פטור מטעמי דת או פטור משירות לנשים - Army
בית » חובות וזכויות חיילים בנושאים הנוגעים לשירות » פטור מטעמי דת או פטור משירות לנשים
פטור מטעמי דת או פטור משירות לנשים
חוק שירות ביטחון, התשמ"ו-1986, מסדיר את ההוראות הנוגעות לחובת הגיוס לצה"ל, ומסדיר את הליכי הבדיקה והמיון לפני הגיוס. החוק עוסק בין השאר גם בכללים המאפשרים לא להתגייס לשירות בצבא, לדוגמה פטור מטעמי דת או פטור משירות לנשים/בנות מטעמי מצפון, בריאות, הגירה, נישואין ועוד. כדאי לדעת כי פטור מטעמי דת ניתן לקבל בשני מקרים – פטור בגין הווי משפחתי דתי ופטור בגין היות המועמדת לגיוס דתייה המנהלת אורח חיים דתי.
כדי לקבל פטור מטעמי דת יש למלא הצהרה ומספר טפסים, ולכל המאוחר עד 90 יום לפני מועד הגיוס להגישם ללשכת הגיוס לאחר שהוצהר בבית הדין הרבני בפני שופט דיין על הדברים הבאים:
המועמדת לשירות ביטחון (מלש"בית) מנועה לשרת מטעמי דת.
המלש"בית שומרת על כשרות בבית ומחוץ לבית.
המלש"בית אינה נוסעת בשבת.
מהו פטור מטעמי דת?
פטור מטעמי דת מאפשר למועמדת לשירות ביטחון להימנע מהגיוס בדרך חוקית. כאמור, הפטור ניתן בשני מקרים עיקריים:
המלש"בית דתייה ולכן אינה יכולה להתגייס לשירות צבאי.
משפחתה של המלש"בית מנהלת אורח חיים דתי ולכן הגיוס לצה"ל פוגע באמונתה של משפחתה.
היכן הוא מוגדר?
פטור מטעמי דת מיועד רק לנשים יהודיות בהתאם לסעיפים 39 ו-40 המוגדרים בחוק השירות הצבאי. בסעיף 39 לחוק (פטור משירות על פי דין) נקבע כי אישה המוכיחה באופן שנקבע בתקנות לרשות שנקבעה על פיהן, כי טעמים שבמצפון או מטעמים שבהווי משפחתי דתי מונעים ממנה לשרת בשירות ביטחון, תהיה פטורה מחובת השירות בצבא.
בסעיף 40 לחוק השירות הצבאי (פטור מטעמי הכרת דתית) נקבע כי מלש"בית שהצהירה בכתב, לפי סעיף 15 לפקודת הראיות, תשל"א-1971, בפני שופט או דיין בבית הדין הרבני, תהא פטורה מחובת השירות בצבא לאחר מסירת תצהיר לפוקד שהוסמך לכך. המלש"בית חייבת להצהיר בפני השופט או הדיין באחד מבתי הדין הרבני הנמצאים בפריסה ארצית רחבה. יש להביא לבית הדין הרבני את המסמכים הבאים:
תעודת זהות, כולל ספח.
לאחר פתיחת התיק המלש"בית תופנה לאולם הדיונים כדי להצהיר את הנדרש, לאחר אזהרת הדיין או השופט על פי החוק המחייב. לאחר חתימה על ההצהרה (2 העתקים), עליה להגיש עותק אחד ללשכת גיוס, אפשר באמצעות דואר רשום. לאחר כחודש המלש"בית מקבלת בדואר את הפטור משירות ביטחון.
מה ההבדל בין פטור מטעמי מצפון או מטעמים שבהווי משפחתי דתי לבין פטור מטעמי הכרה דתית?
מועמדת לשירות ביטחון המעוניינת לקבל פטור מטעמי דת יכולה לעשות זאת באחד משני מסלולים – פטור מטעמי הכרה דתית או פטור מטעמי מצפון או מטעמים שבהווי משפחתי דתי. בעבר בנות רבות בחרו במסלול בו הן נדרשו למלא את התצהיר בבית דין רבני ולהגיש אותו ללשכת גיוס כדי לקבל את הפטור, ללא אפשרות לגורמי הצבא לערב את שיקול דעתם, אולם בשנים האחרונות צה"ל בודק את נכונות ההצהרה בדרכים שונות. המסלול האחרמחייב את המלש"בית להתייצב בפני ועדת פטור, הוועדה תחליט האם לאשר את הפטור משירות או לא.
לאור השינויים בחוק שירות ביטחון הקובע את השירות הצבאי ובמסלולי הפטור, מומלץ לקבל ייעוץ משפטי כדי לפעול נכון ועל מנת לשפר את הסיכוי לקבלת הפטור, מכל סיבה, הן מטעמי הכרת דתית והן מטעמי מצפון, בריאות ועוד.