הפרעות קשב וריכוז (ADHD) - טיפול בהפרעות קשב
דף הבית / הפרעות קשב וריכוז (ADHD)
הפרעת קשב וריכוז, המוכרת בשם ADD או ADHD, הינה תופעה שכיחה בקרב האוכלוסיה בכל שכבת גיל. ההבדל בין השמות הוא בתסמיני ההפרעה, הבאים לידי ביטוי בניתוקים והסחות דעת או בהיפראקטיביות, בהתאמה. תופעה זו עשויה להשפיע על כל תחומי החיים: לימודים, עבודה, יחסים בין-אישיים ואף השגרה היום-יומית של אותו אדם. לכן, חשוב לאבחן אותה ולהתאים לה טיפול הולם, על מנת לאפשר ללוקה בה להתמודד עמה ולחיות את חייו בשקט וברוגע ולהשתלב בחברה.
רבים מן הלוקים בהפרעת קשב וריכוז בעלי אינטיליגנציה גבוהה, שאינה מנוצלת כראוי, בשל חוסר ביטחון ודימוי עצמי נמוך, כתוצאה מיחס החברה כלפיהם. כיום, המודעות לתופעה גדולה מאוד והיא ניתנת לטיפול והטבה משמעותית.
הפרעות קשב וריכוז – ילדים
הפרעת קשב וריכוז (מוכרת גם בשם ADHD) פוגעת ב-10% מהילדים ומופיעה בשלב הילדות, בדרך כלל בגילאים 3 עד 7. ברוב המקרים נמשכת אל גיל ההתבגרות והבגרות. הפרעת קשב וריכוז הינה הפרעה התפתחותית המובילה לסימפטומים כמו כישלון בלימודים, אי יכולת להתרכז, אי יכולת להיות עקבי, התנהגות חברתית שונה (לעיתים התנהגות חריגה עד חריגה מאד), אימפולסיביות, זיכרון בעייתי לטווחים ארוכים, עומס מידע ורעש מידע ועוד.
קרא עוד – הפרעות קשב וריכוז אצל ילדים
הפרעות קשב וריכוז – מבוגרים
הפרעת קשב וריכוז אצל מבוגרים שכיחה מאוד ועומדת בשיעור של כ-4% מכלל האוכלוסייה הבוגרת (מעל גיל 18). רוב המבוגרים שמרגישים או מעידים על עצמם כסובלים מהפרעות קשב וריכוז, גילו סממנים עוד בילדותם והקשיים אינם זרים להם. אצל מבוגרים, הפרעת קשב וריכוז אינה חולפת אך הפרעת ההיפראקטיביות יכולה להתמתן. עלפי מחקרים, מבוגרים בעלי הפרעת קשב וריכוז נוטים לגלות סממני פגיעות בעלי אופי פסיכיאטרי/רגשי כמו חרדה, דיכאון, הפרעת אישיות אנטי חברתית, או מציאת פתרונות מסוכנים בהתמכרות לסמים, אלכוהול וסוכרים.
קרא עוד – הפרעות קשב וריכוז אצל מבוגרים
כפי שציינו לעיל, הפרעת קשב וריכוז הינה תופעה שכיחה מאוד בקרב האוכלוסיה על שלל הגילאים שבה. להפרעת קשב וריכוז 2 דרכי ביטוי: האחת מכונה ADD (Attention Deficit Disorder) והשנייה ADHD (Attention Deficit Hyperactivity Disorder). בשתי האופציות מופיעים קשיים בקשב וריכוז רציפים לאורך זמן, כאשר בדרך כלל, הלוקים ב-ADD חשים בחוסר שקט, ריחוף, עייפות, קשיי זיכרון, חוסר ארגון, רגישות יתר, פגיעות, תחושת ניתוק וכיוצא בזה, ואילו בעלי הפרעת קשב מסוג ADHD חווים, בנוסף לכל התופעות הקודמות, זעם מתפרץ, קפיצה מנושא לנושא, אקטיביות ופעלתנות יתר, בולמוסי אכילה, התפרצות לשיחות של אחרים, קושי רב בדחיית סיפוקים ועוד. שני הזרמים מגיעים מאותו המקור ומקשים על הלוקה בהם לתפקד באופן נורמלי. חשוב לציין, כי קיימת קשת רחבה של עצימות ההפרעות, ולכן, לא כל אדם החש מעט חוסר ריכוז, מקוטלג מייד כלוקה בהפרעת קשב וריכוז מסוג כלשהו.
