נחשף בית כנסת שומרוני בן כ- 1500 שנה | לומדים: לימודי ארץ ישראל
בתי כנסת עתיקים בישראל » נחשף בית כנסת שומרוני בן כ- 1500 שנה	נחשף בית כנסת שומרוני בן כ- 1500 שנה
בחפירה ארכיאולוגית של רשות העתיקות בבית שאן נחשף בית כנסת שומרוני בן כ- 1500 שנה. במקום נמצאה כתובת שלשונה "זה בית המקדש".
פרסום ראשון: 20/09/10, 10:21 / אורנית עצר
תמונה אווירית של בית הכנסת
צילום: SKYVIEW, באדיבות רשות העתיקות
בית כנסת שומרוני בן כ-1500 שנה התגלה לפני החגים מדרום-מערב לבית שאן. בחפירה ארכיאולוגית של רשות העתיקות במימון משרד הבינוי והשיכון, לפני הרחבת שכונת מגורים מדרום לבית שאן במרחק כחצי קילומטר ממערב לכביש הבקעה (כביש 90), נחשפו שרידי בית כנסת ובית חווה חקלאית שפעלו בתקופה הביזנטית המאוחרת, אשר לא היו מוכרים עד כה.
לדברי ד"ר וליד אטרש ויעקב הראל, מנהלי החפירה מטעם רשות העתיקות, "גילוי בית כנסת שומרוני נוסף בעורף החקלאי שמדרום לבית שאן, מעשיר את המידע הקיים על האוכלוסייה השומרונית בתקופה זו. נראה שהמבנים שנחשפו במקום נבנו בשלהי המאה ה-5' לספירה והמשיכו להתקיים עד ערב הכיבוש המוסלמי בשנת 634 לספירה, אז נטשו השומרונים את המתחם. נראה שבית הכנסת שנחשף כעת תפס מקום חשוב בחיי החקלאים שגרו בסביבתו, ושימש כמרכז החיים הרוחניים, הדתיים והחברתיים. בתקופה הביזנטית (המאה ה-4 לספירה), בהנהגתו של בבא-רבה, הייתה בית שאן מרכז שומרוני חשוב. בהנהגתו, זכו השומרונים להיות אומה ריבונית המעצבת את גורלה. זאת, עד סוף ימיו של הקיסר יוסטיניאנוס, אז מרדו השומרונים נגד השלטון. המרד דוכא ותם קיומם של השומרונים כאומה".
החוקרים מוסיפים, כי המבנה שנחשף היה מורכב מאולם מלבני (8 X 5 מ') וחזיתו פונה לדרום מערב, לכיוון הר גריזים, המקודש לשומרונים. בקירות האולם הותקנו חמש גומחות מלבניות שבהן מוקמו ככל הנראה ספסלים מעץ. רצפת האולם הייתה עשוייה פסיפס צבעוני, מעוטרת בדגם גיאומטרי, ובמרכזה הייתה כתובת ביוונית, שממנה נחשף קטע מהשורה האחרונה T[]OUTON NEWN "זה בית המקדש".
לדעת ד"ר לאה דיסגני מהאוניברסיטה העברית בירושלים, שתרגמה את הכתובת – תכנית המבנה, כיוונו ותוכן הכתובת, מתאימים לבית כנסת שומרוני.
כידוע, בעבר נתגלו בבית שאן שני בתי כנסת שומרוניים. האחד מכונה "בית לאונטיס", והוא מורכב ממערכת חדרים המקיפה חצר; בדרומו של המבנה מצוי חדר תפילה קטן (7X7 מ'), ששימש כחלק מאכסניה, והשני – בית הכנסת השומרוני, הממוקם בתל אצטבה – מחוץ לחומות העיר הביזנטית.
סמוך לבית הכנסת נחשף גם בית חווה המשתרע על שטח העולה על 1500 מ"ר. בית זה היה מורכב מחצר מרכזית שסיבה מחסנים, ובחלק הדרומי היו בית מגורים, אולם אירוח ומתקני תעשייה.
הכתובת: "זה בית המקדש"
צילום: באדיבות רשות העתיקות.
