החיפוש הניב 268 תוצאות
10 ינואר 2016, 23:50
Re: השבת- "זכירת נס מצרים", קו' בדברי החינוך.
עבד לא יכול לנוח בעת חפצו. זוהי ההגדרה של עבד וכך היה מצבינו במצרים. נכון שמשה השיג לנו רישיון לנוח בשבת, אבל זה היה נתון לטוב ליבו של האדון - פרעה. זה לא נחשב לחירות. חירות אין פרושה שאתה נח, אלא שאתה קובע האם ומתי אתה נח. במצב של עבדות אין לעבד אפשרות לקבוע לעצמו יום מנוחה, ולכן קביעת יום השבת היא...
11 ינואר 2016, 00:31
יתכן שהביאור הוא כך: מי שרוצה להתעשר, ואין לו יכולת רק באופן שיסע לחו"ל, לא אומרים לו שאסור לו להתעשר כי הוא חייב להשאר בארץ. כי הרווחת הנכסים נחשבת גם ל"צורך" שעבורו לא נחשב שיוצא 'סתם' לחו"ל. אבל מי שרוצה לטייל, הרי וודאי יכול לעשות זאת גם בארץ חמדה, ולמה יצא דווקא לחו"ל? יציאה זו נחשבת ליציאת חינ...
11 ינואר 2016, 22:50
אתה צודק 100%. גם לי היה נראה כך במושכל ראשון, והסיבה שכתבתי אחרת כי היה נראה לי שלו יצויר שארץ ישראל היה מקום שלא ניתן 'לשוט' בו כלל, לא מסתבר שאע"פ כן היה נחשב "שלא ברשות". אבל מלשון הגמ' מר מדמי ליה... ומר מדמי ליה משמע יותר כמו שכתבת, ואני מקבל את הדברים. מלשון רבינו חננאל שם גם נראה לי נוטה להס...
17 ינואר 2016, 23:10
Re: שבת ל"א: על שלוש עבירות נשים... מה הפירוש?
ישר כח. כל מה שכתבת לגבי מושג הזהירות, מחזק את דעתי שזהירות היא לא להכשל בפרט שיגרום לגופה של עבירה. הדוגמא של מלאכת שמים דומה מאד, בחוסר שימת לב יחריב את העולם - כמו באיחור של דקה בהדלקת הנר. גם בנידה אותו דבר, אלא ששם התורה עצמה הזהירה על הזהירות ולכן מי שלא "נזהר" כבר עובר על לאו. נכון שעצם הלאו ...
18 ינואר 2016, 20:49
Re: פרשת בשלח-ולא נחם אלוקים ד''א פלישתים כי קרוב הוא.
ראשית הספורנו כן מתרץ את השאלה הראשונה. הוא מבאר שדרך ארץ פלישתים מובילה לים סוף, ולא לארץ ישראל. בני ישראל היו בדרכם לים סוף, ומשם היו ממשיכים בכל מקרה להר סיני, וה' הוליכם לים דרך המדבר ולא דרך ארץ פלישתים. מה שנשאר להבין כמובן זה את פני השטח כפי שמניח הספורנו. היכן נמצא ים סוף והיכן הר סיני, שתי ...
Re: רופא כל בשר
מדוע בברכת "אשר יצר" אומרים אנו "רופא כל בשר" ואילו בברכת רפאנו "רופא חולי עמו ישראל" - מה ההבדל? ברכת אשר יצר היא ברכת השבח, ולכן שבח יותר גדול לומר 'רופא כל בשר' לעומת זאת ברכת רפאנו בתפילת העמידה היא בקשה, ולכן עדיף להזכיר את עם ישראל ולא את כל הבשר כדי לתפילתו תתקבל בזכות הרבים, וגם יהיו לו את ...
21 פברואר 2016, 00:16
Re: שיטות ודרכים בלימוד
ר' חיים החזון איש הרב עובדיה האם נראה לך שלכולם הייתה רשימת שאלות זהה? כוונתי, שהשאלות שאתה מעונין לשאול נגזרות באופן מוחלט מכיון וסגנון הלימוד שלך. יש מי ששואל את עצמו האם סוגיא זו מתיישבת אם כל סוגיות הש"ס שמכיר. יש מי שמכוון לראות כל קושיא ותרוץ האם היה ניתן לומר אחרת. יש כיון לבדוק אליבא דהלכתא ...
24 פברואר 2016, 23:57
Re: שביתתינו כשביתתו
הנושא עמוק ורחב מיני ים, אומר רק זאת: משאלתך נשמע שה'שביתה' בשבת היא משום שה' 'שבת' ביום השביעי. אבל הדברים אינם כל כך פשוטים, שהרי מצוות שביתה ממלאכה מצאנו גם בשאר ימים טובים, משמע שהשביתה היא מעצם העובדה שהיום קדוש לה', ורק הטעם שהיום השביעי קדוש הוא כי בו שבת וכו'. וכך הוא הפסוק "אם תשיב משבת רגל...
25 פברואר 2016, 00:14
לחומר הקושיא צ"ל כמ"ש רחמים שכוונת הגמ' היא שאם יודעים אנו שמרדכי היה בעל רוה"ק, מסתבר שכשכתב את מגילת אסתר לדורות, "השתמש" ברוה"ק שלו. קשה לומר כך, שהרי בסוגיא שם דנו על קהלת אם נכתב ברוה"ק או לא. ואם תאמר שאם מרדכי היה בעל רוח הקודש זה ראיה שספרו נכתב ברוה"ק, הרי גם שלמה כתב את משלי ושיה"ש. וראה ...
26 פברואר 2016, 09:42
Re: מרדכי אשם?!
