המבקר מסתיר דו"ח חמור על מעורבות נתניהו בתקשורת - משפט - TheMarker
03.09.2019 19:39 עודכן ב: 05.09.2019 19:47
מבקר המדינה מעכב פרסום של דו"ח מיוחד שעוסק בעצמאות גופי הרגולציה בתקשורת. לפי מקורות שנחשפו לדו"ח, הוא כולל ממצאים חמורים להתערבות פוליטית בגופי השידור בשנים האחרונות, באמצעות גופי האסדרה בתקשורת. הדו"ח עוסק בהתערבות מועצת הכבלים והלוויין וברשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו.
טיוטה סופית של הדו"ח נשלחה למבוקרים כבר ביוני 2018. אלא שעד כה חלפה יותר משנה והדו"ח לא מתפרסם. בגל"צ פורסם היום (ג') כי מבקר המדינה מעכב פרסום של כמה דו"חות חתומים, משום שהוא מעוניין לבחון אותם מחדש.
הבדיקה של המבקר על עצמאות גופי הרגולציה בתקשורת נעשית בתחומים הקשורים במשרד התקשורת, הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו (המפקחת על הערוצים המסחריים והרדיו האזורי), מועצת הכבלים והלוויין (המפקחת על HOT ו-yes) ותאגיד השידור הציבורי. זאת הפעם הראשונה שנערכת בדיקה ייעודית של סוגיית ההשפעות הפוליטיות על התקשורת. הדו"ח על תאגיד השידור יפורסם בנפרד, והוא עוסק בין השאר בסוגיית הרשימות השחורות שגובשו בתאגיד על עובדי רשות השידור, שכללו התבטאויות חריפות ולעתים לא ענייניות על עובדי רשות השידור לשעבר.
טיוטת הדו"ח הסופית כוללת עדויות חמורות להתערבות של הדרג הפוליטי בגופי האסדרה ולפגיעה בעצמאותם. הדו"ח עוסק גם בתקופת כהונתו של ראש הממשלה, בנימין נתניהו, כשר תקשורת, לרבות אירועים הקשורים בתיק 4000, אך בעיקר בתקופתו של שר התקשורת לשעבר, איוב קרא.
אחד המקורות שנחשף לטיוטת הדו"ח אומר כי היא "חמורה מאוד" ומעידה על המשך הבחישות בתקשורת גם לאחר שנפתחו חקירות ראש הממשלה. בין השאר מתייחס הדו"ח ליחסים בין קרא ליו"ר מועצת הכבלים והלוויין, ד"ר יפעת בן חי-שגב. בהקלטות שחשף אתמול ספי עובדיה בחדשות 13 נשמע נתניהו מאיים לפזר ואף לבטל את מועצת הכבלים, מאחר שלא אישרה לערוץ 20 לשדר חדשות.
מבקר המדינה מתניהו אנגלמן בוועידת המשפט, היוםאילן אסייג
ממשרד מבקר המדינה נמסר כי אנגלמן הקדיש את החודשיים האחרונים, מאז כניסתו לתפקיד, ללמידה מעמיקה של עבודת המשרד. "המשרד מגבש את המתווה ל'רפורמה לביקורת בונה' שתוצג בקרוב לציבור. הרפורמה מאמצת מודלים של ביקורת בינלאומיים לצד חיזוק הפן החברתי ושימוש בכלי ביקורת מתקדמים". עוד נמסר כי "המבקר ביקש ללמוד לעומקם את הדו"חות שהיו בשלבי כתיבה שונים, להתאימם לרפורמה המתגבשת ובמקרה הצורך לבצע השלמות ובדיקות נוספות".
"בעלות זרה תשפיע על הפוליטיקאים"
נתניהו דחק בקרא להוביל שינוי משמעותי, שיאפשר להגדיל את שיעור הבעלות הזרה בשוק הטלוויזיה מ-49% ל-74% - אף שכל גורמי המקצוע, וגם נציגים מתוך הליכוד, התנגדו למהלך. בשלב זה לא ברור מדוע ועבור מי נתניהו קידם את ההצעה.
במהלך השיחה שפורסמה בחדשות 13, מעלה נתניהו פעמיים את סוגיית הבעלות הזרה בערוצים המסחריים. "לא עשית בעלות זרה", אומר נתניהו שוב ושוב לקרא.
הדיונים בנוגע לערוץ 20 התקיימו בתחילת 2018 בוועדה מיוחדת שבראשה עמד ח"כ יואב קיש מהליכוד. במהלך הדיונים, טענו אנשי משרדי האוצר והמשפטים מספר פעמים כי קיש מעלה לדיון הצעות בצורה חפוזה, ללא דיון מעמיק, ובאופן שאינו מאפשר לקיים הליכי חקיקה סדורים. במהלך הדיונים הביעו כל גורמי המקצוע התנגדות להצעה.
