ד"ר גולדברגר לא שקט על שמריו |ויטמינים (9) | יפה ורד | JOKOPOST
» ד"ר גולדברגר לא שקט על שמריו
ויטמינים (9)	👤מאת ורד יפה
לפני שאפנה לעסוק בנושא העיקרי של מאמר זה, אבקש לומר משהו אישי: המאמר הקודם בסדרה פורסם בחודש יוני, לפני למעלה מחמישה חודשים. כמעט לא היו תגובות למאמר והרגשתי כי הנושא אינו מעניין את ציבור הקוראים. איש מן הקוראים (היו מעט כאלו), לא ניסה לענות על השאלה שהופיעה בסופו. לפיכך, חשבתי לנטוש את כתיבת המאמרונים בנושאים מסוג זה. אני דווקא התלהבתי מאוד ממה שגיליתי בעת הקריאה על ההיסטוריה של ויטמינים שונים וחשבתי לתומי שיש בזה כדי לעניין גם את הקוראים, אך התבדיתי. בעצה אחת עם מנהל האתר, החלטתי לסיים את הסיפור על מחלת הַפֶּלַגְרָה וחסר הוויטמין הגורם לה ולנסות למצוא באוצרותיי נושאים שיכולים לעניין. מובן שאם אתבקש, אשמח מאוד לחזור לסיפור הוויטמינים.
ועתה אגש לנושא עצמו.
במאמר הקודם סיפרתי על הניסויים שערך ד"ר גולדברגר ואשר הוכיחו מעל לכל ספק כי הגורם למחלה הוא המזון. מובן שהתרופה הטובה ביותר היא לאכול מזון עשיר ומגוון, אבל הפוליטיקה מנעה הכרה בעובדה זו והעוני לא אפשר תזונה כזו. בדרך מקרה מצאו ד"ר גולדברגר ושותפו פתרון "קסם". מתן שמרים רִפֵּא ואף מנע את המחלה. מה הוא אותו חומר פלאי הנמצא בשמרים? ד"ר גולדברגר השקיע מאמצים רבים בניסיון למצוא ולבודד חומר זה, אך לפני שהצליח במשימתו, נפטר.
למרות המלצות רבות מאנשים נכבדים בעולם המדעי, הוא לא קיבל פרס נובל על מניעת המחלה וריפויה. באותן שנים עדיין הייתה ספקנות רבה לגבי קיומם של אותם חומרים מסתוריים שכונו על ידי מדען אחר בשם ויטמינים. רק כשש שנים לאחר מותו של ד"ר גולדברגר, הצליחו לבודד את החומר האחראי לפעילות הריפוי של השמרים – ניאצין שאנו מכירים אותו כוויטמין B3.
בסוף המאמר הקודם נשאלה השאלה: מדוע לדעתכם לא הופיעה מחלת הפלגרה בדרום ארה"ב בתקופת העבדות, אלא דווקא אצל החקלאים-האריסים בשנים שלאחר מלחמת האזרחים?
אוסיף עתה שאלה נוספת: מדוע הילידים בצפון אמריקה ובדרומה, שהתירס היה מרכיב עיקרי בתזונה שלהם, לא חלו בפלגרה?
השאלות הללו מעניינות לאו דווקא מדעית אלא חברתית.
בתקופת העבדות, הבעלים של העבדים התייחסו אליהם כאל רכוש יקר ומניב. הם דאגו להם למזון טוב וכמו כן לתנאי מגורים ומחיה סבירים בדיוק כפי שחקלאי היום דואג לטרקטור שלו. האינטרס של בעל העבדים היה שהם יהיו בריאים כדי שיוכלו לעבד את אדמותיו, לקצור את הכותנה וכו'. בעל החווה השקיע ממון רב ברכישת העבדים וכמובן רצה שהשקעה זו תישא פרי. כמובן היו גם כאלו שהסדיסטיות שלהם גברה על האינטרסים הכלכליים.
לעניות דעתי השאלה השנייה מעניינת יותר. מתברר כי כל החוקרים באותם זמנים, ואפילו ד"ר גולדברגר עצמו, לא שמו לב או לא ייחסו חשיבות לכך שהמחלה לא תקפה את הילידים. הסיבה לכך אינה ברורה, אך מאוד ייתכן כי היהירות שיחקה כאן תפקיד חשוב – מה כבר אפשר ללמוד מילידים מפגרים? מדוע בכלל צריך להתעניין באורחות חייהם?
זו הייתה אחת ההחמצות הגדולות בחקר הפלגרה. ייתכן מאוד כי הפתרון לייסורים של רבים בדרום ארצות הברית היה נמצא הרבה קודם לכן, גם אם לא היו מוצאים את הסיבה המדויקת.
נו, אז באמת מה עשו הילידים?
הם לא אכלו אוכל מגוון יותר וגם הם היו עניים. בשר אכלו לעיתים רחוקות ביותר כאשר מי מהם הצליח בציד, ומוצרי חלב כלל לא היו להם. מה הוא אם כן הסוד? מהיכן קיבלו את הניאצין? התשובה מפליאה: הם קיבלו אותו מן התירס.