באותו עניין:אפריל 21, 2010 שיעור-סיור לגמלא עם ד"ר חיים בן-דודיוני 29, 2014 שבוע חפירות בכפר היהודי שיחין בגליליולי 11, 2010 סיור-שיעור לבית הכנסת ואדי חמאם ומאמר חדש של ד"ר עוזי ליבנר על האתריולי 23, 2010 חנוכת הגן הארכיאולוגי במכללת כנרת ועוד חדשות…מאי 28, 2010 סיור בתי כנסת עמקיים: חמת טבריה, בית אלפא, מעוז חייםיוני 4, 2010 סיור בתי כנסת: עין נשוט, דיר עזיז, אום אל-קאנטיר – קשתות רחבעםאפריל 23, 2010 סיור בתי כנסת: גוש חלב, הר מירון, חרבת שמע
ליטל	ספטמבר 20, 2010	כיף לקרוא דברים כאלה, יישר כוח צחי!!!
Post a Reply	צחי הררי	ספטמבר 20, 2010	תודה. אבל חיים שלח לי ואני רק פרסמתי…
Post a Reply	בנימים צדקה	ספטמבר 23, 2010	יש לברר עם החופרים הנכבדים אטרש והראל אם מיקום בית הכנסת הוא מחוץ ליישוב/לעיר, מה שעל פי התיאור המצומצם נראה כך בשל מיקום ליד מבני תעשייה בתקופות הרומית/ביזנטית. אם אכן כך הדבר אין ספק לגבי הזיהוי של האתר הנחשף כשומרוני. בתי כנסת שומרוניים עם כתובות ביוונית – מה שמקדים את תאריך המבנה למאות הראשונות לספירה – נחשפו בבית שאן, בית אלפא וברמת אביב. כינוי האתר כ"מקדש" אינו תמוה משום שפסיפסים שומרוניים מבתי כנסת בשומרון כוללים תיאורים של מקדש. גם היעדרתם של סמלים פגאנים מסייעת לזיהוי האתר כשומרוני.
בנימים צדקהsedakab@gmail.com
Post a Reply	בנימים צדקה	ספטמבר 23, 2010	אשמח להעמיד את שירותיי בקורסים שלכם בנושאים רלוונטים כמרצה וחוקר בלימודי השומרונות ובנושא השומרונים
ת.ד. 1029
Post a Reply	צחי הררי	ספטמבר 24, 2010	בנימים שלום.
לכבוד גדול הוא לי לארח אותך באתר.
בשמחה אעביר את ההודעה לנוגעים בדבר.
Post a Reply	בנימים צדקה	אוקטובר 3, 2010	תודה צחי על יוזמתך. קיבלתי מכתב יפה מד"ר אלאטרש מחופרי האתר והזמנתיו לביתי לדיון מעמיק יותר בנושא בתי כנסת שומרונים, שלפי דעתי קדמו לבתי כנסת יהודים. הוא הדין גם במקוואות טהרה, כדעת ד"ר יצחק מגן, חושף בתי כנסת ומקוואות טהרה שומרונים רבים בשומרון ומחוצה לו.
Post a Reply	שמואל גרמה	נובמבר 28, 2010	שלום אני שמואל גרמה, חוקר את העיר בית שאן על תקופותיה (אוטודידקט)
פגשתי לא אחת את דר אטרש במסגרת חקירותי.(איש מעניין)
אציין בהמשך לדיון הנ"ל שכתובות יווניות, הן שומרונים, פגאנים, יהודים ואחרים. מזוהים עם בית שאן מנגזרת העובדה שבית שאן הייתה עיר מנהלית, והשפה היוונית שימשה מעין 'שפה בנלאומית' שהקלה על השיירות הרבות שהגיעו מדמשק לא"י וממקומות נוספים. אגב, הכתובת ברחוב מציינת סוגי פירות וירקות שגדלו במרחבים העצומים של האימפריה הרומית ולאו דווקא באזור בית שאן. זה מסביר במקצת את מרקם האוכלוסין המתארח והסוחר בבית שאן והסביבה, אגב כל הכתובות בעיר הרומית בבית שאן המיוחסות לתקופות הרומיות ביזנטיות הינם ביוונית.
עוד פרטים 050.4620171 שמואל.
Post a Reply	צחי הררי	נובמבר 28, 2010	שמואל שלום.
תודה על תגובתך המלומדה.
אך האם לא היתה היוונית, יותר מאשר רק "לינגואה פרנקה" (Lingua franca) – השפה הבינלאומית המקובלת/משותפת? האם לא היתה זו גם השפה המדוברת? הרי כמעט בכל בתי הכנסת מתקופה זו, גם אצל היהודים וגם אצל השומרונים [בנימים, דעתך בעניין תתקבל בברכה], נמצאו כתובות ביוונית, וזאת ללא קשר ישיר למסחר.
אגב, נראה כי היוונית היתה אז שגורה בפי כל ומדוברת, הרבה יותר מאשר האנגלית בימינו, עם כל הביקורות היום על ה"אמריקניזציה"…