שאלה גדולה שאל פותח האשכול. ואני רוצה בתחילה להתייחס למה שכתבו מעלי: יודע ספר כתב שבגמ' לא הוזכר שמרדכי אשם, אך נראה שזוהי כוונת הגמ', "מה עשה לי יהודי" - דהיינו שבלי מרדכי לא הייתה נגזרת הגזירה. וכן ברש"י "איש יהודי ואיש ימיני גרמו לי הצער הזה". יאיר דחה את הקביעה ש"מרדכי אשם" וטען שאנו יודעים שגם ...
10 מרץ 2016, 01:19
Re: שלום חברים!
כאן המקום להודות למנהלינו היקר על ההשקעה הרבה בבנית בית מדרש לתורה, ולתורה בלבד, שב"ה נושאת פרי ועינינו רואות בכל יום התרחבות ספסלי בית המדרש הזה, ישלם ה' שכרו הטוב. ומכאן קריאה לכל החברים היקרים. המנהל קורא לדווח על תוכן בלתי הולם, ואני מרשה לעצמי לקרוא שלא ליצור תוכן שכזה! ברוך ה' 'זכינו' שיש כל כ...
10 מרץ 2016, 21:57
המסורה לא באה לקבוע כללים להלכה אלא כשמה: להביא את המסורת של המילים בתורה.
המסורה גם סופרת מילים בלי שיהיה לכך נפק"מ הלכתית.
10 מרץ 2016, 23:17
Re: פרשיות ויקהל פקודי
ביקשת הסבר המתיישב על הלב. ההסבר הפשוט והרגיל המובא בראשונים הוא שהכפילות היא לצורך הדגשת החביבות של המשכן, וכמו שמצאנו באליעזר, שחז"ל ביארו לפי טעם זה את סיבת הכפילות בפרשה שם, ועיין רמב"ן "ועל הכלל כל זה דרך חיבה ודרך מעלה, לומר כי חפץ ה' במלאכה, ומזכיר אותה בתורתו פעמים רבות..." וכן הוא ב'אור החי...
11 מרץ 2016, 14:12
איש מפי איש כתב: גם בלא לדעת כמה מילים יש בפרשה, המסורה מבררת לנו שהם שני מילים, למה צריך נפק"מ, וכי לא די בזה ש'אשדת' היא מילה אחת?
ועצם הדיוק מהרמב"ם יפה מאד, מעניין לבדוק זאת.
אכן לזה התכוונתי, ולא דקדקתי בלשוני.
מצטרף גם לתודה על עצם הדיוק. הייתי צריך להדגיש זאת כבר בהתחלה.
11 מרץ 2016, 14:31
12 מרץ 2016, 21:48
נרגעתי על ידי קביעת עובדה הסטורית על ידך כבוד הרב כבוד שמים, אמנם כבוד ה' הסתר דבר: אבל אולי תעלה כאן כמה דוג' מהראשונים שפירשו מחמת יופי התיבות, לבל נתלה בוקי סריקי ברבותינו הראשונים אשר מפיה אנו חיים יונקים ומימם אנו שותים. לא ידעתי איזה דוגמאות להביא, מכיוון שתשובות מסוג זה מלאים בביאורי הראשוני...
12 מרץ 2016, 23:47
13 מרץ 2016, 00:40
Re: ברוך שפטרני מעונשו 'שלזה', או 'של זה'
אכן מוזר מאוד. החיבור של... מגיע אלינו מהרמב"ם שבלשונו צורה זו תדירה מאד. כמדומני שבתרגומו של הרב קאפח ראיתי שזה בהשפעת השפה הערבית. מכל מקום ברכה זו לא נמצאת ברמב"ם, אז איך התגלגל חיבור המילים הזה? אם למישהו כאן יש גישה לסידורים ישנים לבדוק מה המקור - יבורך. למעשה, לדעתי תאמר "של זה", על פי צחות לש...
13 מרץ 2016, 22:38
כל העניין נראה לי מורכב יותר (לאפוקי מהבטחון העצמי שלי שהצעתי מיד לגרוס של זה): א. אריה ענק האיר את ענינו בביאור החיבור של המילים. אמנם השאלות הם 1. מנין לך חילוק זה? 2. כתבת שבכת"י זה הנוסח בחז"ל. זה ראיה רק לאיך המילה הייתה נקראת במקומו של הסופר. בגמ' המודפסת הרי לא מופיע סגנון זה, מסתבר שכל אחד כ...
16 מרץ 2016, 23:46
'מגילת' אסתר, או 'ספר' אסתר?
כידוע, מבין כ"ד כתבי הקודש נמצאים חמשה ספרים הנקראים "מגילות". רות, אסתר, שיה"ש, קהלת ואיכה. ושאלני חכם א', מפני מה נקראים ספרים אלו בשם 'מגילה', ולא ספרים אחרים. מגילת משלי למשל? ההבדל המרכזי מבחינה הלכתית הוא העמוד, שבספרים יש שני 'עצי חיים', ובמגילה רק אחד. והברכה, שמברכים על מקרא מגילה, וע"פ מסכ...
19 אפריל 2016, 01:28
Re: משהו חמץ
נראה שיש כאן אי הבנה בין החברים על מה נסוב הדיון: חמץ באכילה אסור בכלשהוא, מדין חצי שיעור, וזה פשוט. אם נתערב החמץ, אתאן לדיני ביטול, ועל זה נאמר הדין שחמץ אוסר במשהו, כלומר אין בו דיני ביטול. ועל זה דנו כאן המגיבים. נראה שפותח האשכול התכוון לדין נוסף, והוא איסור בל יראה: בזה הדין מבואר שדווקא גלוסק...