חסידות חב"ד - סטרשלה – חב"דפדיה
חסידות חב"ד - סטרשלה
קברו של רבי אהרן - מייסד החסידות
חב"ד סְטַרשֶלֶה היא ענף של חסידות חב"ד. חסידות סטרשלה הוקמה בתקע"ג ע"י רבי אהרן מסטרשלה לאחר הסתלקות אדמו"ר הזקן עקב חילוקי דעות בינו לבין האדמו"ר האמצעי[1].
2 המחלוקת בין חב"ד וסטרשלה
4 אדמו"רי סטרשלה
4.1 דור ראשון
4.2 דור שני
5 יחס רבותינו נשיאנו לחצר ולרבי אהרן
6 בתי כנסת של חסידי סטרשלה
7 ספרי חסידות של חב"ד סטרשלה
8 ניגונים
חסידות חב"ד סטרשלה הוקמה לאחר הסתלקותו של אדמו"ר הזקן בכ"ד בטבת תקע"ג בידי אחד מגדולי תלמידיו[2]. - רבי אהרן מסטרשלה שראה עצמו כממשיך דרכו של רבו. החסידות נקראה על-שם העיירה סטרשלה - מקום מושבו האחרון[3] של רבי אהרן ומקום ההתיישבות העיקרי של חסידי סטרשלה. החסידות הוקמה על רקע חילוקי הדעות שהיו בין רבי אהרן - לבין אחיו של אדמו"ר הזקן המהרי"ל, ובנו של אדמו"ר הזקן האדמו"ר האמצעי[4].
חילוקי הדעות - שהובילו בהמשך לפרישתו של ר' אהרן מסטרשלה ולייסוד חסידות סטרשלה, החלו עוד לפני הסתלקותו של אדמו"ר הזקן[5] הנושא העיקרי של המחלוקת היה סביב פרשנותו של ר' אהרן למאמרים של אדמו"ר הזקן, ר' אהרן היה רגיל לחזור על המאמרים עם פירוש משלו ורבי יהודה לייב התנגד לכך נחרצות, הוא סבר שצריך להביא את דברי הרבי כהוויתם ללא פרשנויות. בעקבות זאת החלו חילוקי דעות גם בין רבי אהרון לאדמו"ר האמצעי, שהיה עד אז חברו הטוב ולמד איתו בחברותא.
המחלוקת בין חב"ד וסטרשלה[עריכה]
לאחר הסתלקותו של אדמו"ר הזקן החריפה המחלוקת בין ר' אהרן לבין אדמו"ר האמצעי. מיד לאחר ההסתלקות פנה ר' אהרן אל כמה מגדולי החסידים בבקשה שיבואו אליו והוא יורה להם את הדרך בעבודה ה'[6], זו היתה תחילת דרכה של חסידות סטרשלה. כאשר שמע ע"כ אדמו"ר האמצעי הוא ניסה להחזיר את השלום ב"חסד וברחמים" וניסה להסביר לרבי אהרן ולחסידיו את שורש טעותם, לצורך כך נסע אדמו"ר האמצעי לויטבסק וסביבותיה (שם היה לר' אהרן ריכוז חסידים גדול) במטרה להחזיר "עטרה ליושנה" ולהחזיר את נשיאות חב"ד לבית רבי. בהמשך תכנן לנסוע לעיירה אשווע - מקום מגוריו של ר' אהרן[7] אך הדבר לא עלה בידו. כאשר ראה שלא יצליח בדרך של ב"חסד וברחמים" החל אדמו"ר האמצעי לנהוג ביד קשה ובמשנה תקיפות[8], וכתב[8] לחסידים:
שלא יטו אוזן לדברי המסיתים לסור מבית רבינו, ולא יהיו כפויי טובה לאבי הקדוש אשר שם נפשו בכפו עליהם במסירת נפש ממש.
הדברים חדרו לליבותיהם של עשרות חסידים, ואף תלמידיו של אדמו"ר הזקן חזרו לדבוק בבית רבי והתמסרו לאדמו"ר האמצעי.
