הלכות יום כיפור וסוכות - כושרות
במה לכשרות » הלכות יום כיפור תשע"ט
הלכות יום כיפור תשע"ט
נוהגים לעשות כפרות בליל שלישי. מי שלא עשה במהלך הלילה, יעשה במהלך יום שלישי, ערב יום הכיפורים. יש הנוהגים לעשות כפרות על תרנגול או תרנגולת. מי שאין לו, יעשה על סכום כספי, כפי מה שהוא מחליט.
מנהג כפרות נוהג בכל אחד מבני המשפחה, אפילו לתינוקות
ואפילו על אישה מעוברת עושים כפרות, עליה ועל עוברה.
הסבר נוסף הוא, שכל יום טוב אנו מציינים על ידי אכילה ושתייה.
ביום הכיפורים, שאי אפשר לציינו באכילה ובשתייה,
נצטווינו לציין את היום הקודם לו באכילה ובשתייה.
תוספת יום הכיפורים לעינוי היא מדאורייתא לפי כל הפוסקים. לכן, בערב יום הכיפורים שהשקיעה היא בשעה 18:45, מותר לאכול ולשתות עד השעה 18:15, אז גם חולצים את נעלי העור. מי שלא סיים סעודתו, רשאי להמשיך ולאכול עד השעה 18:30.
הנשים מדליקות נרות ומברכות "להדליק נר של יום הכיפורים" ו"שהחיינו". זמן ההדלקה כמו בכל ערב שבת. בהדלקת הנרות מקבלת עליה האשה את התענית, ואסורה בכל האסור ביום כיפור.
מדליקים נר נשמה, כדי שיהיה בבית "נר ששבת",
שממנו מדליקים את נר ההבדלה במוצאי הצום.
מי שקשה לו להתענות, עדיף שיימנע מללכת לבית הכנסת ויתפלל ביחיד
כדי לשמור על כוחותיו, על מנת שיוכל לסיים את היום בתענית, שהיא עיקר מצוותו של היום.
את תפילת נעילה יש להיזהר להתפלל ולסיים לפני שקיעה, בשעה 18:44, כדי שיוכלו הכוהנים לעלות לדוכן ולברך ברכת כוהנים (הכוהנים עולים לדוכן רק ביום ולא בלילה).
תקיעת שופר אסורה בעיצומו של יום הכיפורים, לכן מקפידים לתקוע בשופר בשעה 19:05,
כ-20 דקות לאחר השקיעה.
סיום הצום בשעה 19:18.
לאחר תפילת ערבית, במוצאי הצום, עושים הבדלה ומברכים שלוש ברכות:
"הגפן", "בורא מאורי האש" ו"המבדיל".
ברכת "בורא מאורי האש" מברכים על "נר ששבת",
כלומר, נר שהיה דולק במשך כל יום הכיפורים.
אפשר להדליק נר מהנר ששבת, ולברך על הנר שהודלק.
יום ראשון, ערב חג הסוכות, ראוי להימנע מנטילת ידיים ומאכילת פת מחצות היום ואילך, דהיינו משעה 12:31. מסוף שעה תשיעית, בשעה 15:34, אסור לאכול פת, כמו בערב פסח, כדי שיאכל "כזית" פת לתאבון בסוכה, בליל התקדש חג. מותר לאכול פירות, ירקות, בשר ודגים או מאכלי חלב.