אחרי חמש שנים של בצורת: 2017 - שנת המפנה של הבורסה בתל אביב - שוק ההון - TheMarker
אחרי חמש שנים של בצורת: 2017 - שנת המפנה של הבורסה בתל אביב
הבורסה המקומית, שסבלה מבצורת של הנפקות הון ראשוניות ב-2016-2012, נהנית מגאות מתחילת השנה, כשכמה חברות נוספות הגישו תשקיף לקראת הנפקות עתידיות עוד ב-2017 ■ מנגד, 14 חברות נמחקו או הודיעו שהן מתכוונת להימחק מהמסחר מתחילת 2017
בורסת תל אביב. סמי קצב נכנס, מיילן יוצאתמוטי מילרוד
הידיעה על כוונתו של תעשיין הנשק סמי קצב להנפיק את חברת הנשק SK בתל אביב הגיעה בתזמון נוח מבחינת הבורסה — יומיים בלבד לאחר הודעת מיילן, החברה בעלת השווי הגדול בבורסה המקומית, כי תימחק מהמסחר בתל אביב.
באופן סמלי, שתי ההתפתחויות מייצגות את הדינמיקה בבורסה מתחילת 2017. 15 חברות ביצעו הנפקות הון ראשוניות (IPO) מתחילת השנה, לאחר כמה שנים שחונות. מנגד, 14 חברות נמחקו מהמסחר או הודיעו כי בכוונתן לעשות זאת.
גל ההנפקות בבורסה המקומית, עד כה בסך 2.7 מיליארד שקל, צפוי לגדול עוד יותר עד סוף השנה. החברות אחים יעקבי, אלמור והולמס פלייס כבר הגישו תשקיפים ראשוניים לקראת הנפקה, ועוד כמה חברות צפויות לעשות זאת בשבועות הקרובים. עוד לפני ההנפקות הממשמשות ובאות, מספר ההנפקות ב–2017 גדול ממספר ההנפקות ב–2012–2016 — 14 בלבד. ההנפקות השנה הן ממגוון ענפים, החל בגיוס של עשרות מיליוני שקלים בענף הנדל"ן, וכלה במאות מיליוני שקלים בענפי האנרגיה.
בבורסה יכולים להיות שבעי רצון ממגמה זו, שנרשמה בעקבות מאמצים כבירים להביא לגיוסי הון מהציבור לאחר קיפאון ההנפקות בשנים האחרונות, בחירתן של חברות להנפיק בבורסות זרות, ועזיבה מתוקשרת של כמה חברות את הבורסה המקומית. הנפקה ראשונית מבטאת את אחת ממטרותיה החשובות של הבורסה — להיות הגורם המתווך בין חברות המבקשות לגייס הון לבין ציבור שמשקיע בחברות באמצעות רכישת ניירות הערך שלהן.
הסיבות: מצב השוק וההקלות הרגולטוריות
גל ההנפקות הוא תוצאה של מצב השוק מצד אחד, והקלות רגולטוריות מהצד השני. הריבית האפסית השוררת בישראל זה כמה שנים היא אחת הסיבות לחיפוש תשואה סבירה הן על ידי הגופים המוסדיים, הן על ידי הציבור. אווירת ההנפקות החיובית ומצב שוק ההון מעודד עוד חברות פרטיות להנפיק בבורסה, ודומה שזו דינמיקה המזינה את עצמה. הביקוש של הגופים המוסדיים הביא במקביל גם לגל הנפקות של איגרות חוב קונצרניות, שהסתכם מתחילת השנה ועד סוף אוקטובר ב–55.4 מיליארד שקל, מהם 6.3 מיליארד שקל על ידי 11 חברות שהנפיקו חוב בראשונה.
גם מהלכי הבורסה תרמו לגידול בהנפקות הראשוניות. מנכ"ל הבורסה, איתי בן זאב, וקודמו בתפקיד, יוסי ביינארט (שפרש מהתפקיד בשל מחלה קשה, ומת לפני כחודשיים וחצי), הציבו את הגדלת ההנפקות כאחת ממטרותיה העיקריות. הקלות רגולטוריות כמו פטור מוועדת מאזן ומדו"ח בקרה פנימי, אפשרות לכהונה של ועדת ביקורת כוועדת תגמול, והגשת שני דו"חות חצי־שנתיים לחברות קטנות, במקום ארבעה דו"חות רבעוניים, הקטינו את העלות לרישום למסחר — שהיא קריטית לחברות קטנות. בנוסף, הבורסה הקלה על כניסתן של מניות חדשות למדדים, ומתן האפשרות ליו"ר חברה לכהן גם כמנכ"ל לפרק זמן קצוב.
צער בבורסה על מחיקת חברות ביומד
14 חברות הפסיקו להיסחר בבורסה מתחילת השנה, או מתכננות לעשות זאת בקרוב, כך שמספר החברות הנסחרות נותר כשהיה בתחילת השנה. בבורסה מעדיפים לבחון כל מקרה של עזיבה בנפרד. כך למשל, לגבי החברות הדואליות, שעזבו ושאין להן כל זיקה לישראל, טוענים בבורסה כי היה סביר שחלקן יעזוב.
בבורסה גם מצביעים על העובדה שיש חברות שפעילותן מבחינת הבורסה לא השתנתה אך אוחדה עם חברות אחרות, כמו שותפויות נפט וגז שהתמזגו, וכך נגרעה אחת החברות ממספר החברות הנסחרות. עם זאת, הבורסה מצרה על חלק מהחברות שעזבו, בעיקר בתחום הביומד, כמו סלקט וביונדווקס.