נוטריון בנתניה | נוטריונים | חוק הנוטריונים | דוד דוד נוטריון בנתניה
חוק הנוטריונים, התשל"ו - 1976
פרק א' – רישוי
1.	רישיון נוטריון יינתן מאת ועדת רישיונות של שבעה שימנה שר המשפטים, מהם שניים ע"פ הצעת לשכת עורכי הדין ; היו"ר יהיה משפטן עובד מדינה, שני חברים לפחות יהיו נציגי ציבור וחבר אחד לפחות יהיה נוטריון.
2.	(א) מי שנתקיימו בו כל אלה, כשיר להיות נוטריון :
(1) הוא אזרח ישראלי או תשוב קבע בישראל ; לעניין זה "תושב קבע בישראל" – מי שהוא בעל רישיון לישיבת קבע בישראל לפי חוק הכניסה לישראל התשי"ב – 1952 ;
(2) הוא חבר לשכת עורכי הדין ונתמלאה בו אחת מאלה :
(א) עסק במקצוע של עורך דין 10 שנים לפחות מתוכן חמש וחצי שנים לפחות שיראל.
(ג) עסק במקצוע של עורך דין 10 שנים לפחות מהן שנתיים לפחות שיראל, והגיש בקשתו לרישיון תוך שבע שנים מהיום שבו היה לראשונה תושב ישראל.
(3) לא הורשע שיראל או מחוצה לה בעבירה פלילית שיש בה משום קלון.
(4) לא הוצע ולא הושעה מלשכת עורכי הדין בישראל ע"פ פסק דין סופי בהליכים משמעתיים, למעט הליך ע"פ סעיף 78 לחוק לשכת עורכי הדין התשכ"א – 1961 (להלן : "חוק הלשכה") ולא בוטל רישיונו ולא הותלה תקפו בהליכים משמעתיים לפי חוק נוטריונים למסמכים יוצאי חוץ התש"י – 1950 ;
(5) ועדת הרישיונות מצאה אותו ראוי להיות נוטריון, לאחר שנתנה את דעתה, בין השאר, לעונשים משמעתיים שהוטלו עליו לפי חוק הלשכה או חוק נוטריונים למסמכים יוצאי חוץ התש"י – 1950, תוך 10 שנים לפני מתן הרישיון, פרט לאלה האמורים בפסקה 4.
(ב) ועדת הרישיונות רשאית לתת לאדם רשיון נוטריון אף אם הורשע כאמור בסעיף קטן (א)(3) אן עברו עשר שנים מיום שגמר לרצות את עונשו, ואף אם הוטל עליו אחד העונשים האמורים בסעיף קטל (א)(4) אם עברו עשר שנים מיום שבו הוטל העונש.
(ג) ועדת הרישיונות רשאית להתנות מתן רישיון נוטריון בהשתתפות בהשתלמות, כולה או חלקה, כפי שתקבע הוועדה.
3.	לעניין האמור בסעיף 2(א)(2), דין תקופת כהונת שופט, כחבר בית דין דתי או בתפקיד משפטי אחר ששר המשפטים אישר אות ובצו לצורך סעיף זה, כדין תקופת עיסוק במקצוע של עורך דין בישראל, ודין תקופת כהונה כשופט או כנוטריון בחוץ לארץ כדין תקופת עיסוק במקצוע של עורך דין בחוץ לארץ.
4. (א) מצאה הוועדה שנתמלאו במבקש הרישיון תנאי הכשירות המפורטים בסעיף 2(א) או החליטה שיש מקום להשתמש בסמכות לפי סעיף 2(ב), תפרסם את הבקשה במועד ובדרך שנקבעו בתקנות.
(ב) כל אדם רשאי להגיש לוועדת הרישיונות, במועד ובדרך שנקבע ובתקנות, התנגדות מנומקת להענקת הרישיון למבקש, אך לא תדחה הועדה את הבקשה על סמך התנגדות לפני שנתנה למבקש הזדמנות להשמיע טענותיו.
5. בטרם יתחיל נוטריון לכהן :
(1) יחתום את שמו בפנקס הנוטריונים שינהל בפיקוחו של שר המשפטים.
(2) ימסור למי ששר המשפטים הסמיכו לכך, דוגמא של חתימתו ושל חותמו, בדרך שנקבעה בתקנות.
