קבלה מופיע בפרויקט השו"ת המקוון – מאגר ספרות תורנית ושו"ת 15 | Responsa
נמצאו 13926 מקורות עבור קבלה. להלן תוצאות 141 - 150
פירוש הסולם לזוהר - בראשית פרשת וירא מאמר וירא אליו ה'
לכסא אל החג"ת דז"א. אבל בזמנא דאתחבר בהו, איהו חד סמכא לאתתקנא בכרסיא עלאה. דהיינו בזמן של מוחין דאחורים שנתחברה עם חג"ת דז"א בקומה שוה, הרי היא אז רגל אחת להתתקן בכסא העליון בשוה עם חג"ת דז"א. כי שניהם משמשים אז בשוה בכסא העליון שהוא בינה. גם נתבאר שם שלולא קבלה הנוקבא מקודם את המוחין דאחורים בסוד ב' המאורות הגדולים לא היתה יכולה לקבל אח"כ מוחין דפנים. ע"ש. וז"ש ובגין כך נטל מלכותא בחברון דוד מלכא שבע שנין לאתחברא בהו. כי מלכותא דחברון ה"ס המוחין דאחורים ומלכותא דכל ישראל היא מוחין דפנים. ואם לא קבל דוד המלך את מלכותא דחברון
פירוש הסולם לזוהר - בראשית פרשת וירא מאמר עמון ומואב
חסרון, אלא צורת חקיקה לבית קבול, דהיינו אם לא היה החסרון והחלל לא היה שם לעולם בית קבול לאורות, אבל הקליפות חושבים זה לפסולת.וכדי להשתלם הלכה הפסולת ונתדבקה בגו התוכא דדהבא מסטרא דשמאלא. כי שם מאירה החכמה בלי חסדים, וחסרון החסדים נחשב פסולת דקו שמאל, אמנם הפסולת דימין קבלה שם השתלמות, כי אינה חסירה יותר מחכמה. וע"כ ואתעביד קטורא חדא דאילנא שנעשה לצורה שלמה של אילן המדרגות. דהיינו הנוקבא, אמנם, בגו מסאבו דיוריה, שדירתו היתה בטומאה, כי הארת השמאל בלי ימין מאיר למקום הטומאה. וכן התוכא דדהבא הוא טומאה.[אות של] כד בעא יצחק וכו': כשרצה יצחק, שהוא קו
פירוש הסולם לזוהר - בראשית פרשת וירא מאמר אשתך כגפן פוריה
זמן שהאשה היא בירכתי הבית ואינה יוצאת לחוץ היא צנועה, וראויה להוליד בנים כשרים. כגפן, מה גפן אינה נטעת רק במינה, ולא במין אחר, כך אשה כשרה לא תעשה נטיעות, דהיינו בנים, מאדם אחר. מה גפן אין בו הרכבה מאילן אחר אף אשה כשרה כך. כלומר, אפילו זווג לבד לא קבלה מאחר.[אות תלב] חמי מה אגרה וכו': ראה מה שכרה. בניך כשתילי זיתים. מה זיתים אין עלותיהם נופלים כל ימות השנה, וכולם קשורים תמיד באילן. כך, בניך כשתילי זיתים סביב לשלחניך, קשורים תמיד בך.[אות תלג] מה כתיב בתריה וכו': מה כתוב אחריו, הנה כי כן יבורך גבר ירא
פירוש הסולם לזוהר - בראשית פרשת וירא מאמר חושבן קץ משיח
וכל כליו שבגופו, דהיינו החושים והמדות ומכ"ש המחשבה, משמשים לו רק רע ואפסיות כל היום. והזוכה להדבק בו יתברך, אין השי"ת בורא לו כלים אחרים במקומם, שיהיו כדאים וראוים לקבל בתוכם, שפע הרוחני הנצחי המיועד לו, אלא אותם הכלים השפלים, שתשמישם עד עתה היה רע ומתועב, מתהפכים ונעשים לו כלי קבלה לכל נועם ורוך הנצחי. ולא עוד, אלא כל כלי שחסרונותיו היו גדולים ביותר נעשו עתה לחשובים ביותר כלומר שמדת גילוים גדולה ביותר, עד שאם היה לו איזה כלי בגופו בלי שום חסרון, נעשה לו עתה כמו דבר מיותר שאינו משמש לו כלום. ודומה לכלי עץ וחרס שכל שחסרונו, דהיינו
דז"א, ורקיע עליון למעלה מהם, הנקרא מ"י, שהוא ישסו"ת. ורקיע התחתון שלמטה מכולם, שה"ס מלכות דז"א, שממנה נבנית הנוקבא, מקבל ב' האותיות מ"י מרקיע העליון, שנעשים אצלה אותיות ים. וע"ש בהסולם, שפירוש הדברים הוא, אשר רקיע העליון שה"ס ישסו"ת הנקרא מ"י, אינו משפיע החכמה שבו לשום מדרגה, אלא להנוקבא. וע"כ קבלה הנוקבא אותיות מ"י שבו ונעשו בה ים. באופן שהשם ים של הנוקבא, יורה במיוחד רק על מדרגת החכמה שבנוקבא. עש"ה.וזה אמרו הים, שהוא הנוקבא דומה לרקיע, דהיינו לרקיע התחתון דז"א, כי מרקיע הזה כל בנינה, ורקיע זה דומה לכסא הכבוד דהיינו ישסו"ת, שהם כסא לאו"א עלאין, שע"כ קבל