אדמו"ר האמצעי כתב[8] מכתב נוסף לאחד החסידים, וז"ל:
להיות שנפלו עלי הבלי שווא מטרדות השטן לבלבל ולעקור את העולם מבית ומחוץ אשר לא ידעתי כבשי דרחמנא כי ה' יודע לבבי שלא גבה לבי ולא הלכתי בגדולות ממני כו' דהיינו שלא אוכל לילך אם ארצה כו'. וה' ירחם על נפשי האומללה ויזכור צדקות אבותי ויביאני אל המנוחה ולמען תורותיו של אאמו"ר ז"ל הנטועה באנ"ש כו'.
גם החסיד הנודע רבי פנחס רייזעס כתב מכתב מיוחד לכלל החסידים, בשנת תקע"א, בו כותב להם ששמע בעצמו מאדמו"ר הזקן שרצונו שממלא מקומו יהיה בנו - אדמו"ר האמצעי, מכתב זה פעל את פעולתו והחזיר הרבה חסידים חזרה לאדמו"ר האמצעי[9].
שיטה[עריכה]
ר' אהרן הנהיג את תלמידיו על התפעלות גדולה, זה התבטא במיוחד בתפלה שבה התפלל עם הרבה תנועות, בלימוד, וכו'. גם בעניין זה חלק עליו אדמו"ר האמצעי, אדמו"ר האמצעי סבר שהתפלה והלימוד - צריך להיות באופן 'פנימי' - בין יהודי להקב"ה, ואין שום עניין להתבלט יותר מדי עם כל מיני תנועות.
בהקשר לכך מסופר[10] כי אחד מנכדי אדמו"ר הצמח צדק ראה בחדרו של סבו - אדמו"ר הצמח צדק מכתב כי"ק של אדמו"ר הזקן, במכתב מרחיק רבינו מאוד את עניין ההתפעלות בשעת התפלה. במכתב הנ"ל היתה הערה של אדמו"ר הצ"צ שאת המכתב הזה שלח אדמו"ר הזקן כהוראת שעה לאחד החסידים שהיה אחוז כולו בהתפעלות גדולה כדי לבטשו. אותו נכד שאל את סבו אדמו"ר הצמח צדק האם כוונת הערתו היא שמכתב זה נמסר לרבי אהרן מסטרשלה - שכידוע היה אחוז כולו בהתפעלות גדולה? ואדמו"ר הרש"ב ענה לו שלא, כי "לר' ארהל'ה היה התפעלות אלוקית, וגם הלוא הוא הי' לו מסירות נפש על רבינו כנ"ל"
אדמו"רי סטרשלה[עריכה]
דור ראשון[עריכה]
ערך מורחב – אהרן מסטרשלה
רבי אהרן מסטרשלה: רבי אהרן נולד בעיירה אשווע להרה"ח ר' משה הלוי הורוויץ, שהיה דור שביעי לשל"ה. כבר בילדתו מאס בהבלי העוה"ז והתמסר לתורה. הקשר בין רבי אהרן לאדמו"ר הזקן החל עוד בהיותו בן י"ג שנה וכבר היה בקיא בכל התורה כולה, אז הגיע בפעם הראשונה לאדמו"ר הזקן ונכנס אליו ליחידות ובצעטיל שהגיש כתב "הנפש העמלה איך תתקשר באין ואפס המוחלט".[11] אדמו"ר הזקן נטל את הפתקה והרהר בה והוכיח את החסידים [12] כי אף חסיד לא היה שואל מה ששאל נער בן י"ג שנה! [13] אדמו"ר הזקן חיבבו ממש בשל כך ור' אהרן הצעיר נשאר ונמנה על תלמידיו של רבינו הזקן שאף מינה את ר' אהרן לחברותא לבנו - אדמו"ר האמצעי (בהקשר לזה מסופר כי כאשר היו חסידים שלא הבינו דבר מה במאמרי אדמו"ר הזקן - פנו אל ר' אהרן ואדמו"ר האמצעי כדי לרדת לעומקם של דבריו), במשך שנות חייו של אדמו"ר הזקן היה ר' אהרן ידיד נפש של אדמו"ר האמצעי, ולמד עמו בצוותא פעמים רבות. מסופר כי הם היו מתהלכים ברחובות העיר כאשר הם שלובי-זרוע ומדברים בעומק דברי אדמו"ר הזקן, בידידות ואחווה ואהבה רבה[14] בהמשך החל להדריך ולכתוב מכתבים לחסידים.