6. (א) בעל רשיון נוטריון ישלם, לא יאוחר מה -31 בינואר של כל שנה, אגרה שנתית ששיעורה נקבע בתקנות. לא שולמה אגרה שנתית, ייווספו לה תוספות אלה :
(1) שולמה האגרה בתקופה שבין 1 בפברואר ובין 1 במרס – 10%.
(2) שולמה האגרה בתקופה שבין 1 באפריל ובין 1 בספטמבר – 50%.
(3) שולמה האגרה אחרי 30 בספטמבר – 100%.
(4) שולמה האגרה אחרי שנה פלונים, תישא במוסף לתשלום כפל האגרה כאמור בפסקה (3), גם הפרשי הצמדה על סכום האגרה שנקבע, לפי מדד המחירים לצרכן שמפרסמת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, מן המדד שפורסם בחודש דצמבר שקדם למועד תשלום האגרה של אותה השנה עד המדד שפורסם לאחרונה לפני תשלומה בפועל.
(ב) נוטריון שלא שילם אגרה שנתית לחמש שנים, יפקע תקפו של רישיונו.
(ג) שר המשפטים רשאי לקבוע בתקנות שיעור שונה של אגרה שנתית לבעל רישיון נוטריון שהוא בגיל שבעים שנה או יותר.
פרק ב' סמכויות הנוטריון
7.	נוטריון מוסמך :
(1) לאמת חתימה על מסמך.
(2) לאשר שהחתום על מסמך, בשם זולתו, היה מוסמך לכך.
(3) לאשר נכונות העתק של מסמך.
(4) לאשר נכונות תרגום של מסמך.
(5) לקבל ולאשר תצהיר והצהרה אחרת.
(6) לאשר שאדם פלוני חי.
(7) לאשר נכונותה של רשימת מצאי.
(8) לערוך העדה של מסמך סחיר.
(9) לערוך מסמך או לעשות בו פעולה אחרת שהעריכה או עשיית הפעולה בידי נוטריון דרושה ומותרת ע"פ דין, לרבות דין של מדינת חוץ, או ע"פ מסמך אחר.
(10) להשתמש בסמכויות של נוטריון ציבורי ע"פ דין אחר.
(11) לאמת הסכם ממון בין בני זוג, שנכרת לפני נישואין.
8.	פעולה מן הפעולות המפורטות בסעיף 7(1), (3), (7), (8) ו – (9), כשהמסמך הנוטריוני דרוש לצרכי שימוש בחוץ לארץ, לרבות נציגות של מדינת חוץ בישראל, לא תיעשה אלא בידי נוטריון.
9.	אין בהוראות פרק זה, כדי למנוע עשית פעולה בידי עובד ציבורי המוסמך לכך במילוי תפקידו או בידי אדם אחר המוסמך לכך ע"פ חיקוק.
פרק ג' – דרכים ותנאים לביצוע פעולה נוטריונית
10.	(א) לא ישתמש נוטריון בסמכות מסמכויותיו בעניין של עצמו, של קרובו, של שותפו, של עובדו או של תאגיד שהוא בשליטתו.
(ב) לעניין סעיף זה, "קרוב" של הנוטריון :
(1) בן זוג.
(2) הורה, הורה הורה, והרה בן זוג, צאצא, צאצא בן זוג ובני זוגם של כל אחד מאלה.
11.	לא יאמת נוטריון חתימתו של אדם על מסמך אלא אם החותם עמד לפניו, זוהה וחתם בפניו על המסמך.
12.	לא יאשר נוטריון שהמסמך פלוני הוא העתק נכון מהמקור, אלא אם המקור הוצע לפניות והוא השווה זה אל זה ומצאם שווים.
13.	לא יאשר נוטריון את נכונותה של רשימת מצאי אלא אם ערך אותה או נערכה בפניו והוא בקי בנושא המצאי.
14.	לא יאשר נוטריון שהחתום על מסמך בשם זולתו זכאי לחתום עליו כך, אלא אם זכותו לחתום הוכחה לנוטריון על ידי מסמכים שיש בהם ראיה לדבר, ואם חתם בשם תאגיד, ע"י פנקס המתנהל ע"פ חיקוק, בין בידי עובד ציבורי ובין בדרך אחרת, או על ידי מסמך אחר שיש בו ראיה לדבר.
