מושון זר אביב וגליה עופרי: הזוג הישראלי שמאייר את ויקיפדיה - עיצוב
הישראלים שמאיירים את הערכים בוויקיפדיה
מעצב ואמנית חושבים שהגיע הזמן לשפר את מראה האתר. את הצעתם הם יציגו בת"א בשבוע הבא, אך היא כבר מעוררת התנגדות מצד הקולגות בארץ
ב‑2008 אמר פיליפ גרינספן, פרופסור במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, כי אין ספק שוויקיפדיה מעודכנת יותר מאנציקלופדיה בריטניקה, אבל האיורים בבריטניקה טובים יותר. כדי לשנות את המצב הקים קרן ששילמה למאיירים שיאיירו בעבור ויקיפדיה, אבל היוזמה נתקלה בהתנגדות; הפעילים בוויקיפדיה תהו איך ייתכן שקהילה שקמה על שיתוף חופשי והתנדבות פתאום צריכה לשלם לאנשים.
"אחת האמירות העצובות על תוכנה בקוד פתוח, היא שאפשר לזהות אותה מיד לפי הממשק המכוער. זה נכון גם לוויקיפדיה", אומר המעצב מושון זר אביב, בן 35, בוגר לימודי תקשורת חזותית בבצלאל וניו מדיה באוניברסיטת ניו יורק ­ העוסק בקשר בין עיצוב לקוד פתוח.
באירוע "פצ'ה קוצ'ה", שיתקיים ביום שני בנמל תל אביב, הוא וזוגתו גליה עופרי יציגו את פרויקט "ויקיפדיה מאוירת" ­ הצעה לשיפור האתר. הפרויקט, שבמרכזו עומד בלוג, הוצג עד היום בברלין, ניו יורק ולאחרונה גם במרכז לאמנות דיגיטלית בחולון ­ בתערוכה "סוטים" שהתקיימה בחודש שעבר.
איור של מושון זר אביב וגליה עופרי לערך "ניסוי אלברט הקטן"
עופרי, בת 33, היא אמנית ומאיירת, בוגרת לימודי אמנות בבצלאל ואיור בבית הספר לעיצוב פרסונס שבניו יורק. היא איירה בעבור ה"ניו יורק טיימס" ועוסקת, לדבריה, ב"ציור עם פזילה לאיור".
"הפרויקט יוצא מנקודת מוצא של התרגשות גדולה מפורמטים חדשים של יצירה בקוד פתוח שהתפתחו בעיקר סביב הרשת", אומר זר אביב. "הוא מתחבר למחקר שאני מנהל כבר כמה שנים, בשאלת המקום של יצירה חזותית בתוך זה. המחקר שלי היה בעיקר אקדמי ומכיוון שאנחנו בני זוג, הרבה מהדברים שמעניינים אותנו נידונים סביב שולחן ארוחת הערב. שם הועלו גם שאלות שגליה התמודדה אתן בנוגע לתפר שבין אמנות לאיור, בין יצירה לבין שיתופי פעולה פתוחים, ובין כתיבה ליצירה חזותית.
"בשנה שעבר ציינה ויקיפדיה עשור לקיומה. היא כבר לא האנדרדוג, זה המקום שההיסטוריה נכתבת בו. הגיע הזמן לשאול שאלות מורכבות יותר. אנחנו מנסים לפתח מודלים ליצירה חזותית משותפת. ההצעה שלנו מנסה לעודד אנשים להציע מודלים משלהם לאתר, שהשתנה מעט ולאט בשנות קיומו".
מושון זר אביב וגליה עופרי. המושגים "שיתוף" ו"שיתוף פעולה" דומים מדיצילום: דניאל בר און
עופרי: "התחלנו עם בלוג, ועם ההחלטה לאייר 26 ערכים מוויקיפדיה לפי הא"ב האנגלי: כל ערך מתחיל באות אחרת, ולכל ערך יצרתי איור ­ - עד היום 16 ערכים. בהתחלה אנחנו מעלים סקיצה לבלוג ומזמינים לדיון, שלפעמים מתקיים ולפעמים לא. את הסקיצה היותר מתקדמת אנחנו מעלים לוויקיפדיה".
באיזו טכניקה את משתמשת?
"טושים על נייר. לעתים האיורים עוברים טיפול מינימלי אחרי הסריקה, אבל רק ברמה של תיקון צבע. הטכניקה משמרת גישה אנלוגית ולרוב אלגורית ופחות תיאורית. הכוונה היא ליצר מקום בין דפי ויקיפדיה לא רק לטכניקות דיגיטליות ולאיורים טכניים (או היסטוריים), אלא גם לדימויים מורכבים שלא בהכרח נולדו ברשת, ללא שכבות וללא נתונים וקטוריים".
המזבלה של ההיסטוריה
איך בחרתם את הערכים?
