30cb6a52f5c4841705adbcd4f383c556
svale på vinger
glasogglimt.dk
2020.10
landsvalen er en elegant og hurtig flyver. den er 16-22 cm lang, og den adskiller sig fra de andre danske svalearter med sin røde pande og strube og det flødefarvede bryst med brunligt skær. desuden har hannen den længste hale af de tre svalearter her i landet.

den lange hale er en statusmarkør. det er krævende at flyve med en lang hale, og dermed er den et tegn på kondition og udholdenhed, hvilket gør hannen attraktiv for hunnen. ligeså hurtig og imponerende en adfærd landsvalen har i luften, ligeså ubehjælpsom er den på jorden: de korte ben gør gangen svær, og derfor ser vi ofte, at landsvalen må tage sine vinger i brug for at holde balancen.

landsvalen er en almindelig ynglefugl i hele landet, selvom bestanddelen er gået tilbage i de seneste år. dette skyldes muligvis en bedre hygiejne i staldene, som er det foretrukne sted for landsvalen at bygge reder.

landsvalen siges at være meget selskabelig. den ankommer omkring 1. maj i flok, og dermed er den et af de første tegn på sommerens komme. der er meget overtro forbundet med landsvalen. den siges at være en lykkebringer - hvor den bygger rede, vil der komme lykke til hjemmets beboere.

den danske landsvale lægger æg i starten af juni og slutningen af juli, inden den forlader os sidst i september for at flyve til det sydlige afrika.
ac52e4b4813eb754f16dfcfea2ffd45c
præstekrave
glasogglimt.dk
2020.10
præstekraven tilhører gruppen af vadefugle, og de har alle en karakteristisk hvid præstekrave, der står i kontrast til de øvrige mørke farver, og som har givet fuglen dens navn.

præstekraven er udbredt i europa og store dele af asien. den foretrækker desuden at leve ved flod- og søbredder. i danmark er præstekraven en fåtallig art.

de fleste præstekraver overvintrer i afrika, og før de trækker sydpå, kan vi se dem i mindre flokke ved vores kyster.

præstekraven lever af insekter og edderkopper, og den søger føde på jordens overflade eller i lavt vand.

præstekraven yngler første gang i en alder af 1 år. den danner par med en ny partner hver sæson, og den lægger fire æg i maj.

præstenkraven er kendt for dens snigende adfærd og for dens sang, der høres både nat og dag.

 
5a41dfbd48af9c368b636b72e857025d
sortspætte
glasogglimt.dk
2020.10
sortspætten er en imponerende standfugl, hvilket man allerede bemærker på dens udseende og dens størrelse. den er nemlig på størrelse med en krage! med undtagelse af en rød kalot på hannen og en rød top på hunnen, er arten kulsort - præcis som de fleste krager. sortspættens trommen er ligeså kraftig som dens størrelse, og dens trommen kan faktisk høres op til et par kilometer væk. desuden har sortspætten en imponerende høj stemme.

sortspætten yngler i det meste af nordeuropa, centraleuropa og Østeuropa. i danmark er fuglen en fåtallig art, og den er mest udbredt i nordjylland og sønderjylland.

som andre spætter bruger også sortspætten sit næb til at udforme redder i træer, og den foretrækker at bygge en ny rede hvert år.

sortspætten lever af myrer, og den klæber gerne ca. 1000 myrer til sig med sin tunge, og de udgør så et helt måltid for sortspætten.

sortspætten kan ses hele året rundt, men den er dog meget sky. særligt i begyndelsen af yngletiden omkring april kan vi høre dens stemme i skoven.
aba0e65d970512d15e8772b8ae0261dd
fuglefryd, topmejse
glasogglimt.dk
2020.10
topmejsen er en almindelig ynglefugl i danmark, der foretrækker at leve i nåleskove. den findes i øvrigt i store dele af europa.

topmejsen er mellem 10,5 og 12 cm, og den vejer 10-13 gram. den er let at kende på sin sort- og hvidspættede top, den sorte hagesmæk og den sorte ring omkring hovedet og ørerne. kønnene er desuden fuldstændig ens. topmejsen lever normalt i cirka 3 år, men den kan faktisk blive helt op til 11 år.