15.	לא יאשר נוטריון נכונותו של תרגום אלא אם הוא שולט בשפה שבה נערך המקור ובשפה שאליה תורגם, הוא עצמו ערך את התרגום או בדק את נכונותו.
16.	לא יאשר נוטריון כי ביום פלוני היה אדם פלוני בחיים אלא אם עמד לפניו האדם באותו יום וזוהה.
17.	לא ישתמש נוטריון בסמכותו לגבי מסמך שאינו מבויל כדין.
18.	שר המשפטים רשאי לקבוע בתקנות דרכים ותנאים נוספים שבהם יבצע נוטריון פעולה נוטריונית ובין השאר, רשאי הוא לקבוע הוראות בדבר :
(1) בירור כשרותו המשפטים של המתייצב לפני לשם ביצוע של הפעולה הנוטריונית ואת היותו מבין אל נכון את משמעות הפעולה.
(2) רשומות שעל הנוטריון לנהל על הפעולות הנוטריוניות שביצע, העתיקם ממסמכים שפעל בהם, שעליו להשאיר בידו, ודרכי השמירה של כל אלה ומשך זמנה.
פרק ד' – התוצאות של פעולה נוטריונית
19.	אישורו של נוטריון לפי חוק זה והתקנות על פיו, יהיה ראיה מספקת בהליך משפטי, ללא צורך בראיה נוספת, לדברי הנוטריון ולמעשיו ולדברי אחרים ולמעשיהם שאמרו או עשו בפניו, הכל כאמור באישור.
20.	(א) יפויי כח כללי, ויפויי כו לביצוע עסקאות במקרקעין הטעונות רישום במרשם המקרקעין, לא יהיו בני תוקף, אלא אם ערך אותם נוטירון או אימת את החתימות שעליהם, כאמור בחוק זה ובתקנות על פיו. הוראה זו אינה גורעת מסעיף 91 לחוק הלשכה.
(ב) סעיף זה אינו חל על יפו יכו שניתן בחוץ לארץ לפי דיני המקום שבו ניתן.
פרק ה' – אתיקה מקצועית
21.	נוטריון ישמור על כבוד המקצוע ויימנע מכל דבר העלול לפגוע בכבוד המקצוע.
22.	במילוי תפקידיו יפעל נוטריון בנאמנות ובמסירות. נתבקש הנוטריון לבצע פעולה בשביל יותר מאדם אחד, חב הוא בנאמנות שווה לכל הצדדים ואין נפקא מינה מי מהם משלם את שכרו.
23.	נוטריון לא יעשה, במישרין או בעקיפין, פרסומת לעיסוקו אלא בהתאם לכללים שהותקנו לפי סעיף 55 לחוק הלשכה. כן יחולו על הנוטריון הכללים שהותקנו לפי הסעיף האמור, לעניין ציון השם והמקצוע.
24.	לא ישדל נוטריון, בעצמו או ע"פ אחר, למסור לו עבודה מקצועית.
25.	לא ישתמש נוטריון לציון מקצועו אלא בתואר "נוטריון" או בתואר לועזי מקביל שנקבע בתקנות ובתואר זה בלבד. אין בהוראה זו כדי למנוע את השימוש בתואר אקדמי או בתואר שדין אחר מסדיר את השימוש בו.
26.	(א) נוטריון לא יעסוק במקצוע בשותפות עם מי שאינו נוטריון, ולא ישתפו בהכנסותיו בתמורה לשירותים, לסיוע או לתועלת אחרת למקצועו. אולם רשאי נוטריון לשתף בהכנסותיו את אלמנתו ואת היתומים הקטינים של כל אחד מאלה :
(1) שותפו או שותפו שפרש, אם נפטר בעודו נוטריון.
(ב) נוטריון יצבע פעולה נוטריונית בשמו בלב, אף אם הוא עוסק בשותפות עם נוטריון אחר.
(ג) סעיף זה אינו בא למנוע שותפות בין עורך דין שהוא נוטריון לבין עורך דין שאינו נוטריון.
27.	במילוי תפקידו לא יעבוד הנוטריון כשכיר.
28.	(א) נוטריון ישמור בסוד כל דבר שהובא לידיעתו ע"י מי שנזקק לשירותיו שנעשו ע"פ דין, זולת אם נאמר אחרת בחיקוק או אם ויתר הלקוח בכתב על שמירת הסודיות.
