עלות הדרישות של עובדי רשות השידור: חצי מיליארד שקל בארבע שנים - מדיה ושיווק - TheMarker
עלות הדרישות של עובדי רשות השידור: חצי מיליארד שקל בארבע שנים
העובדים דורשים לשפר את תנאי הפרישה שלהם ולגייס 80% מהם לתאגיד החדש - באותם תנאי שכר ■ בממשלה מאיימים בסגירת הרשות באוקטובר ■ המנהל הזמני יונה ויזנטל יסיים את תפקידו
30.08.2015 08:25
העלות התקציבית של הדרישות שמציבים עובדי רשות השידור בנוגע לשיפור תנאי הפרישה שלהם מסתכמת ב-100 מיליון שקל. עובדי הרשות דורשים גם כי כ-80% מהם יועסקו בתאגיד החדש בעלויות השכר הנוכחיות שלהם. דרישה זו תביא לתוספת שנתית של 100 מיליון שקל לתאגיד השידור הציבורי. כלומר, העלות הכוללת של התוספת תגיע לחצי מיליארד שקל בארבע שנים.
על רקע דרישות אלו, הודיע יונה ויזנטל, המנהל הזמני והעורך הראשי של רשות השידור, כי הוא יסיים את תפקידו בסוף אוקטובר. כפי שנחשף ב-TheMarker, כבר לפני כמה שבועות הביע ויזנטל את רצונו להתפטר, על רקע מתן סמכויות מלאות לאלדד קובלנץ.
למה עובדי רשות השידור לא מסתפקים במענק של 700 אלף שקל 30.08.2015
משרדי האוצר והתקשורת התקפלו: לא יהיו פיטורים מידיים של עובדי רשות השידור 30.08.2015
היום הגיש ח"כ אראל מרגלית (המחנה הציוני) בג"ץ באמצעות עו"ד אלעד מן ויובל יועז, נגד ראש הממשלה בדרישה כי ימנה מיידית את חברי מועצת השידור הציבורי.
הבוקר (א') תדון הוועדה המיוחדת בכנסת בתיקוני חוק השידור הציבורי. עובדי רשות השידור קיימו בימים האחרונים שורה של מחאות נגד הליכי החקיקה, בטענה כי הממשלה פוגעת בהם ומאיימת על השידור הציבורי.
תיקון החוק כולל סגירה של רשות השידור הנוכחית בסוף מארס 2016 והקמת התאגיד החדש לשידור ציבורי. עיקר המאבק של העובדים הוא סביב סעיף המעניק לכונס הנכסים הרשמי דוד האן, שאחראי על פירוק הרשות, סמכות לפיטורי התייעלות של עובדים.
חלק מעלויות התפעול של רשות השידור נופלות כיום על תקציב המדינה, לאור ההחלטה שלא לגבות אגרה. התקציב החודשי של הרשות כיום הוא כ-50 מיליון שקל בחודש. במשרדי הממשלה רוצים כבר כעת להפחית את ההוצאה ב-10 מיליון שקל בחודש באמצעות פרישת עובדים שאינם נדרשים.
שר התקשורת לשעבר, גלעד ארדן, בעת הצגת מסקנות ועדת לנדס והרפורמה ברשות השידורדניאל בר און
כיום עובדים ברשות השידור 1,400 עובדים. הכנ"ר הכין למשרדי הממשלה תוכנית להפעלת רשות השידור הנוכחית באמצעות 870 עובדים. אלא שבשלב זה לא ניתן לצמצם את כוח האדם, משום שבחוק המקורי נאסר על המפרק לפטר פיטורי התייעלות. ניסיונות של האוצר וההסתדרות להגיע להסכמי פרישה מרצון של כ-300 עובדים לא עלו יפה, ורק 120 עובדים נרשמו לפרישה מרצון.
בעקבות כך, במשרדי הממשלה החליטו לאכוף את צמצום כוח האדם. בטיוטת התיקון לחוק שולב סעיף בסוף ספטמבר ולפיו כל העובדים יפוטרו, והכנ"ר יגייס מחדש את העובדים הנדרשים. הסעיף הזה נתמך על ידי הכנ״ר ושולב כדי למנוע שיהוי וסחבת בהליכי הפיטורים. אלא שהסעיף הוצא מהחוק הנוכחי, בין השאר בגלל לחצים פוליטיים ובעקבות חוות דעת של משרד המשפטים, וכעת הכנ"ר ייאלץ לבצע פיטורי התייעלות מוסדרים, כולל הליכי שימוע, של כ-430 עובדים.
הכנ"ר עצמו שידר מכתב דחוף שבו הבהיר כי לא יצליח לבצע את הליכי הפיטורים עד אוקטובר, בעיקר מחשש שהעובדים ימסמסו את הליכי השימוע. הכנ"ר מתנגד בעיקר לסעיף בתיקון לחוק שמתנה את המשך המימון של רשות השידור על ידי האוצר בפינוי מתחם שרונה ובהפחתה של 10 מיליון שקל בהוצאות - כלומר לפטר עד אוקטובר את אותם 430 העובדים. מבחינת הכנ"ר, העובדים עלולים לעכב את הפיטורים ואת פינוי המתחם. ללא מימון, הכנ"ר הזהיר כי הרשות תיסגר באוקטובר.
על אף המחאה של עובדי רשות השידור, הם עצמם בעבר הסכימו לפרישה דומה של כמות עובדים - במסגרת הרפורמה שאושרה ב-2012. ברפורמה ההיא, שסוכלה על ידי השר גלעד ארדן, סוכם על תנאי פרישה שכוללים פיצוי של כ-700 אלף שקל בממוצע לעובד. גם כיום העובדים אמורים לפרוש לפי אותם תנאים. במשא ומתן שמתקיים כעת בין ועדי רשות השידור העלו העובדים דרישה לשפר את תנאי הפרישה של העובדים. במשרדי הממשלה מעריכים כי תוספת הפיצויים תגיע ל-100 מיליון שקל, ובסך הכל אלה יסתכמו בכ-1.2 מיליארד שקל.
דרישה נוספת של העובדים היא סעיף בחוק שלפיו כ-80% מעובדי התאגיד החדש יהיו עובדי רשות השידור והחינוכית, והם ייהנו מאותם תנאי שכר כפי שהם נהנים כיום. ממוצע השכר ברשות השידור הוא 18 אלף שקל. ממוצע השכר של טכנאים הוא 26 אלף שקל ושל עיתונאים הוא 19 אלף שקל.
כיום רק 25% מהעובדים של התאגיד החדש אמורים להיות חלק מהרשות. הדרישה ל-80% עשויה לגרום לתוספת תקציב שנתית של כ-100 מיליון שקל לתאגיד השידור הציבורי. תקציב התאגיד, כפי שנקבע בחוק הוא 665 מיליון שקל.
במשרדי הממשלה מתכוונים להעביר היום את תיקוני החקיקה. אם אלה לא יאושרו, בכוונת משרדי הממשלה לפנות לבית המשפט ולתמוך בסגירת רשות השידור כבר באוקטובר.
בסביבת נתניהו מבהירים כי מיד לאחר אישור תיקוני החקיקה יועברו שמות חברי מועצת השידור הציבורי שהומלץ על ידי ועדת קמא לבדיקת הוועדה לבדיקת מינויים בשירות הציבורי. ואולם אם תיקוני החקיקה לא יאושרו, לא ניתן יהיה להקים את התאגיד החדש כלל, ושמות חברי המועצה לא יוגשו לבדיקה.