תיקים ומסמכים | ארכיון המדינה
ארכיון המדינה > פרסומי הארכיון > הצהרת בלפור > תיקים ומסמכים
אתיקים ומסמכים
THE BALFOUR DECLARATION. äöäøú áìôåø.
א.1 | רקע
בי"ז בחשון תרע"ח (2 בנובמבר 1917) מסר שר החוץ של ממשלת בריטניה ללורד רוטשילד מכתב המכיל הצהרה על כוונתה של ממשלת בריטניה להקים בית לאומי לעם היהודי.
הצהרה זו קיבלה תוקף של "החלטת חבר הלאומים" בועידת סן-רמו, שהתכנסה ב ה' באייר תר"פ ( 23 אפריל 1920) ובה הוענק לבריטים המנדט על ארץ ישראל.
רשמים ראשונים על חשיבותה של ההצהרה ניתן לקרוא ביומן של יצחק בן צבי משנת 1917 (המתעד את כיבוש א"י ע"י הבריטים ואת הצהרת בלפור). בעמודים 15-16 הוא מתאר את התרשמותו ביום שלמחרת ההצהרה:
"יום זה יישאר לדורות. ביום זה מסר לורד בלפור, שר החוץ, גילוי דעת בשם כל הממשלה האנגלית , לידי הלורד רוטשילד, ולידי חיים ויצמן ונחום סוקולוב, כי הממשלה האנגלית מסכימה ליצירת ארץ – מולדת לעם ישראל בארץ ישראל … ונכונה לסייע בידי היהודים בתנאי שזכויות העדות הבלתי יהודיות בארץ ישראל תוגנה.
הרי כי כן, בפעם הראשונה מימי בנימין מטבריה הכירה ממשלה עצומה את האומה היהודית … ואישרה את דרישתנו ההיסטורית לעמידה ברשות עצמנו בארץ ישראל.
הגאולה כבר התחילה. עקבות משיח נראו בקרבנו עכשיו עלינו להגיד מילתנו ולהשמיע תשובתנו אך לא בדברים ובפרזות אלה , במעשים ובהכנות של ממש…"
להצהרה עצמה קדמה פעילות מדינית של ד"ר חיים ויצמן ונחום סוקולוב מול ממשלת בריטניה , בתיק מארכיון ג'ורג' אנטוניוס ( קטעי עיתונות הצהרת בלפור) מאוגוסט 1917 ניתן למצוא מאמרים מהTIMES בנושא PALESTINE FOR THE JEWS
ואכן משרד החינוך בשיתוף משרד ההסברה בבחרו להנציח את הנשיא הראשון חיים ויצמן בשילוב נוסח ההצהרה בעברית
א.2 | אירועים לציון ה-2 בנובמבר
ה-2 בנומבר צויין מאז 1917 באירועים בארץ ובעולם ע"י היהודים ושאינם יהודים.
בתיק "יום הכרזת בלפור" של "הוועד הפועל הערבי" ניתן לקרוא מחאות, מברקים ומכתב מאגודות וקבוצות אנשים לוועד ולממשלה נגד יום הכרזת בלפור .
בשנה הרביעית להצהרה מתאר יצחק בן צבי "בדו"ח מאורעות ב' בנובמבר 1921" את ההסתה והתנהלות ה"ממשלה הירושלמית" בטיפול בהפגנות ובשפיכות הדמים שנוצרה.
במלאת 21 שנים להצהרה קיימה הקרן הקיימת לישראל אירוע בהשתתפות איתמר בן אב"י ואחרים שהזמנה אליו נמצאת בתיק מארכיון יד בן צבי בשם "מאמר מאת איתמר בן-אב"י"
הזמנה לאירוע 2 לנובמבר
בתיק מנדטורי משנת 1932 בשם "פניות נציגים יהודים לרגל יום השנה להצהרת בלפור", במלאות 15 שנה להצהרה, פרסמה הסוכנות היהודית החלטה פה אחד, שמביעה צער על כך שהגשמת ההצהרה לא מומשה עדין.
באותו תיק נמצא מסמך משנת 1944 בו מופיעה ברכה לנציב העליון המשווה בין הצהרת בלפור להצהרת כורש ( עובדה מעניינת על רקע המתיחות מול ממשלת המנדט בשנים אלו).
התיק מכיל מכתב זהה מארגון עולי קוטנה-פולניה
תיק מנדטורי נוסף מ-2 בנובמבר 1944 בשם "משרד הנציב העליון – ממשלת ארץ ישראל – בעיית ארץ ישראל (פלסטין)" שהוגדר סודי, מכיל תזכיר מאת סגן מושל מחוז תל אביב יפו בשם פ'ג' וו' בלנקינסופ בנושא בעיית ארץ ישראל. התזכיר סוקר את התפתחות האירועים בין ערבים ויהודים מאז הצהרת בלפור, ומתאר את ההצהרה כ"ליקוי נפשי" שהוליד בעייה שאינה ניתנת לפתרון. הוא מעלה שאלות והצעות לפתרון ברוח אנטי-ציונית.
ראוי להזכיר שמבין התיקים הראשונים מתקופת המנדט הנמצאים בארכיון המדינה ניתן לציין את תיק: Balfour Declaration משנת 1919 אשר הוגדר סודי בו נידונה הכוונה ליישם את הצהרת בלפור בארץ ישראל.
א.3 | ביקורת על הצהרת בלפור
ב-1923 פרסם אהרון ראובני (אחיו של יצחק בן צבי) טור בעיתון הארץ המובא בתיק (קטע עיתונות.- "מדוע לא תבוטל הכרזת בלפור" – א. ראובני)
בו קרא לחשוב האם יש צורך לבטל את ההכרה של בלפור:
מדוע לא תבוטל הכרזת בלפור
א.4 | להרחבה
בארכיון המדינה עשרות תיקים ומאות מסמכים בעברית אנגלית וערבית העוסקים בהצהרת בלפור והשלכותיה
ניתן לחפש תחת מילות החיפוש:
או "הצהרת בלפור 1917"
א תיקים ומסמכים
א. 1 רקע
א. 2 אירועים לציון ה-2 בנובמבר
א. 3 ביקורת על הצהרת בלפור
א. 4 להרחבה