לעמ | העלייה הגדולה במספרים
העלייה הגדולה במספרים
עולים חדשים מברה"מ יורדים מכבש המטוס שהביאם בטיסה ישירה לישראל. מתוך אוסף התצלומים הלאומי, לע"מ (1991)
ב-25 השנים שחלפו מאז פירוקה של בריה"מ (לשעבר) חוותה ישראל גל עלייה המוני שהביא עמו יותר ממיליון עולים. נקודת ציון זו היא הזדמנות טובה להתבונן במאפיינים הדמוגרפיים, החברתיים והכלכליים של אוכלוסיית העולים שעלו לישראל מאז 1990
בשנת 2015 מלאו 25 שנה מאז תחילתו של גל העלייה הגדול מברית המועצות שהחל בשנת 1990, ממש רגע לפני שהתפרקה ברית המועצות בדצמבר 1991. לרגל נקודת ציון זו, פרסמה השבוע הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה נתונים נבחרים על עלייה זו, שהביאה יותר ממיליון עולים חדשים לישראל (1,040,000) אשר מהווים 77% מסך העולים שהגיעו לישראל בין השנים 1990-2015 (1,343,000 עולים סך הכל).
גל העלייה ממדינות בריה"מ לשעבר מורכב מרוב של נשים (53%) לעומת גברים (47%), כאשר הגיל הממוצע הוא 33.5. הערים המובילות בהן מתגוררים הכי הרבה עולים הן בת ים, אשדוד ואשקלון.
גל העלייה הגדול מבריה"מ לשעבר הביא עמו גם גל של השכלה - 154 אלף עולים חדשים הגיעו עם תואר אקדמי ומספר זה של בעלי תואר אקדמי בקרב העולים היה גבוה יחסית לאוכלוסיית ישראל באותם שנים, במיוחד בתארים שני ושלישי. לכ-53% עולים שהיו בני 25 ומעלה בעת העלייה היו 13 שנות לימוד ויותר. המקצועות שהעולים נטו ללמוד לתואר ראשון הם מקצועות ההנדסה ואדריכלות, מקצועות עזר רפואיים, ומדעי הטבע ומתמטיקה. אין ספק שהתרומה המשמעותית של העולים מבריה"מ לשעבר הייתה בתחום ההנדסה- בין השנים 1990-1981, לפני עלייתם ארצה, 21.3 אלף מבין העולים קיבלו תואר שני בהנדסה, לעומת 2.5 אלף אנשים בלבד שקיבלו תואר שני בהנדסה בישראל. לגבי רכישת התארים בארץ - 73 אלף מעולי שנות ה-90 ואילך קיבלו תואר בישראל בין השנים 1990-2014.
נתונים מעניינים נוספים העולים מן הדו"ח קשורים לכוח העבודה של העולים בהשוואה לכוח עבודתם של הוותיקים: עד שנת 2000, שיעור ההשתתפות בכוח העבודה של העולים היה נמוך מזה של הוותיקים, אך משנת 2001 שיעור ההשתתפות בכוח העבודה התהפך. כמו כן, עד שנת 2003 אחוז הבלתי מועסקים בקרב העולים היה גבוה יותר מאשר בקרב הוותיקים, ואילו משנת 2004 אחוז זה נמוך יותר בקרב העולים. מגמה זו קיימת הן בקרב גברים והן בקרב נשים.
אחוז ההכנסה במשקי בית של העולים מקצבאות זקנה גבוה יותר מאשר במשקי בית של הוותיקים, מכיוון שאוכלוסיית העולים מאופיינת באחוז גבוה של משפחות עם מבוגרים. ההכנסה במשקי הבית הן של עולים והן של הוותיקים עלתה במהלך השנים ובשנת 2014 ההכנסה הממוצעת ברוטו לחודש מכל מקורות ההכנסה הייתה 14,074 ₪ בקרב העולים, ו- 20,944 ₪ בקרב הוותיקים.
כמחצית מן העולים גרים בדירה בבעלותם לעומת כ-70% בקרב הוותיקים. פער גדול בין עולים לוותיקים מתבטא בכך שבקרב הפרטים העולים הלא עובדים בגילאי פרישה אחוז מקבלי פנסיה הוא 8%, לעומת 54.8% מהפרטים הוותיקים, כאשר ההכנסה החודשית הממוצעת מפנסיה זו בקרב העולים 3,340 ₪ ובקרב הוותיקים 6,310 ₪.
לגבי הסיפוק הכללי מהחיים - בשנת 2014 רוב עולי בריה"מ לשעבר היו מרוצים מחייהם (83%), אך בשיעורים פחותים מיתר האוכלוסייה היהודית (91%). רוב העולים שולטים בשפה העברית, אם כי צעירים יותר ומבוגרים הרבה פחות - רוב העולים המבוגרים מתקשים במילוי טפסים בעברית וחלקם אף נמנעים מפנייה לשירותי ממשל ושירותים רפואיים. לרוב המוחלט של העולים חשוב שילדיהם ידעו את השפה הרוסית.
מסקר העולים שנערך בשנת 2010 עולה כי כמחצית מכלל אוכלוסיית העולים מגדירים את עצמם כיהודים, כשליש ישראלים וכחמישית לפי ארץ המוצא. מרבית העולים סבורים שישראלים ותיקים, קודם כל, רואים אותם לפי ארץ המוצא (רוסי, צרפתי, אתיופי, צרפתי, אמריקאי וכו') ורק אחרי זה כיהודים או כישראלים.ככל שהוותק בארץ עולה, כך העולים סבורים שהם יותר נתפסים כישראלים ויהודים ופחות לפי ארץ מוצאם. מרבית העולים מדווחים שישראל היא ביתם במידה רבה או רבה מאוד ורק כ-14% מכלל העולים מדווחים שישראל היא ביתם במידה מועטה או כלל לא. כ-85% מכלל העולים בטוחים שיישארו בארץ בשנים הקרובות וכ-3% סבורים שלא יישארו. כ-68% מכלל העולים מדווחים שמרבית חבריהם הם עולים מארץ מוצאם, כ-21% שמרבית חבריהם הם ישראלים ותיקים וכ-10% מדווחים שמרבית חבריהם הם עולים מארץ מוצא אחרת.