שפת המקום | בעניינים
Shlomit Ackerman בני נוער, ילדים, ילדים ונוער, נחיתה רכה, שפת המקום ספטמבר 2, 2016
נהוג להבחין בין שתי דרכים נפרדות לרכישת שפה שניה:
דו לשוניות בו-זמנית- הילד רוכש את שתי השפות באותו הזמן. תהליך זה עשוי להתרחש כשהילד גדל בבית דו לשוני (כל הורה מדבר בשפה אחרת עם הילד) או כשהילד משתלב מגיל ינקות בסביבה בה השפה המדוברת שונה משפת ההורים (לדוגמא-הילד משתלב בגן מגיל 3 חודשים).
דו לשוניות עוקבת- מאפיינת בעיקר ילדי מהגרים או שליחים, הרוכשים את השפה השניה בשלב מאוחר יותר, לאחר רכישת שפת האם.
על מיתוסים ומחקר
רוב המיתוסים בתחום מתייחסים לדו לשוניות בו-זמנית, כשהטענה העיקרית היא שילדים הרוכשים שתי שפות במקביל נוטים ללמוד לדבר לאט יותר. טענה נוספת בנושא גורסת שהילד נוטה לבלבל בין שתי השפות ולשלב מילים מכל שפה בעת הדיבור, דבר העשוי לגרום קשיים ברכישת כל אחת מהשפות.
כיום אנו יודעים שאין בסיס אמפירי לסברות הללו. אחת הסיבות להופעת המיתוסים הללו נעוצה בעובדה שעיכוב שפתי חל על כ-20% מהילדים, בין אם הם חד או דו-שפתיים. כאשר ילד דו-לשוני מתחיל לדבר מאוחר יחסית, לעיתים יש נטיה לקשר זאת לדו-לשוניות.
הסבר נוסף לתפיסה המוטעה בנוגע לדו-לשוניות נעוץ בכך שאוצר המילים של ילדים דו-לשוניים מכיל ייצוגים משתי השפות, ולעיתים מתבצעת הערכה שאינה כוללת את אוצר המילים בשפה השניה. הערכה זו עשויה להוביל למסקנה המוטעית שלילד אוצר מילים מוגבל ביחס לשלב ההתפתחותי בו נמצא.
כיום מחקרים מוכיחים כי החשיפה לשתי שפות בגיל צעיר אינה מובילה לעיכוב בשפה אלא להיפך- היא בעלת יתרונות הן בהתפתחות הלשונית, והן בהתפתחות הקוגניטיבית של הילד.
בנוסף נמצא כי ילדים זקוקים למשך חשיפה קצר יותר לשפה בהשוואה למבוגרים, על מנת להגיע לתפקוד לשוני המאפשר השתלבות חברתית.
מכאן שעל אף החששות הרבים המלווים הורים בעת המעבר, במרבית המקרים ילדים ילמדו את שפת המקום וישתלבו מהר יחסית במסגרות החדשות.
שפה וזהות
המעבר למדינה חדשה מעורר גם שאלות בנושא זהות יהודית וישראלית. הורים רבים מבקשים לשמר את השפה העברית בביתם כחלק משימור הזהות היהודית והישראלית, וחוששים מהפערים התרבותיים והשפתיים העשויים להתפתח בינם לבין ילדיהם ככל שאלו יתבגרו.
שאלת השפה והזהות עשויה לעלות שוב ושוב לאורך השנים, ועשויה לדרוש הערכות והתאמה על פי הצרכים המשתנים של המשפחה; הורים לילדים צעירים יכולים לבחור לשלב את ילדיהם במסגרות חינוך דוברות עברית באיזור, על מנת להשריש ולבסס את השפה מגיל צעיר. יחד עם זאת, בגילאי בית הספר הורים לרוב ידרשו להשקיע משאבים רבים יותר על מנת לשמר את השפה, הן בדמות שילוב הילד בבתי ספר יהודיים פרטיים המציעים לימודי שפה עברית כחלק מתכנית הלימודים, והן בדמות חוגים ושיעורי העשרה ללימוד השפה העברית מחוץ למסגרת הבית ספרית.
הגדירו מטרות וצרו תכנית- פנו זמן ל"ישיבת צוות משפחתית" בה תוכלו להעלות חששות, התלבטויות ושאלות בנושא שימור ו/או הנחלת השפה לילדים בעת השהות בחו"ל. קבלו החלטה משותפת בנוגע למה שחשוב לכם עבור ילדיכם וסדרי העדיפויות שלכם בנושא. התייעצו עם מכרים, חברים ומדיה חברתית לגבי המשאבים העומדים לרשותכם בעמק, ולמדו מהן האפשרויות שהאיזור מציע, על מנת שתוכלו לממש את מטרותכם בנושא.
תקשורת פנים אל פנים- הדרך הטובה והיעילה ביותר להנחיל ולשמר את השפה העברית היא לדבר בה. ככל שתקפידו לדבר עם ילדיכם בשפה העברית, כך תיטיבו לשמר את יכולות התקשורת שלהם בה. הדבר נעשה קשה יותר ככל שהילדים גדלים; פעולות כגון עזרה בשעורי בית, או שיחות עומק על נושאים רגישים עשויים להעמיד אתכם בפני דילמות חדשות בנוגע להקפדה על השפה. נקודות אלו יהוו הזדמנות לזמן "ישיבות צוות משפחתיות" נוספות על מנת להעריך מחדש את המצב ולהערך בהתאם.
