אותלו – ויקיפדיה
ערך זה עוסק במחזה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו אותלו (פירושונים).
אותלו, המורי מוונציה
שער המהדורה הראשונה מ-1622
"שחקני הוד מלכותו"
דזדמונה
מיכאל קאסיו
ונציה, קפריסין
1 בנובמבר 1604 (ככל הידוע)
עלילת המחזה נסובה סביב אותלו, איש צבא בכיר בצבא הונציאני המתואר כשחור עור וכולל רעיונות מרכזיים של גזענות, אהבה, קנאה ובגידה. יאגו, שלישו הבוגדני של אותלו, משמש עד היום כשם נרדף לרוע בהתגלמותו[1].
1 עלילה מקוצרת
2 גזע
עלילה מקוצרת[עריכת קוד מקור | עריכה]
העלילה של אותלו פותחה מה"הקאטומיתי" של גירלדי צ'ינתיו, והיא נאמנה ליצירה זו במידה רבה. הדמות היחידה בעלת שם בסיפורו של קינתיו היא "דיסדמונה" ("חסרת מזל" ביוונית); הדמויות האחרות מוצגות כ"נושא הנס" (יגו), "הקפטן" (קאסיו), ו"המורי" (אותלו). במקור, נושא הנס חושק בדסדמונה, והוא נוקם בה כאשר היא דוחה אותו. שייקספיר המציא דמות נוספת, רודריגו, שרודף אחר אשתו של המורי ונהרג כשהוא מנסה להרוג את קאסיו. המורי בסיפורו של קינתיו לא מתחרט על כך שהרג את אשתו, וגם הוא וגם נושא הנס נהרגים הרבה יותר מאוחר. קינתיו גם מציג במפורש לקח (אותו הוא שם בפי הגבירה) שנשים אירופאיות אינן צריכות להתחתן עם גברים חמי מזג מעמים אחרים.
"אותלו ודזדמונה", שמן על בד, מאת אנטוניו מוניוז דחרן. 1880.
אותלו, הדמות הראשית, הוא מורי (מוסלמי צפון אפריקאי) אציל, שמפקד על צבא בקפריסין. הוא מוצג מתוך אמפתיה למרות גזעו. דבר זה היה יוצא דופן בספרות האנגלית בזמנו של שייקספיר, שבדרך כלל הציגה מורים ואנשים כהי עור אחרים כנבלים. יש ויכוח בין החוקרים האם אותלו היה אמור להיות מוצג כשחור או כערבי או שניהם, אך הקונצנזוס בין הקוראים והקהל הממוצע היום נוטה לאפשרות הראשונה. שייקספיר נמנע מכל דיון באסלאם במחזה.
התרגום הראשון של המחזה לעברית נעשה בידי יצחק סלקינסון בשנת 1874 ונקרא "איתיאל הכושי" בגלל דמיון השמות 'איתיאל' ו-'אותלו'. מתרגם זה נהג לעברת שמות של מחזות ואת שם המחזה "רומיאו ויוליה" הוא תרגם ל"רם ויעל". הספר איתיאל הכושי זכה להוצאה מחודשת בשנת 2015 כחלק מסדרת "צדק פואטי" של הוצאת רעב ביוזמת המשורר והעורך ערן צלגוב. המהדורה המחודשת כוללת את הטקסט המקורי, כמו גם אחרית דבר נרחבת של המתרגם והחוקר עמינדב דיקמן וקטעי עיתונות מסוף המאה התשע-עשרה המתארים את התקבלות התרגום והשפעתו.[2]
המשורר נתן אלתרמן תרגם את המחזה, בשם "אותלו", עבור תיאטרון הבימה, כאשר התרגום מוקדש "לשחקן העברי הגדול אהרן מסקין" ומוגדר בצניעות כ"ניסיון". תיאטרון גשר העלה גרסה משלו מבוססת על תרגומו של דורי פרנס.
על פי המחזה עובדו שתי אופרות, האחת מאת ג'וזפה ורדי והשנייה מאת ג'ואקינו רוסיני. סרט הוליוודי בשם "או" מתבסס בחופשיות על עלילת אותלו. תרגום חדש של נסים אלוני זכה לביצוע בתיאטרון הבימה, בתיאטרון הקאמרי, בתיאטרון חיפה ובתיאטרון החאן.
אברהם עוז, ‏היצירה השקספירית, סדרת אוניברסיטה משודרת, בהוצאת משרד הביטחון - ההוצאה לאור, 2006, פרק יא - אותלו: מחיר הקנאה, עמ' 156-147.
גאורג ברנדס, טרגדיות שקספיר: המלט, מקבת, אותלו, ליר, עברית: מאיר איילי, הוצאת תרבות וחינוך, 1968.
ציטוטים בוויקיציטוט: אותלו
תמונות ומדיה בוויקישיתוף: אותלו
אותלו - הטקסט המלא, ב"פרויקט גוטנברג" (באנגלית)
"איתיאל, הכושי מוינעציא" תרגום סלקינסון 1874, נסרק על ידי ארכיב אוניברסיטת הרווארד.
על ההצגה "אותלו" בתרגומו של נתן אלתרמן באתר נתן אלתרמן
אותלו, באתר "שקספיר – מימין לשמאל" - אוסף דן אלמגור
ויליאם שייקספיר, אותלו, תרגום לעברית: דורי פרנס, באתר "שייקספיר ושות'"
גוסטאב לנדאואר על המחזה
וידאו מלא של ההצגה אותלו בערוץ תיאטרון החאן ביו טיוב
^ בעוד אצל דמויות אחרות של שייקספיר ניתן למצוא הסבר להתנהגותם, מניעיו של יאגו להכשלתו של אותלו אינם ברורים. http://ndpr.nd.edu/news/24263-the-apologetics-of-evil-the-case-of-iago/] ‏[http://www.shakespeare-online.com/plays/othello/iagochar.html
^ מיכל ארבל, הכירו את "איתיאל הכושי מוינעציא", הלוא הוא אותלו, באתר הארץ, 29 במאי 2015
אוחזר מתוך "https://he.wikipedia.org/w/index.php?title=אותלו&oldid=21170812"
דף זה נערך לאחרונה ב־18 ביולי 2017, בשעה 14:16.