הסוד נעוץ בתהליך שבו השתמשו הילידים להכנת התירס לפני טחינתו לקמח. מקמח זה הם הכינו את הדייסות, את לחם התירס ואת הטורטיות. הילידים הכניסו את גרגירי התירס לדוודים שהכילו אפר של מדורות ומים. לאחר ההרתחה הם השרו את הגרגירים למשך הלילה ולמחרת סיננו, טחנו וייבשו את העיסה. גם היום מכינים כך את העיסה להכנת הטורטיות במקסיקו, אלא שבמקום אפר של מדורה משתמשים באבקת סיד.
הן אפר מדורה והן אבקת סיד הם חומרים בסיסיים מאוד (ההפך מחומציים) וגורמים לפירוק מסוים של עמילן התירס. התהליך הזה הופך את העיסה לקלה יותר לעיבוד ולכן השתמשו בו, ודבר נוסף וחשוב: הוא הופך את הניאצין שבתוך התירס לזמין לאדם האוכל אותו. תהליך זה נקרא בשם הארוך ניקסטמליזציה. זו מילה משפת האצטקים – ניקסה הוא אֵפֶר וטמלי הוא בצק.
אילו למדו החקלאים הלבנים את דרך הכנת התירס מן הילידים המנוסים, היו מקבלים לא רק בצק נוח יותר לעיבוד, אלא גם לא היו לוקים באותה מחלה איומה. אך כאמור לא רק הם לא למדו מדרכי הילידים, אלא גם כל החוקרים והמומחים שניסו למצוא את הגורם לפלגרה.
צפירת ארגעה: אכן הפלגרה היא מחלה איומה, אך כיום כמעט לא נתקלים בה. היות והוויטמין נמצא במגוון רב של מזונות כגון בשר, ביצים, ירקות שונים, דגים, מוצרי חלב וכו' – אין בדיאטה שלנו מחסור בו. אפשר לאכול תירס, לחם תירס וטורטיות מתירס שלא עבר ניקסטמליזציה.
סוף דבר: אם תרצו לקנות טורטיות ותראו את האריזה הבאה:
המילה ניקסטמל לא תראה לכם מוזרה. תדעו שהתירס לצורך הכנת טורטיות אלו, עובּד בשיטה המסורתית של הילידים ביבשת אמריקה.
ד"ר גולדברגרד"ר יפה ורדוויטמין B3ניאציןפלגרה
יונה פוקס דצמבר 26 2019, 09:54
כעת אני מבינה את המשיכה המאגית שלי
לתירס
יפה ורד דצמבר 26 2019, 13:46
התירס והמגיה
תירס הוא אכן דבר טעים ובריא. כמובן שאין להגזים בשל תכולת הפחמימות הגבוהה שלו. כאמור אנו לא מקבלים את הניאצין הדרוש לנו מתירס, אבל יש מספיק במזון האחר.
רבקה חרובי דצמבר 26 2019, 20:40
ההסטוריה מעניינת הכתיבה נחמדה וקלה להבנה,
חשוב זתתנו גם הסברים מעשיים על ויטמינים שונים ולמה הם עוזרים והיכן הם נמצאים. כמו שכתבתם בזמנו.
יפה ורד דצמבר 27 2019, 10:33
תפקיד b3 בגוף ומקורות במזון
תודה על ההערה החשובה. רק לאחר ששלחתי את הכתבה, שמתי לב לכך שהפעם שכחתי שני דברים חשובים מאד:
1. מאילו מזונות אנו מקבלים ויטמין זה
2. חשוב עוד יותר-מה תפקידו בגוף. בקרוב אכתוב מאמרון השלמה קטן ובו אתקן את מה שהחסרתי
תודה על הההערה
ט. דצמבר 27 2019, 13:13
האם אפשר מאמר בדיקות שתן
מקבלים תוצאות מקופת חולים עם כל מיני דברים באנגלית ומי יכול להבין מה זה אומר.
יפה ורד דצמבר 29 2019, 09:31
ברור לי שיש צורך בפרוש של בדיקות, מדוע הן מבוצעות ומה משמעותן. אם תובאנה לי דוגמאות של טופס בדיקות שאינו מובן אשתדל להסביר, אבל חשוב לדעת: את ההשלכות הרפואיות רק רופא יכול לתת ואני אינו רופאה
מנשה קורמן דצמבר 28 2019, 18:10
גם אני חושב שהסברים שמובנים גם למי
שאינם מקצועני רפואה, שיכולים ללמד על מחלות ובעיות ומה המשמעות שלהם, ואותו דבר על בדיקות ותרופות, זה הדבר הכי נחוץ.
יפה ורד דצמבר 29 2019, 09:33
פרשנות בדיקות
לאור המלצותיך והמלצת הקורא הקודם, אשקול את האפשרות לכתוב על בדיקות דם שונות בהן אני מתמצאת. אני מדגישה, איני מתמצאת בכל סוגי הבדיקות. כמו כן הרופא הוא הסמכות בנושא המשמעות המעשית של תוצאות בדיקות.
לצערי איני רוקחת או פרמקולוגית ולא אוכל לתרום דבר בנושא בתרופות
12/07/20, 9:30 👤מאת אבי ביצור (4 תגובות)