רוביק רוזנטל | 12 במרץ 2009
מערכת המשפט עסקה בימים האחרונים בשאלה משפטית חשובה: האם הביטוי "אני אזיין אותך" הוא איום או סתם דרך דיבור ישראלית מצויה. אלי אבשלום אמר לנדב כהן שהיה חייב לו 400 שקל "אני אזיין אותך", וזמן קצר אחר כך הופיע בחנותו, היכה אותו במוט ברזל, פגע בראשו וגרם למותו. השופט המחוזי הירושלמי צבי סגל קבע ש"אני אזיין אותך" הוא איום מפורש, מתוך כוונה לפגוע ולהרוג.
יפה נפש אחר, אסף רחמים, אמר לשוטר שניסה לקחת ממנו רישיון נהיגה "בן זונה, תזכור אותי טוב, אני אזיין אותך, יא בן שרמוטה". שופטת השלום הירושלמית שולמית לוטן קבעה שבנסיבות בהן התרחש האירוע אין מדובר באיום.
מבחינה משפטית יתכן ששני השופטים צודקים. מבחינה לשונית התמונה מעט מעורפלת. "לזיין" פירושו לשגול, אבל המשמעות הורחבה ופירושו של הפועל לפגוע במישהו, לא בהכרח באופן פיזי, אלא גם ברכושו, בכספו ובמוניטין שלו. איום פיזי מפורש יותר קיים בביטוי "לזיין לו את הצורה". מעבר דומה מההקשר המיני לאלימות ופגיעה מסוגים שונים יש בפועל "לדפוק". הפועל "לטחון" משמש גם בהוראת התעללות, גם בהוראת הרג בין עבריינים, וגם בהוראת התעמרות קשה, בסלנג הצבאי. באנגלית מתפקד בשדה המכובד הזה הפועל הנפוץ fuck.
המשותף לכל הביטויים האלה הוא שהם ביטויים מיניים גבריים, חד כיווניים המייצגים את מרכיב הכוח שבמעשה המיני. כאשר הם נאמרים מגבר לגבר הם מכילים גם יסוד של השפלה חמורה, מכוונת המרמזת על מעשה סדום. כך או כך הם מובילים אל היסוד הבהמי המשוקע גם בתרבות הישראלית, וגם בבני אדם באשר הם.
מפרקים את הבורר
המשפט "בן זונה, בואנה אני אזיין אותך, אני אזיין את הבית-חולים הזה" לא הגיע לבתי המשפט, אבל מככב בסדרת הפשע "הבורר", יצירתם של רשף לוי ושי כנות, שהחודש עלתה העונה השנייה שלה. לשון הפושעים ככלל זכתה כבר לכמה ספרים ומילונים, והיא מפותחת בעולם כולו. הדעה הרווחת בין הבלשנים היא שמקורו של הסלנג בעולם הפשע.
"הבורר", בניגוד לסדרות פשע קודמות, אינו מרבה בסלנג עברייני. בשני הפרקים הראשונים של העונה משתמשים הפושעים בקבוצת מילים מצומצמת וחוזרת. "להרוג" מישהו (העבריינים אף פעם לא "הורגים") הוא בסדרה "לפרק" או "להוריד". לאסולין עומדים "לעשות כיפה אדומה", ביטוי עברייני שזכה לאזכורים רבים בסיפורי פשע בתקשורת. במגוון הביטויים העברייניים אפשר למצוא אפשרויות רבות נוספות שאינן מופיעות בסדרה כמו "לבזבז", "לעשות", "להזיז", "לטחון" ועוד. יש בסדרה שימוש חוזר ומגוון במילה "מעורבב", וכן מופיע הביטוי הוותיק יחסית "דיבור נגוע", כלומר, קללות ועלבונות, במפגש בין האחים קובלובה ליגאל הנאצי.
הסדרה מעניקה לאסולין-איבגי משפטים רבים המחברים חיבור סרקסטי משהו בין ארון הספרים היהודי לעולם הפשע הכבד. הבורר מצטט משפטים מהמשנה והגמרא. לאבי הטחול בנו הוא אומר "מהרסייך ומחרביך ממך יצאו", כשהוא מרמז על שטינקר. אחרי ניסיון ההתנקשות שנכשל הוא אומר: "הקם להורגך השכם להורגו, זאת מצווה ואנחנו מאד מפגרים בביצוע שלה היום". על פלוני המפגר בתשלום חוב הימורים הוא אומר: "קנה שור ולא שילם, עוון. לפעמים לשבור למישהו את הפרק זה מצווה, זה מדאורייתא". הימורים בקזינו הם כנראה הדיברה ה-11 בתנ"ך שלך אסולין.
