דוגמא לתביעה אובדן כושר עבודה
דוגמא לכתב תביעה לפיצוי על אובדן כושר עבודה
עוד בנושא אובדן כושר עבודה »
בבית-הדין האזורי לעבודה סע"ש 62939-07-14
התובע: ע. י.
באמצעות ב"כ עו"ד אורי שאבי (מ"ר 34831)
ו/או עו"ד כפיר דיין-דובב ו/או עו"ד יפעת בלייך
ו/או עו"ד רוני קוסובסקי ו/או אורית רובין
הנתבעים: 1. ש. י.
2.ש. בע"מ
באמצעות ב"כ עו"ד
מרחוב נירים 3 תל אביב
מהות התביעה: כספית – פיצויי-פיטורים, הפרשי גמלת שכר אובדן כושר עבודה, אבדן תשואת ביטוח מנהלים
סכום התביעה: 1,967,044 ₪
1. התובע, יליד 6/7/1971, נשוי ואב לשלושה ילדים (להלן: "התובע"), עבד מאז שנת 1992, בעיבוד וחיתוך לוחות שיש ואבן קיסר.
2. הנתבע 1 (להלן: "הנתבע") הינו אחיו של התובע, מעסיקו של התובע והבעלים של הנתבעת 2.
3. הנתבעת 2 (להלן: "הנתבעת") הינה חברה פרטית הרשומה כדין בישראל, שמשרדה הרשום שוכן בעיר חולון והעוסקת בייצור ושיווק משטחי שיש, אבן קיסר ועוד, למטבח ולאמבט. לעניין תחום עיסוקה של הנתבעת ותפקידו של התובע בנתבעת, יפנה התובע את בית הדין הנכבד לפרסום מטעם הנתבעת בדף "הפייסבוק" שלה וכן לאמור במכתב רשמי של הנתבעת, החתום על-ידי הנתבע, מיום 26/10/2009 לפיו התובע עבד אצל הנתבעת בתור חותך שיש.
העתק מפרסום הנתבעת בדף ה"פייסבוק" שלה וכן העתק המכתב מיום 26/10/2009 - מצ"ב כנספחים א'-ב'
4. על הנתבעת חלים ההסכמים הקיבוציים וצווי ההרחבה לענף השיש, לרבות צו הרחבה בענף התעשייה - מסגרת לביטוח פנסיוני מקיף בתעשיה או צו הרחבה בענפי המלאכה והתעשיה הזעירה, לרבות התיקונים שפורסמו להם; על פי שיוך העיסוק, לפי קובץ הסיווג האחיד של ענפי הכלכלה של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה: 2650 - חיתוך אבן, שיפוי אבן וגימור אבן, כולל: חיתוך, שיפוי וגימור של אבן לבנייה, לבתי עלמין, לכבישים, לגגות ועוד. עיבוד אבני שיש, לוחות שיש במטבח ועוד.
דף מתוך קובץ הסיווג האחיד ובו הגדרת עיסוקה של הנתבעת - מצ"ב כנספח ג'
5. כפי שיפורט להלן בכתב התביעה המתוקן, לאורך התקופה בה הועסק התובע אצל הנתבע ואצל הנתבעת (להלן, יחד: "הנתבעים") הפרו הנתבעים, את החוקים החלים עליהם בכל הקשור ליחסי העבודה בינם לבין התובע, הפרו את ההסכם הקיבוצי ו/או צווי ההרחבה החלים עליהם, ולא שילמו לתובע את כל המגיע לו, על פי דין, בין היתר, את ההפרשות הסוציאליות, דמי הבראה, דמי חופשה, דמי ביגוד.
6. בשנת 1992 החל התובע לעבוד אצל הנתבע בבית העסק. התובע אינו יודע האם בית העסק נוהל, מבחינה חשבונאית, על שם הנתבע או על שם האב. אולם, עד לשנת 1997 עבד התובע מבלי שעבודתו ושכרו דווחו לרשויות. התובע קיבל מאת הנתבע את שכרו במזומן. בית העסק נוהל על ידי הנתבע והתובע היה כפוף למרותו.
7. בין השנים 1997 ועד 2003 המשיך התובע בעבודתו - באותו מקום עבודה - תוך שהונפקו לו תלושי שכר על שם הנתבע. ואולם, גם בשנים אלה, תלושי השכר לא שיקפו את מלוא השכר ששולם לתובע והנתבע נהג לשלם לתובע את שכרו במזומן. על פי הסיכום בין הצדדים, שכרו של התובע עמד על סך של 10,000 ₪ נטו לחודש ואילו בתלושי השכר נרשם סכום אחר.
8. בשנת 2003 הקים הנתבע את הנתבעת. התובע המשיך את רציפות עבודתו אצל הנתבעת - באותו מקום עבודה ובאותם תנאים. עבודת התובע לא הופסקה והוא לא קיבל פיצויי-פיטורים או פדיון זכויות, בגין התקופה עד לשנת 2003.
