גילוי מרצון | עבירות מס | בתרון בר-טוב משרד עורכי דין
עבירות מס | נוהל גילוי מרצון | מאמר
מהו גילוי מרצון ?
במקרים מסוימים משרד בתרון,בר-טוב מייצג בהליך בו מבקשים לקוחות לפנות לרשויות המס במטרה לגלות לרשות המיסים עבירות שעברו וע"י כך למנוע הליכי חקירה והגשת כתב אישום פלילי.
הרצינואל מאחורי נוהל גילוי מרצון
הרציונאל שעומד מאחורי הליך גילוי מרצון הינו לעודד נישומים, עוסקים, יחידים, בעלי תפקידים בתאגידים שבצעו עבירות על חוקי המסים לדווח על הפעולות שהם ביצעו ולתקן ולהסיר את המחדל שבוצע ע"י תשלום מס ובתמורה רשות המסים מתחייבת שלא יינקטו הליכים פלילים כנגד הפונה שביצע את הגילוי מרצונו.
אולם כפי שיסופר בהמשך זהו הליך לא פשוט אשר בו הלקוח חשוף להרבה סכנות ועצם פנייתו להליך זה משולה לאדם שנתן הודאה בביצוע עבירה, ולכן מומלץ להתייעץ עם עו"ד שמכיר ושולט בצורה מקצועית בהליך זה על מנת לבחון את הסוגיות השונות.
במסגרת הליך גילוי מרצון רשות המסים תדון בעבירות של השמטת הכנסות, ניהול ספרים כוזבים, התחמקות ממס וכו'. יובהר, מדובר הן בעבירות שבוצעו בארץ והן בעבירות שבוצעו בחו"ל.
אולם עבירות בסיסיות כגון אי הגשת דוחות וניכוים לא תדון ולא תחול במסגרת הליך גילוי מרצון.
להלן הקריטריונים להליך גילוי מרצון:
1. הגילוי מרצון, מקורו בפניה כנה ולא נעשה בעקבות חקירה או בדיקה המתבצעת ע"י רשות המסים ו/או רשות שלטונית אחרת כגון : משטרת ישראל, רשות נ"ע, הרשות להלבנת הון, הרשות להגבלים עסקיים, מבקר המדינה, הכנ"ר או בית משפט וכדומה.
3. במשרדי הרשות המסים, לא הוחל בבדיקה במישור האזרחי של התיקים הקשורים לנישומים ו/או לתאגידים ו/או לשותפים שיש להם נגיעה לגילוי מרצון.
4. במצב שבו פורסם מידע באמצעי התקשורת, יחשב מידע זה כמצוי בידי רשות המסים.
להלן מספר הערות על נוהל גילוי מרצון:
התנאים שצוינו לעיל הינם תנאים מאוד רחבים. במילים פשוטות, המידע על ביצוע העבירה צריך להיות ממקור ראשוני "בתולי" ולנישום במקרים רבים לא ידוע האם מתבצעת חקירה סמויה בעניינו או האם לרשות אחרת פרט לרשות המסים יש מידע על ביצוע העבירה או האם מישהו אחר חשף כבר את המידע. זהו מצב מסוכן שיכול להעמידך מול שוקת שבורה - בנוסף לכך שלא תזכה בחיסיון הינך מנדב מידע ועוזר לרשות המסים להגיש כתב אישום כנגדך.
רשות המסים יכולה לטעון שלמרות שפנית להליך גילוי מרצון אינך עומד באחד מ 5 התנאים שצוינו לעיל ולפיכך למרות שבצעת את הליך הגילוי לא תזכה לחסינות מפני העמדה לדין. לדוגמא מתנהלת חקירה סמויה מכאן שאין לך מושג על כך ואתה פונה להליך גילוי מרצון ומנדב מידע שבסופו יפליל אותך.
משרד עורכי הדין בתרון בר-טוב ממליץ לבצע את נוהל זה אך ורק באמצעות עו"ד המכיר את הנושא וביכולתו לבחון את כל הסוגיות הרלבניטות.
יודגש, על מנת לזכות בחסינות על הגילוי להיות כן, מלא ונאות. על מבצע העבירה להסיר את המחדל ע"י תשלום מס תוך פרק זמן שקבוע מראש לרבות תשלום הפרשי הצמדה, ריבית וקנסות אזרחיים על ידי כל הגורמים הרלבנטיים בבקשה. רשות המסים מציינת כי החסינות במידה ותינתן הינה רק בתחום עבירות המס.
דוגמא להמחשה : בג"ץ 7393/07 דור- אלון תפעול תחנת דלק בע"מ נ' רשות המסים בישראל ואח'
העותרת חברת דור אלון טענה בעתירתה כי מי שכהן כמנכ"ל באותה עת בחברה ביצע ללא הרשאתה רישומים בלתי תקינים בספריה אשר גרמו לתשלומי מע"מ בסכומים מופחתים בצורה קרדינאלית מסכומי המס שאותם הייתה צריכה לשלם (עשרות מיליוני ₪ ) ולכן חברת דור אלון פנתה מיוזמתה לנוהל הליך גילוי מרצון לרשות המסים.
אולם רשות המסים סירבה להחיל את נוהל הליך גילוי מרצון וזאת משום שלטענתם התנהלה חקירה סמויה רחבת היקף ממה שנחשף ולכן לטענתם אין לתת לעותרת חסינות מפני הליכים פליליים.
לטענת רשות המסים המידע שנתקבל מהעותרת חברת דור אלון היה חלקי והנתונים אותה חשפה רשות המסים היו נכבדים ובוצעו טרם פנייתה של חברת דור אלון.
בית המשפט העליון קבע כי מדובר במחלוקות עובדתיות רבות ולכן הפורום הנאות לליבון טענות העותרת אינו בבית הדין הגבוה לצדק אלא בערכאות נמוכות יותר ולכן הוחלט מטעם זה לדחות את העתירה.
מאמר זה נכתב על ידי עו"ד עמית בר-טוב המתמחה בעבירות מס, עבירות לפי חוק איסור הלבנת הון ועבירות כלכליות.