בזה והאורות נפתחים (כנ"ל לך דף ז' ד"ה ולית) וע"כ נתעוררו הישנים והשיגו המוחין שלהם. שהם קיומם.מלכא דממלל, נטרי תרעין: מלך, היינו הנוקבא, שמקבלת מז"א שנקרא קול, שמדבר: שמרו השערים. שליטא דחילין סגיאין קם בקיומיה השליט על צבאות רבות, עמד על מעמדו.פירוש. אחר שהמלך, דהיינו הנוקבא, קבלה המוחין מקול, שה"ס קו אמצעי, אמרה שמרו השערים, והיינו משום שהקול אמר קוץ קוציתא, ומיעט הג"ר, המשפיעים מלמעלה למטה, לפיכך אמרה גם הנוקבא, שמרו השערים, שלא ימשיכו ממעלה למטה. ואז השליט על צבאות רבות, שהוא מטטרון, עמד על מעמדו דהיינו שקבל המוחין ההם מן הנוקבא.[אות יא] כלהו לא מרגשן ולא
פירוש הסולם לזוהר - בראשית פרשת חיי שרה מאמר ויהיו חיי שרה
פירוש הסולם לזוהר - בראשית פרשת חיי שרה מאמר ויהיו חיי שרה[אות כג] ויהיו חיי שרה: אלו החיים הם כולם למעלה, בבינה, מאה שנה, שהוא כתר, למעלה, ועשרים שנה, שהם חו"ב, למעלה. ושבע שנים, שהם ז"ת למעלה. שה"ס ג"ר וז"ת דבינה, שמשם קבלה שרה החיים, שהם המוחין.אמר ר' שמעון וכו': אר"ש, בוא וראה סוד הדבר, מהו השינוי, שבכולן נאמר שנה שנה, ובשבע, נאמר שנים. שכתוב, מאה שנה, ועשרים שנה, ואחר כך שבע שנים.[אות כד] אלא מאה שנה כללא דכלא תמן וכו': אלא מאה שנה, שם כלל הכל, דהיינו כתר, הכולל כל עשר הספירות שכל אחת כלולה מעשר והן
פירוש הסולם לזוהר - בראשית פרשת חיי שרה מאמר ענייני תחית המתים
וכן ונלוזים במעגלותם. (משלי ב' ט"ו). ויעקב שה"ס קו אמצעי תקן את העיר, והשרה בה האלקיות וע"כ קרא שמה בית אל. אשר לפני זה היה שמה לוז. אמנם כפי שנתבאר שקו האמצעי אינו יכול לתקן רק את בחינת הו"ק דג"ר, אבל לא את הג"ר דג"ר, נמצא שלא כל העיר לוז קבלה את תיקונה, להיות נקראת בית אל אלא רק את בחינת הו"ק של עיר הזאת קבלה תיקונה ונעשית בית אל, אבל הג"ר דג"ר מבחינת העיר, נשאר בה השם הראשון לוז, כי יעקב לא היה יכול לתקן אותה, וזהו מבחינת עולם. וכן מבחינת נפש, נבחן כל גוף כמו העיר לוז, אשר
פירוש הסולם לזוהר - בראשית פרשת תולדות מאמר ואלה תולדות יצחק
עמו בזווג.[אות יג] תא חזי כד אתא וכו': בוא וראה כשבא אברהם לעולם חבק את הלבנה והקריבה. כיון שבא יצחק, נאחז בה והחזיק בה כראוי, ומשך אותה באהבה. כמו שנאמר, שמאלו תחת לראשי. כיון שבא יעקב, אז נתחבר השמש, ז"א, בלבנה, בנוקבא, והנוקבא האירה. פירוש הארת החכמה קבלה מיצחק. ועוד לא האירה בה, מחמת חוסר התלבשות באור חסדים, וכשבא יעקב, שה"ס קו אמצעי, שהשפיע לה החכמה מלובשת בחסדים, אז האירה הנוקבא.ואשתכח יעקב וכו': ואז נמצא יעקב שלם מכל הצדדים דהיינו מחסדים שבצד ימין מחכמה שבצד שמאל, והלבנה האירה, כי עתה על ידי יעקב, נתלבשו החכמה והחסדים זה בזה,
פירוש הסולם לזוהר - בראשית פרשת ויצא מאמר ב' ויצא יעקב מבאר שבע
וכל מה שהתחתונים מקבלים הוא רק מן הבינה שלו, על ידי יציאתה מראש א"א וחזירתה אליו. ובינה זו ה"ס אות י', שכוללת בתוכה ארבע פרצופין, או"א וישסו"ת כנודע.וז"ש, י' סליקו דרעותא הוי, שסוד עלית הרצון, שהיא עלית המלכות לבינה, בי' זו היתה. אשתכלל מרישא לעילא, היא קבלה שכלולה מראש שלמעלה, דהיינו מראש א"א, ונחת לתתא, והיא ירדה עם שכלולה זה שקבלה, ומשפעת אותו אל זו"ן שלמטה. ומבאר איך נעשה הדבר, דהיינו איך שקבלה למעלה והשפיעה למטה. ואומר, נפק, ואפיק תלתין ותרין שבילין, יצאה לבר מראש דא"א והוציאה ל"ב שבילין. שע"י עליית המלכות לראש א"א יצאה הבינה וגם תו"מ,