topmejsen er meget afhængig af gamle træer, hvor den kan udhugge redehuller. den lever af insekter, edderkopper og granfrø, som den typisk hamstrer i efteråret for at gemme det i barken rundt omkring på sit territorium, så den kan overleve hele vinteren på det samme territorium. topmejsen er en ekstremt stedfast standfugl, der opholder sig indenfor det samme territorium hele året rundt.

i april og maj lægger hunnen æg, og det er desuden hende, der står for både udhugning af redehul, redebygning og rugning helt alene.
31a26a6240c5131ba54ee04d9034a406
fuglefryd, flagspætte
glasogglimt.dk
2020.10
flagspætten er en spætteart, der lever i europa, det nordlige afrika og i store dele af asien. herhjemme er flagspætten vores mest almindelige spætte, og den yngler over hele landet, bortset fra mindre øer, hvor der kun findes lidt skov.

flagspætten er meget bemærkelsesværdig, hvilket ikke mindst skyldes dens udseende. ryggen er sort med to aflange, hvide skulderpletter og undersiden er hvid med rød undergump. hannen kendes desuden på sin røde nakkeplet. flagspætten er omkring 23 cm lang, og den vejer 90 gram. herudover bemærkes flagspætten også på sin karakteristiske trommeaktivitet. den trommer hyppigt med op til 20 slag i sekundet, dette for at markere sit territorium. flagspætten er udstyret med en ganske unik kraniekonstruktion, der gør, at den ikke får hjernerystelse af sin trommen. det siges, at 3 næblængder slides op i løbet af et år.

de danske flagspætter er standfugle, og derfor kan vi, som en af de få lyde i den vinterstille skov, høre dens trommen. trommeaktiviteten er dog størst i marts og april.

flagspætten lever i par, der dog kun dannes for én sæson, og den foretrækker syge eller døde træer, der er nemme at arbejde i. både hannen og hunnen hjælper med at udhakke redehullet, og de hjælper begge med at udruge de 4-7 æg, der lægges fra starten af maj.
7029fa76157f301ef9c3b1570f3beeeb
sølvmåge, relief
glasogglimt.dk
2020.10
sølvmågen er en af vores mest almindelige store måger, og lige netop denne art forekommer kun i nord- og vesteuropa. sølvmågen er overvejende knyttet til havet, og den kendes især på sin størrelse, det kraftige gule næb med den røde plet, den sølvgrå ryg og de små, stikkende gule øjne.

sølvmågen foretrækker at yngle i kolonier på øer ved lavvandede kyster og ved fjorde. ofte kan vi se måger i enorme flokke, hvor de hviler på moler og bygninger i havneområder eller svævende over skibe i håb om at finde mad. de er altædende, da de spiser både fisk, smådyr, fugle, ådsler og affald.

sølvmågen er 54-60 cm, og har et vingefang på 123-148 cm. når sølvmågen forsvarer sit territorium, går det ofte vildt for sig. dette fører nemlig tit til slåskampe med brækkede vinger som resultat, og dermed forbindes sølvmågen ofte med aggression.
sølvmågen lægger 2-3 æg fra slutningen af april. de udruges af begge mager, og ungerne er flyvefærdige i løbet af 28-30 dage.
9fe92d3e550ae1b5ca3ba9f3af2892d8
fuglefryd, fuglekonge, han
glasogglimt.dk
2020.10
"bøjlen" er lavet af jern, som vil ruste smukt og blive mindre synlig i træet el. lign. hvor den hænges

på trods af dens majestætiske navn er fuglekongen danmarks mindste fugl. den er blot 8,5-9,5 cm lang fra hale til næbspids, og den er en meget kompakt lille fugl med et relativt stort hoved.

udover størrelsen kendes både hannen og hunnen også let på deres såkaldte kongekrone. de har begge et gult issebånd, der er indrammet af sorte kanter. hos hannen dækker en orange stribe dette bånd, når fuglen er ophidset. fuglekongens mørke øje er omkranset af lyse fjer, hvilket giver fuglen et åbent og nysgerrigt blik.

fuglekongen lever af insekter og edderkopper. ynglesæsonen begynder i slutningen af april, og de 7-10 æg udruges af hunnen i 14-17 dage, mens ungerne fodres af begge forældre i op til 3 uger.

de danske fuglekonger er både stand- og trækfugle, og de ses derfor hele året rundt. om vinteren færdes de dog i større grupper, sommertider i selskab med mejser og andre småfugle, og derfor er de langt mere iøjnefaldende på denne tid af året.