(ב) העובד בשירותו של נוטריון ישמור על סודיות העניינים המגיעים לידיעתו במהלך שירותו באותה מידה שבה חייב הנוטריון בעצמו לשמור על סודיותם.
(ג) נוטריון חייב לנקוט אמצעים סבירים כדי להבטיח שעובדיו ישמור על הסודיות כאמור בסעיף זה.
29.	לא ישתמש נוטריון בידיעה שהגיעה אליו במילוי תפקידו ממי שנזקק לשירותו לכל מטרה זולת למען אותו אדם שנזקק לשירותו כאמור או ברשותו.
פרק ו' – ניהול ושמירת מסמכים
30.	שר המשפטים רשאי להקים ארכיון מרכזי למסמכים נוטריונים ולחייב נוטריונים לשלוח לארכיון זה, במועד שנקבע בתקנות, עותק ממסכמים או מסוגי מסמכים כפי שנקבע בתקנות באישור ועדת החוקה חוק ומשפט של הכנסת.
31.	נוטריון ינהל ספרים בקשר למילוי תפקידו, ובהם יירשמו פעולותיו בדרך שנקבעה בתקנות.
32.	שר המשפטים יקבע תקנות :
(1) את סוגי הזכאים לעיין במסמכים אשר בארכיון המרכזי למסמכים נוטריוניים, לרבות מסמכים שנמסרו לפי סעיף 54, את סוגי הזכאים לקבל העתקים מהם, ואת סדר העיון וקבלת ההעתקים.
33.	(א) נוטריון יעמיד את המסמכים שעליו לשמור ואת הספרים שעליו לנהל, לפי חוק זה, לביקורת מי ששר המשפטים מינהו לכך.
(ב) דרכי הביקורת יקבעו בתקנות.
(ג) מי שנתמנה לערוך ביקורת לפי סעיף זה, ישמור בסוד כל דבר שבא לידיעתו במילוי תפקידו ולא ישתמש בידיעה כאמור אלא במילוי תפקידו. הוראה זו אינה חלה על גילוי שנצטווה עליו בחקירה ע"פם דין או בהליך משפטי.
פרק ז' – שיפוט משמעתי
34. נוטריון אשם בעבירת משמעת אם :
(1) עבר על כללי האתיקה המקצועית כפי שנקבעו בפרק ה'.
(2) לא קיים את המוטל עליו לפי הוראות חוק זה והתקנות שהותקנו לפיו או התרשל בקיום המוטל עליו כאמו.
(3) עשה מילוי תפקידו כנוטריון פעולה שלא היה מוסמך לה בחיקוק.
(4) נתן אישור שידע או היה חייב לדעת שהוא כוזב.
(5) גבה או דרש בעד שירותיו שכר שהוא למעלה מן הקבוע מכוחו של חוק זה, או גבה או דרש, ללא טעם מספיק, שכר שהוא למטה מן הקבוע מכוחו של חוק זה.
(6) הורשע בישראל או מחוצה לה בעבירה שיש בה משום קלון.
35.	הדיון בעבירות משמעת לפי פרק זה יהא לפני בית הדין המשמעתי המחוזי שהוקם לפי חוק הלשכה (להלן : "בית הדין") והרכבו לעניין זה יכלול שני נוטריונים לפחות.
36.	היועץ המשפטי לממשלה או נציגו רשאים, בין ביוזמתם ובין ע"פ תלונת אדם אחר, להגיש קובלנה לבית הדין בשל עבירת משמעת ולהתייצב ולטעון בלכ הליך לפי פרק זה.
37.	(א) הסמכויות של בית הדין וסדרי הדין בדיון לפי פרק זה יהיו סמכויות וסדרי דין בדיון לפי הפרק השישי לחוק הלשכה, זולת אם נקבע אחרת בחוק זה או על פיו. כן יחולו סעיפים 64 ו – 80 לחוק הלשכה בשינויים המחויבים.
(ב) שר המשפטים רשאי לקבוע בתקנות, סדרי דין מיוחדים בהליכים לפי פרק זה.
38.	ראה בית דין שיש לערוך חיפוש כדי להבטיח הצגה של תעודה או מסמך הדרושים לחקירה בעבירת משמעת או לדיון, רשאי הוא ליתן צו חיפוש. הצו יבוצע כדרך צו חיפוש לפי פקודת סדר הדין הפלילי (מעצר וחיפוש) [נוסח חדש] התשכ"ט – 1969.
