42402e61cd53d20312f999ced7473827
fasan
glasogglimt.dk
2020.10
fasanen, der oprindeligt stammer fra asien, er en fugl, der ikke trækker men som findes gennem hele europa. den engelske betegnelse *pheasant* stammer fra den ældgamle by phasis, der nu er kendt som poti i georgia. fasaner tilbringer næsten hele deres liv på jorden, meget sjældent i træer, og de indtager mange forskellige slags madvarer, herunder insekter, frø og blade.

hannen er farverig, 60-89 cm lang og med en hale på 50 cm. kroppens fjer er gyldne eller kobberrøde og kastanjebrune med et iriserende grønt skær. dette giver ikke bare hannen mulighed for, på betagende vis, at vise sit harem og bejle til hunnen, men også for at trække sig tilbage og smutte ind i det høje græs og dermed camouflere sig i omgivelserne. på den måde demonstrerer den mandlige fasan både balance og god dømmekraft.

hunnen er mere beskeden i sin farve, ofte med spættede brune fjer og er typisk 50-63 cm lang og med en hale på 20 cm. hunnen er i stand til at smelte ind i omgivelserne på en måde, så hun beskytter sine unger og dermed bevarer livets gave.

hannen har et harem bestående af flere hunner i løbet af parringstiden, der finder sted i foråret. alligevel ruger han ikke på æggene eller tager del i opfostringen af ungerne. hunnen bygger rede på jorden, og hun producerer en redefuld bestående af 10-12 æg over en periode på to uger. efter at have lagt det sidste æg vil hun ruge på dem i cirka 24 dage. Æggene vil alle udklække på den samme dag i løbet af maj og juni.
69f7cd93bd0ece61fd17f264198b8ca1
snespurv
glasogglimt.dk
2020.10
herhjemme optræder snespurven som en almindelig vintergæst, der ofte ankommer i mindre flokke fra oktober og bliver til marts. den er iøjnefaldende med sin snehvide fjerdragt, der er udstyret med brunlige pletter, og den kan derfor ikke forveksles med nogen anden dansk fugleart. den kendes især nemt i flugten på sine snehvide vinger.

snespurven er 15-18 cm, og den vejer 26-40 gram. det er især hannen, der kendes på det lyse indtryk og den hvide bug, mens hunnen er mere gulbrun.

snespurven er den spurvefugl, der yngler længst mod nord. den yngler typisk i klippeterræn, tæt på isen. den yngler ikke i danmark, men ankommer gerne fra nordskandinavien, især fra de norske fjelde, for at finde varme. den trækker således sydpå om vinteren.

snespurven lægger æg fra slut maj til start juni, og det er alene hunnen, der står for udrugningen.

‘sne’ i navnet siges at henvise til fuglens snehvide fjerdragt og dens arktiske tilhørsforhold, og den forbindes således ofte med vinter og kulde.
cc8a5e0d30ab15b5c16983fe19fa6c53
tjur
glasogglimt.dk
2020.10
tjuren er en meget stor hønsefugl, der ikke findes i danmark, men som yngler i det øvrige skandinavien fra skåne og videre mod øst gennem finland og rusland. den er et meget eftertragtet jagtvildt.

tjuren er ikke nået til danmark på naturlig vis i nyere tid. man har forsøgt at udsætte den flere forskellige steder i landet, og det lykkedes i 1891 at etablere en bestand på bornholm, der dog kun overlevede til ca. 1918.

hannen er dobbelt så stor som hunnen, og den kan blive op til 100 cm lang og veje op til 6 kg, mens hunnen kan blive op til 60 centimeter lang og veje op til 2,5 kg.

tjuren kan have flere forskellige nuancer i sin fjerdragt, men mest karakteristisk for udseendet hos både hannen og hunnen er den hvide plet på vingen, den røde plet over øjet og den forlængede hale, der kan spredes ud i en vifte.