9. בחודש אוגוסט 2007, חלה התובע ב"מחלת מקצוע" קשה ביותר, בשל חשיפתו, במסגרת עבודתו לכמויות מאסיביות של אבק שיש ואבן קיסר מזיק - סיליקה וכן לחומרים נלווים אחרים, בתהליך עיבוד וחיתוך השיש, אשר בחשיפה אליהם יש כדי לגרום למחלות מהן סובל התובע (סיליקוזיס). לפיכך, מאז שנת 2007, בה התגלתה "מחלת המקצוע" בגופו, התובע לא חזר עוד לעסוק בעיבוד וחיתוך לוחות שיש.
10. בתאריך 2/5/2013, ולאחר הליך משפטי ארוך, הוכרה מחלתו של התובע, על ידי המוסד לביטוח לאומי, כמחלת מקצוע.
העתק אישור ההכרה מאת המוסד לביטוח לאומי - מצ"ב כנספח ד'
11. עד למחלתו עבד התובע במשרה מלאה במשך 6 ימים בשבוע. בשל מחלתו, התובע נבדק בתאריך 16/4/2014, על ידי רופאה תעסוקתית, ד"ר מיכל שילה, במסגרת קופ"ח מכבי אשר קבעה כי נוכח תחלואיו איבד התובע את מקצועו כחותך ומעבד לוחות שיש.
העתק מכתב מרופאה תעסוקתית - מצ"ב כנספח ה'
12. בסוף שנת 2010 ניסה התובע להמשיך ולעבוד, במשרה פקידותית אצל הנתבעת, למשך שעות בודדות ביום, אך בשל מצבו הרפואי, האשפוזים והטיפולים הרבים שעבר, לא היה מסוגל להמשיך גם בעבודה זו.
העתק מתלוש השכר לחודש 12/2010 - מצ"ב כנספח ו'
מחדלי הנתבעים
13. התובע יטען כי החל מיום 1/9/2003 ביטחה הנתבעת את התובע בביטוח מנהלים (להלן: "ביטוח מנהלים") לפי הפרשות של 8.33% לפיצויי פיטורים, 5% הפרשות לתגמולי מעביד, 5% לתגמולי עובד וכן כיסוי לאובדן כושר עבודה (להלן: "ההפרשות") וזאת לפי שכר ברוטו.
העתק מפוליסת ביטוח המנהלים - מצ"ב כנספח ז'
14. בעקבות מחלתו, הגיש התובע, לחברת "הפניקס", המבטחת בביטוח המנהלים (להלן: "המבטחת"), תביעה במסגרת פוליסת ביטוח המנהלים לקבלת פיצוי בשל אובדן כושר עבודה בגין מחלת המקצוע ממנה סובל התובע (להלן: "תביעת אובדן כושר עבודה").
15. תביעתו של התובע התקבלה והתובע מקבל מהמבטחת, בגין אובדן כושר עבודה, תשלום חודשי של כ-4,000 ₪.
העתק ריכוז נתוני הפוליסה לתאריך 31/12/2013 - מצ"ב כנספח ח'
16. התובע, אשר לא קיבל לידיו את תלושי השכר מדי חודש בחודשו, לא ידע מהם הסכומים שהופרשו מדי חודש.
17. רק בשנת 2007 כאשר חלה התובע ונאלץ להפעיל את הפוליסה, גילה לתדהמתו, כי השכר שהוצהר בביטוח המנהלים, נמוך משמעותית משכרו ומן הסכום שהיה על הנתבעים לדווח.
18. התובע יבהיר כי משך כל שנות עבודתו אצל הנתבעת מאז 1/9/2003, דיווחו הנתבעים למבטחת כי שכרו של התובע הוא 4,500 ₪, וזאת, תחת דיווח על מלוא השכר האמיתי ששולם לתובע, דהיינו 10,000 ₪ נטו (כ-12,830 ₪ ברוטו). משלא עשו כך הנתבעים, יש לחייבם להשלים את ההפרשות לקופת התגמולים על פי שכרו המלא בתוספת הפרשי הצמדה וריבית.
העתק תלושי השכר המצויים בידי התובע - מצ"ב כנספח ט'
19. התובע יטען כי הנתבעים לא ביטחו אותו בביטוח פנסיה, לפיכך, לאחר גיל 65 התובע צפוי להיוותר חסר כל הכנסה. לפיכך, על הנתבעים לשלם לתובע את התשלומים, שהיה עליהם לבטחו בקרן הפנסיה.
20. התובע יוסיף ויטען כי נסיבות הפסקת עבודתו מקנות לו את הזכות לפיצויי-פיטורים, נוכח כך שהפסקת עבודתו באה על רקע מצבו הבריאותי, מחלת המקצוע בה לקה וההוראה החד-משמעית של שירות הרפואה התעסוקתית על הרחקת התובע מהמפעל, נוכח הסכנה הנשקפת לבריאותו. לפיכך, התובע זכאי לתשלום פיצויי פיטורים מלאים מאת הנתבעים.