i kolde vintre får vi besøg af trækfugle fra det øvrige skandinavien, og her ses fuglekongerne overalt, og vi kan ofte iagttage en meget tillidsfuld adfærd på dette tidspunkt.
55edc8834ddbda7cf632b425c2605fc2
fuglefryd, solsort
glasogglimt.dk
2020.10
"bøjlen" er lavet af jern, som vil ruste smukt og blive mindre synlig i træet el. lign. hvor den hænges

solsorten er en spurvefugl, der er udbredt over store dele af europa, dele af asien, australien og new zealand.

solsorten er meget let at kende. hannen er glinsende sort med undtagelse af en lille gul ring omkring øjet og et orangegult næb. hunnen har en mere mørkebrun farve, og på næbbet ses ofte bare en enkelt gul plet.

solsorten er kendt for sin dybe og melodiske sang, der høres både morgen og aften. solsorten har mange forskellige kald. eksempelvis høres en hysterisk skingren, når den tager flugten, eller et højt fint kald, når hannen skal markere sit territorium overfor andre hanner. dette kald bruges også som en advarsel for andre solsorte, hvis der er en rovfugl i nærheden.

solsorten yngler gerne i beboede områder mellem april og august. de fleste danske solsorte er standfugle, men en del hunner og ungfugle trækker mod sydvest om vinteren. hannen bliver ofte tilbage for at forsvare sit territorium. solsorten lever i denne periode af nedfalden frugt og bær, og derfor bosætter den sig ofte i villahaver med frugttræer og buske. mange solsorte sulter og fryser ihjel om vinteren, og nogle siger derfor, at solsorten er skrøbelig.
15a73a5747a3b9a908779626c57ba022
fuglefryd, gråspurv
glasogglimt.dk
2020.10
"bøjlen" er lavet af jern, som vil ruste smukt og blive mindre synlig i træet el. lign. hvor den hænges

gråspurven finder vi udelukkende ved beboede steder. den har altid været tæt knyttet til mennesket og dets husdyr, og netop derfor ses den aldrig på småøer, hvor der ikke bor mennesker.

siden 1970’erne er bestanddelen af gråspurve halveret i danmark, hvilket skyldes det mere effektive landbrug og de bedre isolerede huse, der har gjort det sværere for gråspurven at søge føde i stalde og lader.

fjerdragten er forskellig hos hannen og hunnen. hannen kendes især på sin brune overside og den grå underside. desuden har hannen et karakteristisk sort bryst, der fungerer som et statussymbol blandt andre hanner. den med det mest sorte bryst har mest prestige. hunnen har en mere ensartet gråbrun farve.

gråspurve-par holder sammen hele livet igennem. det er typisk hannen, der bygger reden, mens hunnen udruger æggene. ungerne fodres af begge forældre, og ungerne udvikler forskellige individuelle kald, så det er muligt for forældrefuglene at skelne imellem dem.

gråspurven er en meget social fugl. den ses i flok hele året rundt, og den søger ofte føde i større eller mindre grupper.
33578ab71b82f541be6a2f515232de47
vibe, relief
glasogglimt.dk
2020.10
den smukke vibe er en vadefugl, der yngler i europa og asien. i danmark findes den især på strandenge eller græsarealer, eksempelvis ved vadehavet, men om vinteren trækker den gerne sydpå.

viben var tidligere en meget almindelig fugl i danmark, men på grund af landbrugets ændrede dyrkningsformer, der blandt andet har betydet færre græsarealer, er antallet af viber faldet kraftigt i det 20. århundrede.

viben er ca. 30 - 32 cm, og den er let at kende med sin sort-grønne fjerdragt og den lange fjertop øverst på hovedet.

i danmark betragtes viben ofte som et symbol på, at foråret snart vil komme, da den ankommer allerede i midten af februar fra spanien og frankrig. viben er dog også en vejrfugl, hvilket betyder, at den også kan ses hele året i danmark, hvis vinteren er varm.

viben har en karakteristisk stemme, og om foråret ses den ofte udføre en meget unik akrobatisk og tumlende flugt over sit yngleområde for at markere sit territorium.

vibens rede er en fordybning i vegetationen, som den laver med kroppen og fødderne, og æggene lægges i april.