tjuren foretrækker den lysåbne skov, hvor den holder til ved moser, lysninger og i skovbrynet, og den er klart mest aktiv i dagtimerne, mens nætterne tilbringes i gamle træer. ofte anvender tjuren det samme såkaldte ‘sovetræ’ flere nætter i træk.

tjuren er desuden en standfugl, og derfor er den synlig hele året.
449e4748b769e151f7f46312f0850d3b
sølvmåge
glasogglimt.dk
2020.10
sølvmågen er en af vores mest almindelige store måger, og lige netop denne art forekommer kun i nord- og vesteuropa. sølvmågen er overvejende knyttet til havet, og den kendes især på sin størrelse, det kraftige gule næb med den røde plet, den sølvgrå ryg og de små, stikkende gule øjne.
sølvmågen foretrækker at yngle i kolonier på øer ved lavvandede kyster og ved fjorde. ofte kan vi se måger i enorme flokke, hvor de hviler på moler og bygninger i havneområder eller svævende over skibe i håb om at finde mad. de er altædende, da de spiser både fisk, smådyr, fugle, ådsler og affald.
sølvmågen er 54-60 cm, og har et vingefang på 123-148 cm. når sølvmågen forsvarer sit territorium, går det ofte vildt for sig. dette fører nemlig tit til slåskampe med brækkede vinger som resultat, og dermed forbindes sølvmågen ofte med aggression.
sølvmågen lægger 2-3 æg fra slutningen af april. de udruges af begge mager, og ungerne er flyvefærdige i løbet af 28-30 dage.
ebbd836a438f5e0ac987ba9bf38399da
spætmejse
glasogglimt.dk
2020.10
spætmejsen er en meget almindelig ynglefugl i danmark, og den tilhører ikke - som man skulle tro - mejsefamilien, men derimod sin egen familie: spætmejserne. i danmark kan vi finde spætmejsen i ældre løvskove og parker. udenfor danmark findes den i størstedelen af europa, gennem asien og helt til stillehavets kyst.

spætmejsen er en lille kompakt fugl med et kraftigt næb og en kort hale. den har en blågrå overside og en noget lysere underside, og det er karakteristisk, at den har en sort stribe, der går gennem øjet. den er typisk mellem 13-15 centimer.

spætmejsen er altædende, idet den både æder insekter, frø og nødder, og den foretrækker at yngle i huller i gamle træer. disse er sjældne i mange skove, og der er derfor stor konkurrence mellem de hulerugende fugle. for at undgå konkurrence fra de store fugle kliner spætmejsen hullet til med ler, så det lige præcis passer til dens egen størrelse, og på den måde udviser spætmejsen både, at den er intelligent og konkurrencedygtig. spætmejsen er en meget stedfast fugl, og den spreder sig ikke let. den genbruger gerne den samme rede flere år i træk.  desuden kan spætmejsen som den eneste danske fugl klatre med hovedet nedad.
d6652ac99d3a5b08f5586bc090951a16
solsort
glasogglimt.dk
2020.10
solsorten er en spurvefugl, der er udbredt over store dele af europa, dele af asien, australien og new zealand.

solsorten er meget let at kende. hannen er glinsende sort med undtagelse af en lille gul ring omkring øjet og et orangegult næb. hunnen har en mere mørkebrun farve, og på næbbet ses ofte bare en enkelt gul plet.

solsorten er kendt for sin dybe og melodiske sang, der høres både morgen og aften. solsorten har mange forskellige kald. eksempelvis høres en hysterisk skingren, når den tager flugten, eller et højt fint kald, når hannen skal markere sit territorium overfor andre hanner. dette kald bruges også som en advarsel for andre solsorte, hvis der er en rovfugl i nærheden.