יפעת בן חי-שגב, לשעבר יו"ר מועצת הכבלים והלווייןאייל טואג
"לתת שליטה לבעלות זרה בערוץ מסחרי זה דבר מהותי ביותר", אמרה סגנית הממונה על התקציבים באוצר דאז, שירה גרינברג. "ערוץ מסחרי שמשדר חדשות משפיע על דעת קהל. מתן שליטה לגורם זר הוא נושא שמצריך דיון מעמיק במשרדי הממשלה. מבדיקה שערכנו, יש לא מעט מדינות שהטילו על עצמן מגבלות של שליטה בבעלות זרה. מדובר במדינות מפותחות, בהן צרפת, קנדה, ספרד, אוסטרליה, גרמניה ועוד".
המשמעות של תיקון החוק היתה גם הסרת המגבלה שבעלים יחיד יוכל להחזיק עד 51%, ונציגת היועץ המשפטי לממשלה, אלידור בליטנר, הביעה גם היא התנגדות לשינוי החפוז. "המגבלה על בעלות יחיד היא למנוע שליטה של יחידים בשוק הרעיונות. מה התשתית המקצועית לשינוי הזה? למה הוועדה בוחרת לשנות?", אמרה בליטנר.
באופן חריג, אפילו היועצת המשפטית של ועדת הכלכלה, אתי בנדלר, התריעה כי מדובר בתיקון בעייתי. "אני רוצה לומר לכם, חברי הכנסת, הראייה צריכה להיות רחבה ומפוכחת יותר, כי אף אחד לא יודע מי זה יהיה (הבעלים הזר), במי הוא יתמוך ואיזה אג'נדות הוא ינסה לקדם במדינת ישראל", אמרה בנדלר בוועדה. "ההשפעה המשמעותית ביותר שממנה אני חוששת היא השפעה על פוליטיקאים, משום שלגוף תקשורת חדש - ואני מדברת על ערוצי הברודקסט - יש השפעה אדירה על פוליטיקאים. השילוב של שני הדברים האלה יחד (בעלים יחיד וזר) מסוכן, ויכולות להיות לו השפעות שליליות שעדיין אי אפשר לצפות מהן", אמרה.
לא רק גורמי המקצוע התנגדו להצעה אלא גם חלק מחברי הכנסת. ח"כים מהאופוזיציה, ובהם הח"כים לשעבר איתן כבל ודב חנין הביעו התנגדו, אך גם הח"כית שיזמה את הצעת החוק הפרטית שהחלה להניע את כל המהלך לשינוי עבור ערוץ 20 - ח"כ שרן השכל (הליכוד) - התנגדה.
"אני מבקשת לומר דברים שאולי לא יהיו נעימים לאוזן לכל מיני אנשים שיושבים פה, אבל חשוב לי שהם ייאמרו", פתחה השכל. "הסעיף הזה, מבחינתי, הוא בעייתי. קשה לי מאוד להצביע שמישהו זר יוכל להחזיק יותר מ-50% באחזקות של ערוץ מסחרי. הערוצים המסחריים, ערוצי הטלוויזיה הם כלי אדיר. אני רואה מה קורה עם העמותות ואני רואה מה קורה כשיש עמותות שיש להן תרומות מגופים זרים בעלי אינטרסים זרים. אני פוחדת מאוד לתת את הכלי הזה בידיים של אדם זר".
שר התקשורת לשעבר, איוב קראניר קידר
מנגד, העמדה של גופי השידור היתה כי יש לאשר את ההצעה. היועצות המשפטיות של ערוצים עשר ורשת הביעו מפורשות תמיכה בשינוי, בטענה כי הוא יאפשר להם להכניס משקיעים ויציל את שוק הטלוויזיה מקריסה.
קיש לא שעה לעמדות של גורמי המקצוע ושל חלק מחבריו, והעלה את ההצעה לאישור. בתחילה אושרה הצעת פשרה של השכל שלפיה בעלים זר יוכל להחזיק 49% בלבד, אבל לאחר מכן קיש העלה שוב את ההצעה לדיון והעלה את שיעור האחזקה של בעלים זר ל-76%.
בלווטניק - היחיד שניצל את השינוי בחוק
בשוק התקשורת ניסו היום גורמים שונים להבין מדוע פעל נתניהו לשינוי החוק ואיזה בעל הון ניסה להכניס לשוק הטלוויזיה. נכון להיום היחיד שניצל את השינוי בחוק הוא לן בלווטניק, כיום בעל השליטה ברשת עם יותר מ-52% בחברה. בלווטניק הוא אחד העדים בתיק 1000 סביב הפגישות והמגעים שקיים נתניהו במהלך 2015, כאשר קיים את המגעים לרכישת ערוץ עשר.
אפשרות נוספת שעלתה היא מעורבות לכאורה של פטריק דרהי, בעלי HOT. בכנסת חוקקו אז חקיקה מיוחדת שתאפשר להעלות בישראל את ערוצי i24 news של דרהי. כיום מתכוון דרהי להעלות בישראל ערוץ חדשות בעברית. עם זאת, על דרהי מוטלות מגבלות נוספות הקשורות לבעלויות צולבות.