"בהתחלה החלטנו לזרום ולקרוא כמה שיותר דברים שמעניינים אותנו, כולל ערכים איזוטריים כמו 'Philosophical zombie' או 'Unknown known'. היה לי החופש שלא לעשות איור אנציקלופדי בהכרח, כי לא מדובר בערכים מדעיים אובייקטיביים. מרגע שמושג האנצקלופדיה התרחב, כך קרה גם לאיור שמלווה אותו. אם ויקיפדיה נתנה מקום לערכים איזוטרים שלמישהו היתה תשוקה לכתוב עליהם, כמו שירה באמבטיה, ככה גם לי יכולה להיות התשוקה לאייר שירה באמבטיה. מאייר בדרך כלל מחויב לעבוד עם חומר קבוע מראש: בא עורך ואומר שזה המאמר שצריך לאייר. בפרויקט שלנו אני בחרתי את המאמר. היתה לי פריבילגיה לבחור מתוך מלאי אדיר של אפשרויות".
איור לערך "Philosophical zombie"
זר אביב: "התשוקה משמעותית פה. כשאנשים חושבים על איורים לוויקיפדיה, הם חושבים על איורים טכניים, אבל למעט מאוד מאיירים יש תשוקה לאיורים טכניים. ומביניהם ­ רק למעטים יש גם התשוקה לחלוק את האיורים עם שאר העולם ללא תשלום.
"לדוגמה, הפרויקט נפתח בערך שמעולם לא נתקלתי בו ­ 'המזבלה של ההיסטוריה'. הערך הזה עוסק בדברים, הדמויות, המקומות והסיפורים שההיסטוריה שכחה. המזבלה היא מקום דמיוני שאליו נזרקים הערכים האלה.
"מעניין לחשוב על ויקיפדיה כמקום שנותן במה לכל המקומות שההיסטוריה לא נותנת להם מקום. היא עושה את זה תוך כדי שהיא שוכחת איך ההיסטוריה זכרה, כשלדימוי היה תפקיד עוד לפני הכתב. בשלב הזה הבנו שמתוך הערכים שגליה בחרה אפשר לדבר על הפרויקט. כל ערך הוא הזדמנות לדון בשאלות שמעסיקות אותנו".
"אף שהרבה אנשים מעלים דימויים לאינטרנט, אפשר לטעון שהדימויים שעולים לרשת נוצרו מתוך מחשבה שהרבה אנשים יאהבו אותם, יחלקו אותם עם אנשים אחרים. מדובר ביצירתיות שמביאה בחשבון על מה אנשים יעשו לייק. זה מקום קצת מסורס וניסינו להתמודד גם אתו".
איור לערך "להילחם או לברוח"
מה מותר לי לעשות עם האיור שאתם מעלים?
זר אביב: "האיור עובד לפי חוקי הטקסט של ויקיפדיה. אם אתה רוצה לעשות משהו עם האיור, מותר לך בשני תנאים: האחד, לתת קרדיט, ברמה של לינק אפילו. חייבת להיות דרך לראות מי היוצר המקורי. התנאי השני הוא שאם אתה מפיץ את הדימוי, אפילו אם מדובר בדימוי מטופל, אתה חייב לעשות זאת תחת אותו רישיון".
מותר לי להשתמש בו למטרות מסחריות? לקמפיין של קוקה קולה?
עופרי: "כן, בתנאי שכל מה שיצרת שם יהיה ברישיון פתוח, אבל אני לא חושבת שקוקה קולה ירצו לתת לך גישה לכל החומרים שלהם. הרעיון הוא שלא יהיה מצב שמישהו יוכל להגיד לך שמשהו שעשית לא זמין בשבילך".
למה לדימוי יש יחס אחר מאשר לטקסט?
"כשאתה כותב טקסט לוויקיפדיה, לא מדובר בטקסט לירי או בפרוזה, האגו שלך פחות מעורב. יצירה חזותית מעורבת בהמון אגו".
זר אביב: "בדימוי החותם האישי בולט יותר, בטקסט הוא יכול להיעלם. ברגע שרואים דימוי של גליה, הוא דימוי של גליה. בטקסט אתה יכול לבחור להעלים את האישי, בדימוי זה הרבה יותר קשה".
איור לערך "פח האשפה של ההיסטוריה"
מה היחס של מאיירים לפרויקט?
עופרי: "העברנו סדנה למאיירים בארץ והם הסבירו לנו למה הוא לא מעניין אותם. הטענה שלהם היתה שאם שמים דימוי באין-סופיות של ויקיפדיה, הוא ייעלם. אין לו קיום ממשי, ולכן, מה הטעם ליצור משהו שאין לו נוכחות? ככלל, מאיירים ויוצרים חזותיים חרדים לדימוי שלהם ברגע שהוא מגיע לסביבה פתוחה כמו הרשת, וזכויות יוצרים מאוד מעסיקות אותם".
זר אביב: "חשוב לנו להציב אלטרנטיבה ולערער את המודל הקיים. להציע מקום שבו אתה יכול להיות להיות חלק ממשהו גדול יותר. בתור שיח, יש משהו מושך בקוד הפתוח ובוויקיפדיה. בעברית המושגים 'שיתוף' ו'שיתוף פעולה' דומים מדי. הנה, יצרנו משהו ביחד, שמתי עוד אבן בערך הזה, הזמנתי אנשים אחרים ליצור אתי. יש בזה יותר ערך מאשר לעשות עוד לייק".