39.	(א) ואלה הם אמצעי המשמעת שבית הדין מוסמך להטיל על הנוטריון.
(3) קנס בסכום שלא יעלה על 20,000 לירות לכל עבירה.
(4) התליית תוקפו של הרישיון לתקופה קצובה שלא תעלה על חמש שנים.
40.	לבית הדין יהיו בנוסף לאמור בסעיף 39 גם הסמכויות האמורות בסעיף 69 לחוק הלשכה, כן יחולו סעיפים 73 ו – 74 לחוק הלשכה.
41.	(א) הנוטריון והיועץ המשפטי לממשלה או נציגו רשאים לערער על פסק הדין של בית הדין לפני בית הדין המשמעתי הארצי, שהוקם לפי חוק הלשכה, במועד ובדרך שמערערים על פסק דין של בית הדין שניתן בהליכים לפי חוק הלשכה.
(ג) על פסק הדין של בית הדין המשמעתי הארצי לפי סעיף זה רשאים הנוטריון והיועץ המשפטי לממשלה או נציגו לערער בפני בית משפט המחוזי בירושלים תוך שלושים יום מיום שהודע להם פסק הדין של בית הדין הארצי.
42.	(א) בית הדין רשאי להשעות נוטריון :
(1) שהוגש נגדו כתב אישור בבית משפט בשל עבירה פלילית שעבר במילוי תפקידו ושבנסיבות העניין היה בה משום קלון.
(2) שהועמד לפניו לדין לפי חוק זה בעניין שבו עלול בית הדין להחליט על התליית תוקפו של הרישיון או על ביטולו.
(ב) השעייתו של נוטריון לפי סעיף קטן (א)(1) תהא עד לפסק דינו בבית המשפט, ואם הורשע והובא דבר ההרשעה לפני בית דין, עד לפסק הדין של בית הדין לפי חוק זה. לא הובא הדבר לבית הדין תוך שלושים יום מיום שבו נעשה הפסק המרשיע סופי, או שבוטלה ההרשעה, בטלה ההשעיה.
(ה) רשאי הנוטריון לערער על החלטת בית הדין להשעותו כאילו היה פסק דין, וסעיף 41 יחול בשינויים המחויבים, אולם הגשת הערעור לא תעכב את ההשעיה.
פרק ח' – סיום הכהונה והפסקתה
43. רישיונו של נוטריון בטל אם נתקיימה אחת מאלה :
(1) שר המשפטים ביטל את הרישיון ע"פ בקשת הנוטריון.
(2) הנוטריון חדל להיות אזרח ישראלי.
44. נוטריון שהתקיימה בו אחת מאלה :
(1) חברותו בלשכת עורכי הדין הופסקה מכוח האמור בסעיף 52א' לחוק הלשכה.
(2) הגביל את חברותו בלשכת עורכי הדין כאמור בסעיף 52ב' לחוק הלשכה.
(3) חברות ובלשכת עורכי הדין הושעתה לפי סעיף 49 לחוק הלשכה.
(4) הושעה זמנית לפי סעיף 78 לחוק הלשכה.
יהא תוקף רישיונו מותלה כל עוד ההפסקה, הגבלת החברות או ההשעיה בעינן עומדות.
פרק ט' – אימות חתימת נוטריון
45. (א) חתימתו של נוטריון, בתוקף תפקידו לפי חוק זה והתקנות על פיו, על גבי מסמך הנועד לשימוש מחוץ לישראל, תאומת, ע"פ בקשת מעוניין, בידי רשם בית משפט שלום או עובד מדינה שמונו לכך בידי שר המשפטים.
פרק י' – שונות
46. שר המשפטים רשאי לקבוע בתקנות :
(1) את שיעור השכר שיקבל נוטריון בעד שירותיו לפי חוק זה ואת מקרי הפטור משכר.
47.	נוטריון המשתמש בסמכותו לגבי מסמך ביודעו כי המסמך נועד לביצוע עבירה פלילית או שבעריכתו היה משום עבירה פלילית, דינו מאסר שלוש שנים או כדינו של האשם באותה עבירה, הכל לפי העונש החמור יותר.