מסגרות חינוכיות- נושא הזהות והשפה עשויים להוות קריטריון חשוב בבחירת מסגרת חינוכית עבור הילדים. גנים המתנהלים בשפה העברית עשויים להוות פיתרון מתאים למשפחות המגיעות לתקופה קצרה, או אלו המעוניינים להשריש את השפה העברית לילדיהם מגיל צעיר. מסגרות אלו עשויות גם לתת מענה לצרכים קהילתיים וחברתיים נוספים של הילד והמשפחה.
מסגרות חברתיות- בנוסף למסגרות הפורמליות, האיזור משופע בחוגים ופעילויות העשרה בשפה העברית, בהן ניתן להשתלב ולשמר את השפה. בעמק תוכלו למצוא חוגים המתנהלים בעברית, שיעורי העשרה ללימוד השפה ואף שבט צופים, הפותחים צוהר לקהילה ישראלית ענפה ותוססת. השתתפות בפעילויות אלו עשויה לזמן הכרות עם ישראלים ויצירת קשרים משמעותיים הן בין ההורים והן בין הילדים.
עזרים- נצלו את הביקורים בארץ לרכישת ספרים, תקליטורים ומשחקים בעברית, המותאמים לשלב ההתפתחותי של ילדיכם. השתמשו במוסיקה וריקוד על מנת להפוך את חווית הלימוד למהנה וקלילה. שלבו תכנים מעולם התוכן שאתם גדלתם עליו על מנת להפוך את החוויה למשמעותית גם עבורכם, ועודדו את ילדכם לשמור על קשר עם קרובים בארץ, באמצעות סקייפ, מכתבים וביקורים.
Neta נחיתה רכה, שפת המקום אוקטובר 24, 2014
מאת: יעל ליכטנשטט
אם הרהיט שאתם הכי אוהבים בבית הוא השולחן שמצאתם בגראז' סייל ועלה גרושים, אם האופניים של הבן עברו אליכם אחרי שבני הדודים גדלו כבר ואת הטרמפולינה בחצר השגתם במחיר מציאה ממשפחה שחזרה לישראל, אם כדי לצמצם בהוצאות הנסיעה האחרונה שלכם החלפתם דירות עם חברים בתל אביב והשכן לקח אתכם טרמפ לשדה התעופה, אז כנראה שגם אתם נוטלים חלק בכלכלה השיתופית.
בעולם של היום כשאנחנו מרגישים בחסרונו של הדבר הקטן ביותר, אנחנו ממהרים לרכוש אותו אונליין, בלחיצת כפתור אחת פשוטה. אך במקביל, בעוד תרבות הצריכה הולכת וגוברת, מתעוררת לה תנועה הפוכה המעודדת איפוק, חסכנות וחשיבה יצירתית.
הכלכלה השיתופית היא תנועה סוציואקונומית גלובלית המייצרת תרבות צריכה שונה. היא מעודדת את המעבר לקניית מוצרים ושירותים מקומיים בין אנשים פרטיים ולאו דווקא דרך החברות הגדולות. היא תומכת בצמיחה מקומית של עסקים קטנים, מתנגדת לצרכנות מוגזמת ומעודדת מיחזור או שימוש מחודש במוצרים ישנים. באמצעות טכנולוגיות שונות היא מנגישה לנו מוצרים ושירותים שונים הניתנים לשיתוף בין חברי הקהילה. כל אחד יכול לקחת חלק בכלכלה השיתופית והרווח המשני הוא היכולת לייצר באמצעותה קהילה תומכת ואחראית.
צורות שונות של כלכלה שיתופית מוכרות לנו בדרך זו או אחרת בחיי היום יום. הספרייה הציבורית למשל היא דוגמה מסורתית לרוח הכלכלה השיתופית בכך שהיא מאפשרת לכלל הציבור המקומי להגיע לאינפורמציה במחיר סמלי בדרך כלל, ומנגישה את הידע לכל דורש. שוקי יד שנייה הם צורות נוספות שבהן מתגלמים עקרונות הכלכלה השיתופית, גם הם מקומיים, ובמהותם הם מפיחים רוח חדשה במוצרים שכבר עברו מחזור חיים אחד או יותר. המסחר בהם נעשה בדרך כלל בין אנשים פרטיים וללא תיווך.
יותר ויותר מיזמים מנסים ליישם את המודלים האלה בדרכים יצירתיות ומעודדים אנשים להפוך את ביתם למלון, את הרכב הפרטי שלהם למונית, או לממן ביחד פרויקטים גדולים בהשקעות קטנות. פלטפורמות הכלכלה השיתופית מאפשרות לצרכנים למצוא אחד את השני ללא תיווך, לצמצם עלויות ולשתף בקלות רבה מוצרים ושירותים. הצורך בצרכנות אלטרנטיבית הולך ומתעצם לנוכח התמעטות המשאבים הכלל עולמיים וההבנה שיש להשתמש בהם בצורה נבונה ואחראית יותר. לכן בפעם הבאה, שנייה לפני שאתם לוחצים על הכפתור "בצע רכישה", תשקלו לבדוק גם כמה אלטרנטיבות שיתופיות.
יעל ליכטנשטט היא Marketing and Communications Director של OpenMarq.
OpenMarq היא פלטפורמה חדשה וחינמית המושתתת על עקרונות הכלכלה השיתופית, ובה ניתן למכור, לקנות, להלוות ולשתף מוצרים ושירותים.
OpenMarq מעודדת את קוראי Ba’Inyanim לקחת חלק בפעילות. על כל מוצר או שירות שיעלו באתר OpenMarq ייתרמו $0.5 ל– ICC.
כל שעליכם לעשות הוא להרשם, בעמוד הפרופיל למלא "ICC" במשבצת של "Referral Code" ולשתף את הקהילה שלכם בטרמפולינה שאתם כבר לא צריכים.