גרסה מ־08:59, 16 בינואר 2019
נוספו 433 בתים , לפני שנה
גרסה מ־18:52, 8 בינואר 2019 (עריכה)
מ (מחקר מקורי)
גרסה מ־08:59, 16 בינואר 2019 (עריכה) (ביטול)
במדרש [[בראשית רבה]]{{הערה|{{מדרש|בראשית|סה|כב}}, וכן במדרש תהלים יא, ז}} מוזכר אדם בשם '''יקים איש צרורות''', שהיה בן אחותו של [[יוסי בן יועזר]]{{הערה|לפי כת"י וטיקן 60 היה בן אחותו של יועזר, אביו של יוסי}}, וכך מסופר עליו:{{ציטוט|תוכן={{הערה|ראשית המדרש דורשת את הפסוק {{ציטוטון|וירח את ריח בגדיו}}, "אל תקרי בגדיו אלא בוגדיו", כלומר שאף בוגדי ישראל הם בעלי "ריח טוב", מעשה יקום איש צרורות מובא כדוגמה לכך.}} "ויקום איש צרורות היה בן אחותו של ר' יוסי בן יועזר איש צרידה, והוה רכיב סוסיא בשבתא. אזל קומי שריתא למצטבלא. אמר לו: חמי סוסי דארכבי מרי, וחמי סוסך דארכבך מרך. אמר לו: אם כך למכעיסיו, ק"ו לעושי רצונו! אמר לו: עשה אדם רצונו יותר ממך?! אמר לו: ואם כך לעושי רצונו, קל וחומר למכעיסיו! נכנס בו הדבר כארס של עכנא, הלך וקיים בעצמו ארבע מיתות בית דין: סקילה, שריפה, הרג, וחנק{{הערה|תרגום: יקום איש צרורות היה בן אחותו של ר' יוסי בן יועזר איש צרדה והיה רוכב על סוסו בשבת. יוסי בן יועזר הובל אל הקורה ל[[צליבה]], אמר לו יקום: ראה את הסוס שהרכיב אותי אדוני עליו ואת הסוס שהרכיב אותך אדונך עליו! אמר לו יוסי: אם כך עושה ה' למכעיסיו, קל וחומר לעושי רצונו. אמר לו יקום: וכי יש עושה רצונו יותר ממך?! אמר לו: אם כך לעושי רצונו, קל וחומר למכעיסיו! נכנס בו (ביקום) הדבר כארס של נחש, וקיים בעצמו [[ארבע מיתות בית דין]]: סקילה, שרפה,הרג וחנק.}}. מה עשה? הביא קורה, נעצה בארץ, וקשר בה נימא, וערך העצים והקיפן גדר של אבנים, ועשה מדורה לפניה, ונעץ את החרב באמצע, והצית האור תחת העצים מתחת האבנים, ונתלה בקורה ונחנק. קדמתו האש, נפסקה הנימה, נפל לאש, קדמתו חרב, ונפל עליו גדר, ונשרף. נתנמנם יוסי בן יועזר איש צרידה, וראה מטתו פרחה באויר. אמר: בשעה קלה קדמני זה לגן עדן".}}
רוב מוחלט של החוקרים, החל מימי [[חכמת ישראל]] זיהו את יקים איש צרורות כאלקימוס{{הערה|למשל: [[אברהם גייגר]] ("המקרא ותרגומיו" עמ' 41-47), [[צבי גרץ]] (דברי ימי ישראל, א, עמ' ‏371–‏372), [[נחמן קרוכמל]] (מורה מבוכי הזמן עמ' סט), [[אייזיק הירש וייס]] (דור דור ודורשיו א', 101-102), [[יוסף קלוזנר]] (היסטוריה של הבית השני כרך ב,
עמ' ‏38–‏40) ועוד.}}. זיהוי זה התבסס בעיקר על תקופת חייו של יוסי בן יועזר, המתאימה לימי חייו של אלקימוס, וכן על הדמיון בשם ועל כך שיוסי בן יועזר היה כהן ({{משנה|חגיגה|ב|ז}}).{{הבהרה|אם יקים הוא בן '''אחותו''', למה זה רלוונטי שהוא היה כהן?}}
לעומת זאת, ישנם חוקרים שפקפקו בזיהוי זה, בעיקר משום שלוש טענות{{הערה|[[יעקב ניוזנר]], מסורות חז"ל על הפרושים, א, עמ' ‏77; טל אילן, בין יוספוס לחז"ל כרך א, עמ' 195-196. [[אוריאל רפפורט]], פירוש לספר מקבים א', ז, 5 (עמ' 260-216)}}:
* אלקימוס מת בשל מחלה שתקפה אותו לאחר הריסת החומה, ואילו יקים המית את עצמו בארבע מיתות בית דין.
* ההקשר והרקע ההיסטורי במדרש די דלים, וקשה לבנות עליהם ביסוס היסטורי.
* כותבי דברי ימי ישראל שלפני חכמת ישראל ([[ספר הקבלה]], [[צמח דוד]] ועוד) לא קישרו בין אלקימוס (המוזכר ביוסיפון, שצוטט הרבה על ידם) לבין יקים.
[[אברהם גייגר]] {{הערה|"המקרא ותרגומיו" עמ' 41-47}} הציע לזהות את אלקימוס עם "מלך אַלְקוּם" המוזכר ב[[ספר משלי]]{{הערה|{{תנ"ך|משלי|ל|לא}}}}, אך זיהוי זה, שאין לו סימוכין מלבד הדמיון בשם, לא התקבל על ידי החוקרים{{הערה|ראה למשל אצל רפפורט (עמ' 260)}}.
==ספר יהודית==
אוחזר מתוך "https://he.wikipedia.org/wiki/מיוחד:השוואה_ניידת/24675665"