48.	מי שאינו מוסמך לכהן כנוטריון ומתחזה להיות נוטריון, דינו מאסר שלוש שנים.
49.	(א) מי שעושה פעולה מן הפעולות שנתייחדו לפי סעיף 8 לנוטריון בלי להיות מוסמך לכך ע"פ דין :
(1) דינו קנס 10,000 לירות.
(2) אינו זכאי לשכר בעד הפעולה, ואם שולם שכר, יחזיר אותו למי ששילמו.
50.	בתחום של רשות מקומית שבו בית משפט שלום ואין בו משרד נוטריון, רשאי שר המשפטים למנות עובד המדינה הממלא תפקיד באותו בית משפט להשתמש בסמכויות נוטריון, כולן או מקצתן, ודין הפעולה שנעשתה בידי עובד המדינה מכוח סמכויות אלה כדין פעולה של נוטריון.
50א. (א) נציגים דיפלומטים ונציגים קונסולרים של ישראל כמשמעותם בסעיף 29 לפקודת הראיות [נוסח חדש] התשל"א – 1971, מוסמכים להשתמש בחוץ לארץ בסמכויות נוטריון, ודין פעולה שנעשתה בידי נציג כאמור בכוח סמכויות אלה כדין פעולה של נוטריון. נציג כאמור לא ישתמש בסמכויות נוטריון, אלא לאחר שישתתף בהשתלמו תקצרה, במתכונת שיקבע המנהל הכללי של מרד החוץ, או מי שהוא הסמיך לכך, בהתייעצות ועדת הרישיונות.
(ב) על אף האמור בסעיף קטן (א) רשאי שר המשפטים, בהסכמת שר החוץ, לקבוע בתקנות את שיעור השכר שיקבל נציג דיפלומטי או קונסולרי בעד שירותיו לפי חוק זה, בשינוי מהשכר שנקבע לפי סעיף 46(1). שכר כאמור ישולם לאוצר המדינה ויכול שיהא שונה במדינות השונות שבהן ייגבה ושיקבע במטבע המדינה שבה יגבה.
51.	-----חסר----
52.	בסעיף 29 לפקודת הראיות [נוסח חדש], התשל"א – 1971, בהגדרה "תעודה ציבורית",אחרי המילים "גוף אחר בעל סמכות שיפוטית או מעין שיפוטית" שבפסקה (2) להגדרה, יבוא "נוטריון".
53.	בסעיף 22 לחוק הירושה התשכ"ה – 1965, אחרי סעיף קטן (ו) יבוא :
"(ז) לעניין סעיף זה דין נוטריון כדין שופט. "
54.	(א) הוקם ארכיון מרכזי למסמכים נוטריוניים, יימסרו לו למשמרת בכפוף לאמור בחוק הארכיונים התשט"ו – 1955, המסמכים הנוטריוניים וספרי הנוטריון הציבורי שעל יד בית המשפט.
(ג) מי שהיה נוטריון למסמכים יוצאי חוץ בתכוף לפני תחילתו של חוק זה, ינהג בהעתקים של אישורים נוטריונים שעליו לשמרם אותה שעה, כאילו חוק זה לא התקבל.
(ה) מי שהיה נוטריון למסמכים יוצאי חוץ ועבר לפני תחילתו של חוק זה עבירת משמעת לפי חוק נוטריונים למסמכים יוצאי חוץ התש"י – 1950, יראו אותה עבירה כעבירת משמעת לפי חוק זה.
(ו)מיום ב' בסיון התשל"ו (31 במאי 1976) עד ליום תחילתו של חוק זה, לא יינתן לאדם רישיון לכהן כנוטריון לפי חוק הנוטריונים למסמכים יוצאי חוץ התש"י – 1950, ולא תדון ועדת ההמלצות בבקשת אדם לקבלת רישיון כאמור, אלא אם נתנה ועדת ההמלצות את המלצתה עד יופ יז' בסיון התשל"ב (30 במאי 1972) או הוגשה הבקשה עד יום זה, הכל לפי העניין.
55.	שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.
56.	תחילתו של חוק זה בתום שנה אחת מיום פרסומו ברשומות, זולת סעיף 54 (ו) שתחילתו ביום ב' בסיון תשל"ו (31 במאי 1976).
צור קשר עם הנוטריון לקבלת שירותי נוטריון בנתניה >>