח בין ברקאי לבורקי
אחד מהשומעים בקהל (שלא מעונין בפרסום שמו), הציע לשנות נוסח המשנה ביומא, ובמקום "עלה מאור הלבנה" לגרוס "עלה מאור הלבן". גירסה זו תפתור בעיות רבות, אולם למיטב ידיעותי לא נמצאה כזו באף כתבי יד. ייתכן שהיתה כזו גירסה אולם בעריכה נכתב לבנה.
שעוני שמש שימשו בעבר כאמצעי חשוב לקביעת השעה. שעוני השמש הינם עתיקים ביותר החל ממספר מאות לפני הספירה. כיום שעוני שמש נחשבים כפריטים ארכיטקטוניים שפרט להוראת השעה מיועדים להוספת יופי. בדרך כלל ולמעט מקרים חריגים שעון שמש כולל גנומון, מוט שקצנו יוצר צל וטבלה. מירום הצל על הטבלה מראה את השעה. קיימות שיטות שונות להגברת הדיוק עבור עונות השנה השונות. קיימים סוגים רבים של שעוני שמש ומטרת מאמר זה אינה לנתח את כל הסוגים אלא להציג מבחר חלקי של שעוני שמש בישראל. כל התמונות צולמו על ידי אלא אם צוין אחרת. אשמח לקבל תמונות נוספות של שעוני שמש.
נעיר, כי שעוני שמש רבים נמצאים בבתי כנסת ובמסגדים. זאת מאחר וביהדות (וגם באיסלם), שעות היום הקובועת הלכתית את זמני התפילה וזמנים נוספים נקבעות לפי שעון אסטרונומי שמשי אמיתי (אורך השעה משתנה בהתאם לעונות השנה), בניגוד לשעון שלנו שהוא שעון ממוצע (אורך השעה קבוע בכל עונות השנה).
נקודת ההתחלה לצפייה בשעונים היא מוזיאון ארץ ישראל בתל-אביב בה יש חצר שעונים שמש עם שיחזורים והעתקים של עשרה שעונים שונים ובנוסף שעון אנלמה.
שעון שמש מעכו - העתק
שיחזור שעון עתיק
שעון מארמון חלקיה
שיחזור שעונים מחצר מגדל זאוס. אלו הם שעונים עגולים ללא מוט, המתאימים לחצי אחד של היום ולעונה אחת של השנה (בצד השני שעון המתאים לחצי החאר של השנה) צורת הצל העגולה מתאימה את עצמה למהלך העונה, קיץ או חורף. מקדימה שעון שמש נוסף.
על שפת הים בחיפה, חוף בת גלים, שעון שמש מעניין ביותר לפי תכנון של שמחה ולנר ז"ל. שימו לב להבדלים בעובי השנתות הנובעים כמובן מזוית השמש.
שעון שמש בחיפה
העתק שעון שמש ממסגד ביפו
שעון שמש בקיבוץ כפר מסריק לרגל יובל לקיבוץ
שעון שמש בכפר מסריק
במושבים ובקיבוצים, שעון השמש סימל את ערך העבודה בשדות מהזריחה ועד השקיעה. ביטוי לתפיסה זו ברוח א.ד. גורדון ניתן לראות בשעון השמש המוצב בדגניה
שעון שמש בדגניה. צילום: סער נודל
שלושה שעוני שמש על קיר בית הכנסת הגדול בפתח תקווה. העונים על קיר מערב ולכן שמישים רק בחצי השני של היום. השעונים הם פרי תכנונו של ר' משה שפירא ומראים זמנים רבים פרט לזמני התפילה, באמצעות חריטות עדינות ומדויקות על לוחות השיש.
שעון שמש בפתח תקווה
שעון שמש בפתח תקווה - העתק
שעון שמש מקסים בגן השבטים בפתח תקווה. משלב פסיפס אומנותי. לשעון נוספה אליו טבלה לצורך שיפור הדיוק בעונות השונות על ידי הפחתה והוספה של זמן מהמשן המצוין. גם שעון זו תוכנן על ידי שמחה ולנר ז"ל.
שעון שמש בפתח תקווה - גן השבטים
שעון השמש הגדול ביותר בישראל נמצא בראשון לציון.
שעון שמש בראשון לציון
שעון שמש בקיבוץ שומרת הסובל מבעייה אחת, בנו אותו מתחת לעץ (או שתלו עץ לידו).
שעון שמש בשומרת
שעון אנלמה במוזיאון ארץ ישראל. זהו דגם מקובל מאד לשעונים חדשים. אין מוט בכלל והמשתמש הוא המוט. המשתמש צריך לעמוד לאורך הקו בהתאם לעונת השנה ואז הצל מראה את השעה. שעונים אלו הינם מדויקים מאד. שימו לב לתאריכים בתמונה השלישית.
שעון שמש מוזיאון ארץ ישראל
שעון שמש מוזיאון ארץ ישראל - כשעומדים הצל מראה את השעה
שעון שמש מוזיאון ארץ ישראל - שימו לב לתאריכים. יש לעמוד על התאריך הנכון כדי שהשעה תהיה מדויקת
שעון שמש ברמת הנדיב. בביקורי האחרון, הגנומון היה שבור, מקווה שתוקן מאז.
שעון שמש ברמת הנדיב זכרון יעקב
על גג מרכז המבקרים במצפה רמון יש שעון שמש מדויק ביותר , במידה ומשתמשים בכל הקוים הוסרגלים לכיול מדויק לפי עונת השנה ובהתאם למשוואת הזמן.
שעון שמש מצפה רמון. צילום: אנה לוין
בירושלים מספר שעוני שמש. שעון שמש אחד נמצא על הר הבית באיזור החיצוני של כיפת הסלע.
