"חוק ההתייעלות" החדש דווקא פוגע בזכויותיהם של נפגעי תאונות הדרכים - בריאות - הארץ
"חוק ההתייעלות" החדש דווקא פוגע בזכויותיהם של נפגעי תאונות הדרכים
* החוק המעביר את האחריות לכיסוי ההוצאות הרפואיות של נפגעי תאונות דרכים מחברות הביטוח לקופות החולים, הפך נפגעים רבים לקורבנותיה של שיטת הטרטור. גם בית המשפט אינו נותן פתרון למצב
"חוק ההתייעלות", שנכנס לתוקפו בינואר 2010, חולל מהפכה דרמטית הפוגעת בזכויותיהם של נפגעי תאונות דרכים. עד לחקיקת החוק, היו נפגע תאונות דרכים זכאים לכיסוי מלא של ההוצאות הרפואיות מחברת הביטוח של הרכב שלהם או מזו של הרכב השני המעורב בתאונה. קופות החולים קיבלו החזר מחברת הביטוח על טיפולים שהעניקו לנפגעי תאונות.
במצב המשפטי שנוצר בעקבות החוק החדש, חברות הביטוח פטורות מהחובה לשאת בהוצאות הרפואיות של נפגעי תאונות דרכים. הוצאות אלה מכוסות בסל הבריאות. הטיפול בנפגעים ומימונו, עברו לידיהן של קופות החולים, שזכאיות לקבל לשם כך תשלום שנתי גלובלי מחברות הביטוח, דרך הביטוח הלאומי.
הנפגע, שבעבר היתה לו כתובת אחת - חברת הביטוח - נאלץ לפנות עתה לשתי כתובות. בכל הקשור להוצאות רפואיות, הוא כפוף לקופת החולים שלו ולתנאי סל הבריאות. כדי לקבל החזר מחברת הביטוח, עליו להוכיח שאינו זכאי לקבל שירות מסוים מקופת החולים. לא פעם הנפגע זקוק לטיפול רפואי דחוף, אבל חברת הביטוח וקופת החולים אינן מסכימות מי מהן צריכה לשאת בעלות הטיפול.
לכאורה, הנפגע צריך לפנות לבית המשפט ושם לתבוע את נזקיו מחברת הביטוח, ובד בבד להגיש לבית הדין לעבודה תביעה נגד קופת חולים. כך מתנהל עניינו בשתי ערכאות שונות, בהליכים כפולים ויקרים, שעשויים להביא לתוצאות סותרות.
בתיק אחד פסקה באוקטובר 2011 השופטת בטינה טאובר מבית המשפט המחוזי בחיפה, כי אין לאלץ את הנפגע לנהל שני משפטים מקבילים בשתי ערכאות שונות. השופטת קבעה כי אפשר לצרף את קופת החולים לתביעת הנזיקין נגד חברת הביטוח, על מנת להכריע בכל השאלות הרלוונטיות.
שבועות ספורים אחר כך קבעה בינואר 2010 השופטת אסתר דודקביץ מבית המשפט המחוזי של מחוז מרכז, כי לבית המשפט אין סמכות לדון בתביעה נגד קופת החולים ולכן אין מנוס מלהפנות את הנפגע להגיש תביעה נפרדת לבית הדין לעבודה. באמצע יולי נתן בית המשפט העליון החלטה המאשרת את גישתה של השופטת דודקביץ.
לכאורה, הפסיקה מתחייבת מהוראות החוק, אבל מבחינתם של מאות אלפי נפגעי תאונות דרכים, שייאלצו לנהל הליכים משפטיים סבוכים בשתי ערכאות נפרדות, תוצאת הפסיקה בלתי נסבלת.
כידוע, נפגעי תאונות דרכים זקוקים לעתים קרובות לטיפולים מצילי חיים, שבגינם דרושה התחייבות מיידית לכיסוי עלות הטיפול. מה יעשה נפגע שקופת החולים תסרב לתת לו התחייבות, וכשיפנה לחברת הביטוח זו תסביר לו כי עליו לשוב ולבקש סיוע מקופת החולים? מאז התקבל החוק, נפגעי תאונות רבים נופלים בין הכיסאות. במקום לקבל את זכויותיהם הם עדים להתקוטטות בין קופות החולים וחברות הביטוח ונאלצים לנדוד בין בתי משפט כדי לקבל טיפול רפואי המגיע להם על פי חוק.
כדוגמה אפשר לחשוב על אדם שנפגע בתאונה ואושפז בבית חולים, שרופאיו קובעים כי עליו לעבור לטיפול במוסד שיקומי. קופת החולים מסרבת לתת התחייבות לטיפול במוסד השיקומי, בטענה שאין מניעה שהאיש יקבל טיפול שיקומי במסגרת ביתית. הרופאים סבורים שטיפול במוסד מתאים יותר לצרכיו של הנפגע. בית החולים לוחץ על המאושפז לפנות את המיטה. הוא פונה לחברת הביטוח, אבל היא מתכחשת לחובותיה כלפיו ומפנה אותו לקופת החולים. לפי פסיקת העליון, על הנפגע לפתוח הליכים בשתי ערכאות, שעד לסיומם יחלוף לא מעט זמן ותוצאותיהם עלולות להיות סותרות. כך או כך, ברור שההתחייבות הנדרשת תינתן כעבור זמן רב מאוד והליך השיקום עלול להיפגע.
בית המשפט העליון צפה סיטואציה כזאת, אבל הותיר את פתרון הבעיה לחברות הביטוח. ביסוד ההחלטה עמדה ההנחה (המפוקפקת), כי בשלב הראשון תתנדב חברת הביטוח לשאת בעלות הטיפולים ורק לאחר מכן תתבע החזר מקופת החולים של הנפגע. דומה שלא צריך להיות עורך דין מומחה לדיני תאונות דרכים ונזיקין, כדי להבין שהנחה אופטימית זו אינה מתיישבת עם ניסיון החיים.
במצב זה אין מנוס מתיקון חוק ביטוח בריאות ממלכתי. יש לקבוע מפורשות, כי הסמכות לדון בתביעות של נפגעי תאונות דרכים נגד קופות החולים בכל הנוגע למימון טיפולים עקב התאונה תינתן רק לבית המשפט העוסק בתביעת הנזיקין. כך העניין יידון במהירות, ביעילות ובערכאה אחת. יש לקוות שאחד מחברי הכנסת יגיש בדחיפות הצעת חוק לתיקון המצב הקיים, על עיוותיו הקשים, ובכך יעשה שירות למאות אלפים שנפגעו בתאונות דרכים.
הכותב הוא עורך דין שותף-מנהל במשרד עורכי הדין רון-פסטינגר
תאונת דרכים לפני כשנה ליד עין שמר. כשקופת החולים מסרבת לאשר טיפול, על הנפגע להגיש שתי תביעות מקבילות צילום: איציק בן מלכי