ההנחה הרווחת על-פי מחקרים רבים היא, כי מקור הפרעת קשב וריכוז הינו ביולוגי ונוירו-פסיכולוגי, הנוגעת לתפקוד לקוי של מוליכים עצביים. הפרעת קשב עוברת בתורשה באמצעות הגנים, ועל-כן קיימת סבירות גבוהה לכך שלפחות אדם נוסף במשפחה לוקה בה. כמובן, שגם לאינטראקציה עם הסביבה ישנה השפעה על האדם מבחינת התפקוד בחיי היום-יום שלו, מבחינת הישיגיו ואיכות חייו. השפעה זו עשויה להיות חיובית, במידה והסביבה תומכת, אך למרבה הצער היא יכולה להיות גם שלילית עבור האדם ולהחמיר את התופעה.
מקור נוסף להפרעת קשב וריכוז עשוי להיות פגיעת ראש. מוחנו הוא איבר רגיש ורך, המוגן על-ידי הגולגולת, אך כל פגיעה בו, ובמיוחד בחלק השמאלי הקדמי, עשויה להוביל לתסמינים דמויי הפרעת קשב וריכוז ולהתפתחות הדרגתית שלה.
ADD יכולה להתפתח גם בשל מחסור בחמצן אצל פגים, שטרם התפתחו ריאותיהם או שחלו סיבוכים בלידתם, בקרב אנשים שכמעט איבדו את חייהם בטביעה או בחנק חלילה, בעת חשיפת עוברים לאלכוהול וסיגריות או לזיהום אוויר כבד. גורם נוסף לתופעה, הינו תזונה לקויה. תזונה עשירה בפחמימות פשוטות (לחם לבן, קמח לבן, סוכר) ומוצרים מעובדים, גורמת לעלייה חדה ברמת הסוכר בדם ודורשת שחרור אינסולין מיידי. האדם הצורך אותה חש עייפות, בלבול, חוסר שקט ומאידך, שחרור הורמונים ממריצים, אשר השפעתם דועכת במהירות. השפעה דומה יש גם לכימיכלים כגון צבעי מאכל שונים שאינם טבעיים.
לפי נתונים סטטיסטיים, אם לאחד ההורים יש ADD, לילדיו יש סיכוי של 60% ללקות בהפרעה זו. במידה ולשני ההורים יש ADD, אז הסיכוי שיהיה גם לילדיהם הינו 80%-90%. הפרעות קשב וריכוז שכיחות יותר בקרב בנים מאשר בקרב בנות.
הפרעה מסוג ADD עשויה להשפיע על מכלול החיים ועל איכותם. לאנשים אלה תפקוד ירוד בתכנון וארגון, בוויסות התנהגותם ודחיית סיפוקים, בזיכרון ושליפה מתוכו, בניהול לוח זמנים, ירידה לפרטים, אינטראקציה לוקה בחסר עם הסביבה (לעיתים הימנעות או דחייה), תקשורת חברתית כושלת (אי הסקת מסקנות או הפקת לקחים, קבלת מסרים מוטעים במסגרת החברה וקושי ברכישת מיומנויות ובקבלת החלטות) ועוד.
טרם האבחון, ישנם תסמינים ל-ADD, המופיעים בקרב אנשים ויכולים לרמז על בעיה כלשהי בנושא הקשב והריכוז. לפניכם תסמינים שכיחים, המופיעים לעיתים קרובות במסגרות השונות ובחיי אנשים או ילדים אלה בכלל:
יכולת ריכוז נמוכה – קושי להתרכז לאורך זמן.
מעבר חד ומהיר מנושא לנושא.
חוסר שקט תמידי – צורך עז לזוז ולנוע.
רגישות יתר ופגיעות.
מצבי רוח המשתנים במהירות.
חוסר סדר וארגון – סביבת עבודה מבולגנת, שולחן עמוס, חלונות רבים פתוחים במחשב באותה העת.
נתונים להסחת דעת ברמה גבוהה – כל רעש או תנועה בסביבה עלול להסיח את דעתו מן הפעילות בה הוא עוסק.
תגובה אימפולסיבית – מאפיין בולט שבא לידי ביטוי בתגובה מיידית, ללא סינון ראשוני. האדם מגיב באופן מילולי או בורח מן המקום בו הוא חש לחץ או חוסר נעימות.
דחיינות – אנשים אלה נוטים לדחות כל דבר למועד מאוחר יותר, במטרה לא להתמודד עם המשימה. הדבר עלול להביא לפעולות לא חוקיות, דחיית תשלומים, התחייבויות או קנסות, לדוגמא. קיימת הימנעות ממאמץ מנטלי ומחשבתי ,בשל הקושי להתמודד עמו.