ר' אהרן העיד על עצמו[15] שלמד אצל אדמו"ר הזקן למעלה מ30 שנה, והיה שוקד על כל מילה שאמר אדמו"ר הזקן במאמריו, ולא היה נח עד שלא הצליח להבין את עומק דבריו של אדמו"ר הזקן. דרכו של ר' אהרן הייתה בהתפעלות גדולה, זה התבטא בעיקר בתפילתו ובלימודו[16]. כאשר נאסר אדמו"ר הזקן אסף סכום של ששים אלף רובל לפעול לשחרורו אצל השלטונות.
ר' אהרן היה אדמו"ר לחב"ד סטרשלה כ16 שנה[17] - משנת תקע"ג, עד לפטרתו בשמע"צ של שנת תקפ"ט (עשרה חודשים לאחר פטירת אדמו"ר האמצעי). בן 63 שנה היה בפטרתו.
דור שני[עריכה]
רבי חיים רפאל מסטרשלה: ר' חיים רפאל היה בנו של ר' אהרן מסטרשלה, וממשיך דרכו באדמו"רות, מס' שנים לאחר התמנותו לאדמו"ר נפטר ר' חיים רפאל, ובזה הסתיימה שושלת סטרשלה, (אם כי היו קבוצת חסידי סטרשלה שהמשיכה ללא אדמו"ר[18]). רוב חסידי סטרשלה קיבלו על עצמם את נשיאותו של אדמו"ר הצ"צ.
יחס רבותינו נשיאנו לחצר ולרבי אהרן[עריכה]
למרות המחלוקת הגדולה של רבי אהרן עם אדמו"ר האמצעי, בדורות שאח"כ התייחסו רבותינו נשיאינו כמה וכמה פעמים לתורתו של רבי אהרן[19]: הרבי רצה מאד להדפיס את ספריו של רבי אהרן[20], ואף התבטא עליו במכתבים ובשיחות בצורה מיוחדת. אדמו"ר הצ"צ אמר על רבי אהרן: "אצלו היה התפעלות אלקי וגם הלא הוא ה' לו מסירות נפש רב על רבינו"[21].
בתי כנסת של חסידי סטרשלה[עריכה]
בויטבסק היה ידוע בית הכנסת לחסידי סטרשלה. על בית הכנסת מסופר שיסודותיו הונחו עוד בימי אדמו"ר הזקן בשנת תקע"ב ואדמו"ר האמצעי השתתף בהנחת אבן הפינה, אולם אחרי הסתלקות אדמו"ר הזקן כשהתפלגו החסידים בין חסידי ליובאוויטש לחסידי סטרשלה שילמו חסידי ליובאוויטש את חלקם של חסידי סטרשלה. בכסף זה ובעזרת נדבתו של ר' גבריאל וילנקר נבנו שני בתי מדרש חדשים לחסידי סטרשלה ויתכן שאגרתו של רבי אהרן בנושא זה, היא לאחד מבתי מדרש אלו[22].
בסלונים התקיים בית מדרש לחסידי סטרשלה[23].
בהומיל התקיים בית כנסת סטרשלה עד למהפכה[24].
ספרי חסידות של חב"ד סטרשלה[עריכה]
שערי היחוד והאמונה - ביאור על שער היחוד והאמונה שקלוב, תק"פ[25].
שערי העבודה - ביאור על ספר התניא.
עבודת הלוי - דרושים על פרשיות השבוע אותם אמר רבי אהרן, וכתבו אותם תלמידיו. לבוב, תר"ב-תרכ"ו.
