בטיחות וגהות בישראלעריכה
הרציונאל העומד מאחורי הטלת האחריות בראש ובראשונה על המעסיק היא בשל כך שהמעסיק מכיר את המפעל ואת התהליכים המתרחשים בו בכל עת ועת באופן הטוב ביותר. בהתאם, בידיו מצויים או למצער אמורים להיות מצויים, הכלים הטובים ביותר להכרת תהליכי העבודה, החומרים והציוד המצויים במקום העבודה ובכלל זה הסיכונים הצפים ונגרמים עקב השימוש בהם, וכן הוא בעל האמצעים לשמירה על בטיחות ובריאות העובדים. כמו כן, מטיל חוק ארגון הפיקוח את החובה על המעסיק למנות, במצבים מסוימים, גופי בטיחות פנים מפעליים ובכלל זה, נאמן בטיחות, ועדת בטיחות וממונים על הבטיחות. בנוסף, מחויב המעסיק להסתייע בגופי בדיקה חיצוניים בעלי מומחיות מיוחדת לנושאים המחייבים התמחות מקצועית ייחודית. כך למשל, קיימים בודקים מוסמכים בתחומים השונים, לרבות למתקני הרמה, מעליות, עגורנים וכיוצא בזה, בודקים מוסמכים לגורמי סיכון כימיים ופיזיקאליים, בהם חייבים המפעלים להסתייע לצורך קיומן של הבדיקות השונות המתחייבות על פי הדין. כמו כן, רשאים המפעלים להסתייע בגורמים חיצוניים לשם ביצוע הדרכות לעובדים בתחומים השונים. החוקים והתקנות השונים אף מטילים חובות על העובדים עצמם, בכל הנוגע לשמירה על בטיחותם.
דרישות התקנותעריכה
תקן ISO 45001עריכה
התפתחות תוכנות HSEQעריכה
יעוד תוכנות HSEQעריכה
שינויים בתכולות תוכנות HSEQעריכה
אוחזר מתוך "https://he.wikipedia.org/w/index.php?title=HSEQ_Managment_Software&oldid=27248620"
נערך לאחרונה ב־12 בפברואר 2020, בשעה 22:01