יגאל הנאצי מבהיר לבנו של אסולין, כסיפתח לכריתת אצבעו בסגנון עדות סיציליה: "זאת ההצעה שלי, אתה תעשה את השיקול שלך: כן כן, כן כן", ואריאציה אלימה של "כן כן, לא לא". רשף לוי מספר שהביטוי "כן כן, כן כן" עלה במופע סטנד אפ שלו, ומכאן עלה לסדרה.
מנחם בן משועשע
מנחם בן הצליח לעצבן היטב את יושבי בית האח הגדול, וזו היתה סיבה מצוינת למסמסים להשאיר אותו שם, בתוך ים החיבוקים והפרגונים המזויפים. במהלך תגובותיו חזר כמה פעמים על כך שהוא "משועשע", או שהמצב "משעשע" אותו.
"משעשע" פירושו בפשטות "מעורר הנאה ושמחה". זהו אחד השורשים המוכפלים (כמו צפצף) היחידים בתנ"ך, והוא מופיע בתנ"ך מספר פעמים, גם כפועל: "ושעשע יונק על חור פתן", גם כשם עצם: "מצוותיך שעשועי", וגם כחלק מביטוי: "ילד שעשועים", שממנו צמח "נער השעשועים", הפלייבוי המודרני, וגם "נטע שעשועים".
מנחם בן המוחרם לא נראה עליז במיוחד כשטען שהוא "משועשע". השימוש שלו בפועל היה שימוש אירוני, בנוסח "הביט בו במבט משועשע". השימוש האירוני טעון אמירות נסתרות: אתם חושבים שאתם מרגיזים אותי, אבל אתם מצחיקים אותי; אתם מתנפלים עלי ברצינות תהומית, אבל בעצם אני בז לכם; וגם: אתם מאוד מעורבים, אני בעצם צופה במחזה שאני משתתף בו.
מנקרים ומתעפצים
השבוע התפרסם ב"מעריב" סיפור בלעדי של עמיר רפפורט על המלחמה של הצבא בעייפות חייליו. בסלנג הצבאי הנושא אכן תופס מקום נכבד, במסגרת ראשי התיבות חר"ע המעידות על מצבו התמידי של החייל העברי: חרמן, רעב ועייף. ולהלן מילון העייפות הצבאית, שרבים ממונחיו זלגו לאזרחות.
אָפוּף. איבד זה מכבר קשר למציאות. שמות תואר: אפיפוּת, אָפָף. קיצור של "אפוף ערפילי שינה".
בטן גב. מנוחה ארוכת טווח.
הרוּג. או שינה או מוות.
הרוּס. מפורק עצמות.
זוּלָה. מסתור לעייפי הדרך.
חורפּ. ישן עמוקות וארוכות. נגזר מ"חרופ", ביידיש: נחרה וגם שינה.
ישנון. נולד עייף וחי כדי לנוח.
מנִמְבֵּץ. מנמנם בצהריים (ולא רק). ראשי תיבות. מזכיר את מגרבץ (מגרד ביצים, דהיינו, מתבטל) מחד, ואת "קמבץ" (קם בצהריים, במקור: קצין מבצעים) מאידך.
מנקר. מנמנם בנסיבות בלתי ראויות, כגון הרצאה של המח"ט.
מצב נון מם. הגב לאדמה, העיניים לשמים (הסבר למתקשים: נ"מ: נגד מטוסים).
מתחרדן. זורם על סלע עם השמש, כמו חרדון.
מתעצץ. מנתק קשר עם הסביבה, הפז"ם בטווח נגיעה, שם עצם: עציץ.
סָחוּט. עונה על ההגדרה "סמרטוט מהו".
סתלבט. מצב של מנוחה, חרות פנימית ועונג. מן הפועל הערבי אסתלבט (התמהמה).
עייף מת. שלב אחד לפני "הרוג". תרגום מביטוי ביידיש: טוֹיט מִיד.
עָפוּץ. עייף כרוני, סובל מעפיצות, ראשי תיבות: עייפות צבאית.
שָבוּז. צובר עייפות מלווה בדיכאון כרוני. ראשי תיבות: שבור זין.
שָׁבוּק. נטול אנרגיות חיוביות כשליליות.
שביזות יום אלף. עצבות קיומית לאחר שבת מופלאה באזרחות. מקבילה אנגלית: Monday blues.
שָׁפוּך. עייף ללא תקנה. פיתוח של הביטוי הוותיק "שפך מנוע" או "שפך לאגר", שפירושו התעייף טוטאל.
NATO Training Mission-Afghanistan; flickr תמונה ראשית