שעון שמש בהר הבית ירושלים
במספר מנזרים בעין כרם יש שעוני שמש. שעון שמש קטן וחביב נמצא על קיר בית כנסת ברחוב בא זכאי בשכנות שערי חסד. התמונה באדיבות יואב אבניאון. את סיפור השעון תוכלו לקרוא באתר של יואב.
שעון שמש בירושלים. צלום: יואב אבניאון
והשעון הגדול והידוע בירושלים
שעון שמש ירושלים - זהרי חמה מחנה יהודה. צילום: יואב אבניאון
עוד על שעון השמש בשוק מחנה יהודה בירושלים באתר המועצה לשימור אתרים
ליד הספריה העירונית בירוחם
שעון שמש בירוחם: צילום באדיבות ספי שלו
שעון שמש מעניין ביותר נמצא דווקא בבית הספר לקצינים בה"ד 1. בשעון אין גנומון, אבל הצל הנופל על המשטח מראה את השעה.
שעון שמש בה"ד 1: צילום - תום רוזנפלד
ידידי עדן אוריון - אסטרונום חובב ואמן רב תחומי - תיכנן עיצב ובנה מספר שעוני שמש. הינה שעון פרי תיכנונו במושב קורנית לזכרו של בן סלע. גם שעון זה הינו אנמלטי, והרוצה לדעת את השעה צריך לעמוד במקום הנכון על קו התאריך. לעמוד השעון באתר של עדן
שעון שמש אנלמטי בקורנית. באדיבות עדן אוריון
ושעון נוסף פרי תיכנונו של עדן מוצב בפארק הלאומי ברמת גן. בשעון זה עדן היה אחראי על התכנון האסטרונומי כאשר העיצוב והבנייה נעשו על ידי יואב שביט. גם סיפור תיכנונו והקמתו של שעון זה מתועד באתרו של עדן בליווי תרשימים רבים, צילומים והסברים ומומלץ מאד לקרוא שם
שעון שמש בפארק הלאומי ברמת גן באדיבות עדן אוריון
נחזור לירושלים. שעון שמש חדש יחסית בפארק טדי לרגלי חומות העיר. השעון עוצב ונבנה על ידי מתי גרינברג Maty Grunberg. את החישובים והתכנון האסטרונומי עשה אילן מנוליס. וגם הוא מדויק ביותר. שימו לב לדמיון בין שעון זה לשעון בחיפה, אולם בשעון זה הצל מתקבל דרך העיגול ולכן ניתן לדעת גם את עונת השנה. התמונה צולמה על ידי נעמי עזר שכתבה מאמר מקסים על שעון זה. כדאי לקרוא את מאמרה ולצפות בסרט המתאר את בניית השעון המופיע בו
שעון שמש בפארק טדי בירושלים. צילום: נעמי עזר
האמן והאומן יגאל זמר תיכנן עיצב ובנה שעוני שמש רבים. באדיבותו התקבלו התמונות הבאות של השעונים
מומלץ לבקר באתרו של יגאל זמר ולהתרשם מעבודות ושעונים נוספים שלו
שעון שמש בבית הארחה בית שאן. צילום: יגאל זמר
שעון שמש ברחובות. צילום: יגאל זמר
שעון שמש במעבר מנדלבאום ירושלים. צילום: יגאל זמר
שעון שמש ברעננה (רחוב המלאכים). צילום: יגאל זמר
שעון שמש יכול לשמש גם כאתר הנצחה, דוגמת השעון הבא בקדומים. השעון אינו מדויק במיוחד, ניתן לראות זאת לפי הקווים שאינם סימטריים משני צדדיו. השעון מוקדש לזכרו של סגן ישי שכטר שנפל בשנת 1996 בלבנון
שעון שמש בקדומים. צילום שלומי ליס
שעוני שמש מעניינים בכוורת הבוסתן פקיעין.
שעון שמש ייחודי בגבעתיים. עוד יצירה של יואב שביט. השעון מורכב ממספר פנסי צל שכל אחד מראה את ספרת הזמן בשעה המתאימה. כתבה מפורטת על השעון בגבעתיים
שעון שמש בגבעתיים
בקיר החצר הפנימית של מערת המכפלה (מימין לאולם יעקב) ישנן חריטות שמראות שהוצב שם שעון שמש. זמנו המדויק של השעון אינו ידוע לי.
חירטות שעון שמש במערת המכפלה. צילום: עמית מנדלסון אתר inature
גם באשקלון הוקם גן שעוני שמש על ידי הפסל יגאל תומרקין. הגן ממוקם בגן צ'ציק בשכונת אפרידר ובו מבחר שעוני שמש שונים שכל אד מהם מפוסל בצורה ייחודית
גן שעוני השמש באשקלון. פיסול יגאל תומרקין. צילום:דר אבישי טייכר. מתוך אתר פיקיוויקי
בתל עזקה אל מול נוף עמק האלה נמצא שעון שמש שמשום מה נראה כאילו נבנה עם שני גנומונים (ובהתאם ישנן גם שתי חריטות של שנתות)
שעון שמש בתל עזקה
בחוף לידו באשדוד ישנו שעון שמש. כשהייתי שם היה אביך ואפילו ירד מעט גשם כך שאת מידת הדיוק לא יכולתי לבדוק.
שעון שמש חוף לידו, אשדוד
אחד מהשעונים הותיקים והישנים נמצא בכנסייה היוונת בפסגת הר תבור. מעט קשה למצוא אותו, אבל גיסי, מדריך הטיולים מוקי זוהר הצליח לאתר אותו בינות לצמחיה ושלח לי תמונה שלו
שעון שמש הר תבור: צילום - מדריך הטיולים מוקי זוהר
תוויות: שמש, שעוני שמש