הימנעות מתקשורת בין-אישית – סימן זה מוביל, באופן ישיר, לקושי ביצירת קשר חברתי או זוגי. פעמים רבות האדם מוצא עצמו מנותק חברתית. לעיתים, מדובר בהסתגרות וניתוק טוטאלי מהסובב.
היפר-אקטיביות – צורך להיות בתנועה מתמדת, בין אם מדובר בתנועה פיזית, כגון הליכה בתוך חדר או הזזת איבר כלשהו בגוף באופן רציף, ובין אם מדובר בתנועה תגובתית, המאופיינת בחוסר סבלנות, דיבור קצר ועצבני.
בולמוסי אכילה מהירה ולא מסודרת.
לא כל התסמינים חייבים להופיע על מנת לבחון כדאיות ולשלוח את האדם לאבחון. יחד עם זאת, חשוב לזכור, כי באמצעות טיפול נכון ויעיל, עשוי להופיע שיפור ניכר בכל תחום ותחום בחיי המטופל.
קשב וריכוז דרושים לאורך זמן במיוחד, כאשר האדם לומד דבר חדש, צופה בסרט, מאזין להרצאה, עליו להכין שיעורי בית או למלא מטלה אחרת, כאשר הוא נדרש לציות להוראות ולעמידה בזמנים. כל אלה ותחומים נוספים רבים נפגעים ואינם מבוצעים כהלכה. בעקבות זאת, האדם עלול לחוש כשלון ותסכול, המובילים לדימוי עצמי נמוך וחוסר ביטחון.
לקריאה נוספת על צורות ביטוי ADHD ופרמטרים שאנו בודקים לזיהוי הפרעות קשב וריכוז לחצו כאן
קיימות מספר דרכים לאבחון יעיל של ADD או ADHD. חלקם מתאימים לילדים ואחרים מתאימים יותר למבוגרים. פרט לנושא הגיל, חשוב גם לדעת מהו הקושי של אותו אדם ועם אילו משימות ומטלות עלייו להתמודד בחיי היום-יום שלו.
ראשית, נתייחס לאבחונים ממוחשבים, המתאימים למבוגרים וגם לילדים:
מבחן TOVA – מבחן זה בודק קשב ממושך. לאחר הבדיקה, מעריכים את תפקודי הקשב בהשוואה לנורמה מקובלת בהתאם לגיל הנבחן. בנוסף, מדובר בכלי עזר עבור הרופא, אשר יסייע לו להחליט אם ובאיזה טיפול תרופתי כדאי להתחיל.
לאחר האבחון הממוחשב יפנה המטופל להמשך אבחון:
אבחון דידקטי: הבודק את מיומנויות האדם בתחומים- שפה, זכרון, קריאה, כתיבה וחשבון. האבחון נעשה על-ידי מאבחן דידקטי מוסמך ובסופו ניתנות המלצות התקפות ל-6 שנים בלבד.
אבחון פסיכו-דידקטי: אבחון פסיכולוגי המשלים את האבחון הדידקטי, הנותן משקל להיבט פסיכולוגי ורגשי. האבחון נערך על-ידי פסיכולוג חינוכי או פסיכולוג קליני. לאחר האבחון, נעשה שכלול בין האבחון הדידקטי לפסיכולוגי, כאשר תוצאותיו והמלצותיו נשלחות למוסדות הלימוד.
אבחון נוירו-פסיכולוגי: אבחון ממוחשב מיוחד המתבצע באמצעות סדרת שאלונים ומבחנים, על-ידי נוירו-פסיכולוג. לאחר האבחון, הוא מציע דרכי התערבות פסיכולוגיות והתנהגותיות. באמצעות אבחון זה ניתן לזהות לקות למידה בלתי-מילולית.
אבחון פסיכיאטרי מקיף: אבחון שאינו שכיח, הכולל סדרה של מבדקים פסיכולוגיים ושאלוני דיווח, אשר נועדו לאשר או לשלול קיומה של הפרעה נפשית (הפרעת אישיות או מחלת נפש). האבחון נעשה על-ידי פסיכיאטר.
בטחון עצמי והפרעות קשב
מהו בטחון עצמי? וכיצד רמת הבטחון העצמי שלנו משפיעה עלינו בחיי היום-יום? ריכזנו עבורכם את כל המידע הרלוונטי אודות הקשר בין דימוי עצמי נמוך והפרעות קשב
שאלות ותשובות בנושא הפרעות ריכוז אצל ילדים
מספר שאלות נפוצות המתעוררות בתחום מלוות במענה מקצועי אשר ניתן על-ידי מומחים מקצועיים
טיפול בהפרעות קשב וריכוז -התקשרו אלינו
גולשים מחוברים כעת: 113