לן בלווטניק בלומברג
"את שקרנית - אני אדאג לסגור לך את המועצה"
היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, עודכן בזמן אמת על סבב הלחצים הפוליטיים שהופעלו על מועצת הכבלים והלוויין למתן היתר לשידורי חדשות לערוץ 20. הלחצים כללו צעקות ואיומים מצד שר התקשורת קרא על בן חי-שגב.
באחת הפעמים אף זעם קרא על בן חי-שגב ואיים עליה בפומבי. היה זה בדיון בכנסת בדצמבר 2017 שעסק בחילוט ערבויות של ערוץ 20 לאור אי-עמידה בחובותיו. קרא חבט על השולחן וצעק לעבר נציג ערוץ 20: "לא יחלטו לך שום דבר. אתה לא מבין. אתה תהיה והיא (בן חי שגב) - לא תהיה".
בשיחות טלפון שקיים קרא עם בן חי-שגב באותם ימים הוא צעק עליה: "את שקרנית. אני אדאג לסגור לך את המועצה".
בתלונות למועצת הכבלים טענו עורכי דינה של בן חי-שגב כי מופעלים עליה לחצים בנוגע לערוץ 20, וכי היו איומים כי אם לא תפעל בהתאם לרצון השר - היא תודח. לא רק לשון בוטה ואיומים בהדחה מופיעים בתלונה נגד קרא. "דבריו של השר גובלים בהסתה פרועה ומסוכנת שמקומה לא יכירנו במשטר דמוקרטי, במיוחד כאשר על הפרק שיקוליו המקצועיים של הרגולטור מול שיקוליו של גורם פוליטי המהווה מושא הסיקור של הגוף המפוקח", כתבו עורכי דינה של בן-חי שגב למנדלבליט. "איומי השר להדיח את שומר הסף מהווים פגיעה קשה במינהל התקין ובשלטון החוק כשכל חטאם הוא שהעזו לבצע את תפקידם נאמנה. מעשי השר אינם ראויים במישור הנורמטיבי, ויש להבהיר לו שמדובר במעשים פסולים וכי עליו לחדול מהם לאלתר. קיים חשש ממשי כי מעשי השר ודבריו גלשו לתחום הפלילי".
כיום, לאחר חשיפת קלטות קרא בחדשות 13, מתברר כי הלחצים שהופעלו לבטל את המועצה ולהדיח את חבריה הגיעו לא מקרא אלא מראש הממשלה עצמו.
בתגובה לפנייתה של בן חי-שגב שיגר היועמ"ש מנדלבליט מכתב לשר קרא שבו כתב: "המועצה פועלת וצריכה לפעול בעצמאות. זוהי חובתה במילוי תפקידיה לפי דין. כרגולטור בתחום התקשורת והשידורים, לעצמאותה של המועצה נודעת אף חשיבות יתרה. עצמאות המועצה היא ההצדקה לכינונה ולפעילותה. ברי, כי אל לו לדרג הפוליטי להתערב או לנסות להשפיע על שיקול דעתה העצמאי ועל עבודתה של המועצה, במסגרת הדין. אי לכך, אבקש להפנות את תשומת לבך לטענות שמעלה יו"ר המועצה בפניותיה הלוטות, ולהקפיד בשמירה על עצמאותה וכבודה של המועצה ושל העומדת בראשה".
מטעמו של ראש הממשלה נמסר: "פעולותיו של ראש הממשלה לסגירת ערוץ 10 לא היו לטובתו או לרעתו של ארנון מילצ'ן אלא לטובת פתיחת שוק התקשורת לתחרות ושמירה על האינטרס הציבורי.
"אם לשפוט על פי השאלות שלכם ושל כלי תקשורת רבים אחרים, נראה שמשימתו של ראש הממשלה היא מוצדקת.
"כל פעולותיו של ראש הממשלה תואמות לחלוטין את הנחיות היועמ"ש לאחר שעזב את תפקידו כשר התקשורת. כך כתב היועמ"ש: 'נתניהו רשאי לעסוק בעניינים הנוגעים למשרדי הממשלה השונים והעובדה שהוא אינו מכהן עוד כשר התקשורת אינה שוללת עוד את מעורבותו בתחום התקשורת בכובעו כראש הממשלה". כלומר לראש הממשלה היה מותר לחלוטין לעסוק בפעולות שאותן הצגתם, כפי שנלחם כל חייו למען גיוון הדעות בשוק התקשורת - חטא בל יסולח בעיני מתנגדיו.
"ההגבלות היחידות שהוטלו על ראש הממשלה הינן ביחס לאלוביץ' ובזק - תחום שבו ראש הממשלה לא עסק לאחר הנחיית היועמ"ש. פעם נוספת שהבורות שלכם מטעה את הציבור".