רציפות זכויות בחילופי מעבידים
21. התובע יטען כי מכוח עקרון רציפות הזכויות המעוגן בחוק פיצויי פיטורים יש לראותו כמי שהמשיך לעבוד ברציפות (תוך שמירה על וותק העבודה) לאחר חילופי המעבידים, כשהמעבידה האחרונה, היא הנתבעת, אחראית לתשלומים המגיעים לעובד ממעבידו הראשון, הוא הנתבע, הן מכוח עקרון רציפות הזכויות והן מכוח התחייבות אישית כלפי התובע.
22. עוד יטען התובע כי יש אף להכיר בנתבעים כמעסיקים במשותף שלו, על פי המבחנים שנקבעו בפסיקת בתי הדין לעבודה וכי יש להכיר בוותק שצבר התובע במהלך תקופת עבודתו אצל הנתבע ואצל הנתבעת גם יחד. משכך הם הדברים, מלוא זכויותיו עם סיום עבודתו צריכות להיגזר מוותק עבודתו הכולל את תקופת עבודתו אצל שני הנתבעים גם יחד, לרבות לחישוב פיצויי הפיטורים.
23. עוד יטען התובע כי הנתבעים מנסים לעשות עושר ולא במשפט על חשבונו, וכי הנתבעים ניצלו לרעה את האמון שנתן בהם מחד ואת חוסר ניסיונו והתמצאותו בכל הנוגע לזכויותיו הסוציאליות, מאידך.
הנזק כתוצאה מהפרשות חלקיות לפוליסת ביטוח המנהלים
24. כאמור, הנתבעים דיווחו למבטחת, כי שכרו החודשי של התובע עמד על סך של 4,500 ₪. זאת, חרף העובדה כי שכרו האמיתי של התובע היה גבוה משכר זה בשיעור ניכר, כאמור לעיל.
25. על הנתבעים לשלם לתובע את ההפרש בין הסכום שדווח למבטחת לבין שכרו של התובע בפועל, הן לעבר והן לעתיד. לפיכך, על הנתבעים להשלים את התשלום לפי הפירוט הבא:
שכר מלא: 10,000 ₪
שכר מבוטח: 4,500 ₪
מועד תחילת אי כושר: 1/8/2007
מועד תחילת תשלום (בהפחתת 3 חודשי המתנה): 1/11/2007
תשלום חודשי מלא: 10,000 X (75% פיצוי + 18.33% שחרור) = 9,333 ₪.
תשלום בפועל: 4,500 X (75% פיצוי + 18.33% שחרור) = 4,200 ₪.
ההפרש החודשי: 5,133 ₪.
חוב עבר:
בין 1/1/2007 - 1/7/2016 = 114 חודשים X 5,133 ₪ = 585,162 ₪.
הערכת ריבית והצמדה לתקופה זה: 150,000 ₪ (תחשיב מדוייק יוגש במסגרת חוו"ד האקטואר).
סך הכל חוב עבר: 735,162 ₪.
חוב עתיד:
בין 1/7/2016 ועד ליום 1/7/2037 (גיל 65) = 21 שנה.
הפסד גמלה בגין העתיד: 5,133 ₪ X מקדם היוון 186.7957 = 958,822 ₪.
(מקדם היוון לפי ריבית מקובלת של 3% ל-21 שנה).
סך הכל חוב עבר + עתיד = 735,162 + 958,822 ₪ = 1,693,984 ₪.
26. נוכח נסיבות הפסקת עבודתו של התובע, לאור מצבו הרפואי, נוכח מחלת המקצוע בה לקה ונוכח הוראה חד משמעית של שירות הרפואה התעסוקתית בדבר הרחקת התובע מהמפעל, נוכח הסכנה הנשקפת לבריאותו, זכאי התובע לפיצויי פיטורים מלאים, כך:
15.58 שנות עבודה X 12,830 ₪ ברוטו (שכר אחרון) = 199,892 ₪, בתוספת הפרשי ריבית והצמדה עד ליום הגשת התביעה - 273,060 ₪.
נזק כתוצאה מהפרשות חלקיות לביטוח מנהלים - 1,693,984 ₪;
פיצויי פיטורים - 273,060 ₪;
בסך-הכל – 1,967,044 ₪ בתוספת פיצויי הלנת שכר או פיצויים.
לנוכח כל האמור לעיל, מתבקש בית-הדין הנכבד לזמן את הנתבעים לדין, ולחייבם לשלם לתובע את מלוא סכום התביעה, בתוספת פיצויי הלנת שכר או פיצויי הלנת פיצויי-פיטורים או רבית והפרשי הצמדה כדין, לפי העניין, החל מיום הגשת התביעה, ועד מועד התשלום, בפועל; וכן לחייבם בתשלום הוצאותיו של התובע ושכר-טרחת עורכי-דינו.