הגדה של פסח עם פירוש סוד קדושים, מאת בעל התניא ור' אהרן, קניגסברג (ייתכן שנדפס בוורשה), תרכ"ו.
שער התפילה - מבאר את עניין התפילה.
ניגון הגדול לר' אהרן מסטרשלע.
ניגון מיוחס לר' אהרן מסטרשלע.
↑ על תוכן המחלוקת בהרחבה ראה במאמרו של הרב עמרם בלוי בקובץ היכל הבעש"ט גיליון כ"ד עמ' קמ"ז ואילך.
↑ הרבי כתב על רבי אהרון: "תלמידו הגדול של רבנו הזקן הרה”ג והרה”ח וכו' וכו' מוהר"ר אהרן הלוי מסטאראשעלי". ספר התניא" במדור "הערות שם הספר ושם חלקיו"
↑ לפני כן התיישב בליאדי ואשווע.
↑ בית רבי - תולדות אדמו"ר הזקן, פרק כ"ו. וכן בית רבי תולדות אדמו"ר האמצעי, פרק ב'.
↑ בעקבות מחלוקת זו עבר ר' אהרן מליאדי - עירו של אדמו"ר הזקן לאשווע, עיירת הולדתו (בית רבי, תולדות אדמו"ר הזקן פרק כו).
↑ ספר התולדות אדמו"ר האמצעי, עמ' 88.
↑ זמן מה לאחר מכן עבר לעיירה סטרשלה שעל-שמה נקראת החצר שאותה הנהיג.
↑ 8.0 8.1 8.2 ראה ספר התולדות אדמו"ר האמצעי, עמ' 88.
↑ ראה סה"ת אדמו"ר האמצעי עמ' 89.
↑ בית רבי, פרק כ"ו, הערה ג'.
↑ יש המסבירים כי על אף שהיה מלא בתורה היתה חסרה לרבי אהרן דרגת הראיה באלוקות, וזאת ניסה להשיג אצל אדמו"ר הזקן.
↑ מסופר שהרבי קם ממקומו בהתפעלות ויצא בריצה מחדר היחידות אל חדר א' הסמוך של התלמידים המובחרים.
↑ עיין אוצר סיפורי חב"ד כרך ט"ו עמוד 305 בשם "סיפורי חסידים ורבותיהם" להרה"ח רבי מרדכי שוסטרמן אות קלג ובשינויים קלים ב"שמועות וסיפורים" לר' פאלע כהן חלק שלישי סיפור קלב
↑ מסופר (בית רבי, תולדות אדמו"ר האמצעי פרק ב', בהערה שם) שכאשר ראה זאת אחד החסידים אמר לאדמוה"ז "זהו תרין רעין דלא מתפשרין". ואדמוה"ז ענה לו ש"הלוואי דלא מתפשרין"..
↑ ראה פתח שער לספר שערי היחוד והאמונה.
↑ מסופר כי באחת מהפעמים בהם עסקו חסדי אדמו"ר הזקן באחד ממאמריו, החל ר' אהרון לטפס על הקירות מרוב התפעלות!
↑ ראה הערה 5
↑ (בית רבי, תולדות אדמוה"ז, פרק כ"ו)
↑ ראה עוד בערך: רבי אהרן מסטרשלה.
↑ ראה המלך במסיבו עמ' קנ"ב, רי"א.
↑ בית רבי (ספר).
↑ ראה ליקוטים דף ט"ו עמ' ג' וי"ז עמ' ג' על חנוכת בית המדרש בויטבסק.
↑ ראה ליקוטים דף ו' עמ' ד' 'אגרת לבית המדרש דסלאנעם', ראה גם דף ה' עמ' ד' 'כתב לבית המדרש דחסידים'.
↑ 'ערים ואמהות בישראל' חלק ה עמ' 1.
↑ קישור לספר
אוחזר מתוך "http://chabadpedia.co.il/index.php?title=חסידות_חב%22ד_-_סטרשלה&oldid=344646"
דף זה נערך לאחרונה ב־11 ביוני 2020, בשעה 13:40.