solsorten yngler gerne i beboede områder mellem april og august. de fleste danske solsorte er standfugle, men en del hunner og ungfugle trækker mod sydvest om vinteren. hannen bliver ofte tilbage for at forsvare sit territorium. solsorten lever i denne periode af nedfalden frugt og bær, og derfor bosætter den sig ofte i villahaver med frugttræer og buske. mange solsorte sulter og fryser ihjel om vinteren, og nogle siger derfor, at solsorten er skrøbelig.
522968d6699165724974df06b82dffb7
rødhals
glasogglimt.dk
2020.10
rødhalsen er en lille spurvefugl, der findes overalt i europa. dens udbredelse dækker også det vestlige sibirien, lilleasien og nordafrika. rødhalsen er danmarks mest almindelige fugl, og den er en trofast gæst ved foderbrættet rundt omkring i de danske haver. rødhalsen foretrækker skove og krat, og den søger føde i lav vegetation og på jorden.

rødhalsen er let at kende på et tydeligt rødt brystparti, tynde ben og små sorte knappenålsøjne. den har en længde mellem 12,5 - 14 cm, og der er ingen forskel mellem hannen og hunnen, da de er fuldstændig ens i deres kolorering.

rødhalsens stemme og sang er meget karakteristisk. sangen kendes som en strøm af klare toner med temposkift og skift mellem dybe og høje toner. rødhalsens specielle musikalitet medfører, at den skaber glæde med sin sang hos mange mennesker.

det gælder især for hannen, at det røde bryst og sangen bruges i kampen om et bestemt territorium, mens hunnen etablerer sit fødeterritorium med sang.

de fleste rødhalse trækker til varmere himmelstrøg om vinteren, men hvis vinteren er varm i danmark, vil man ofte kunne høre, at hannen forsvarer sit vinterterritorium med sang, og rødhalsen demonstrerer derved både mod og stor konkurrencevne.
3a9e4dd7c39e83fdabab62ebd793a562
topmejse
glasogglimt.dk
2020.10
topmejsen er en almindelig ynglefugl i danmark, der foretrækker at leve i nåleskove. den findes i øvrigt i store dele af europa.

topmejsen er mellem 10,5 og 12 cm, og den vejer 10-13 gram. den er let at kende på sin sort- og hvidspættede top, den sorte hagesmæk og den sorte ring omkring hovedet og ørerne. kønnene er desuden fuldstændig ens. topmejsen lever normalt i cirka 3 år, men den kan faktisk blive helt op til 11 år.

topmejsen er meget afhængig af gamle træer, hvor den kan udhugge redehuller. den lever af insekter, edderkopper og granfrø, som den typisk hamstrer i efteråret for at gemme det i barken rundt omkring på sit territorium, så den kan overleve hele vinteren på det samme territorium. topmejsen er en ekstremt stedfast standfugl, der opholder sig indenfor det samme territorium hele året rundt.

i april og maj lægger hunnen æg, og det er desuden hende, der står for både udhugning af redehul, redebygning og rugning helt alene.
726a4058d0969acf987d60b2edbe108b
sørgekåbe
glasogglimt.dk
2020.10
den smukke og elegante sørgekåbe kan ikke forveksles med nogen andre sommerfugle i verden. med sin mørke sortviolette farve på forsiden af vingerne og de blå og gule farver langs vingekanten er dens udseende ganske unikt.

i danmark er sørgekåben en sjælden sommergæst, der ankommer fra sin vinterdvale i marts. den er dog mere almindelig i sverige og finland og sydpå i europa, og den lever i lyse, fugtige skove og på enge med pil og birk, som er dens foretrukne foderplanter.

sørgekåben er en meget nysgerrig sommerfugl, og hvis du er heldig at møde den, kan den finde på at undersøge dig for at finde ud af, om der er noget spiseligt i nærheden. den er desuden meget tillidsfuld, og vi kan ofte se den på en sten, hvor den soler sig til langt hen på efteråret.

sørgekåben er afhængig af varme for at kunne producere sit afkom. dens larve har en relativ lang udviklingstid på ca. 10 uger, og i de kølige somre kan larverne simpelthen ikke nå at fuldende deres udvikling, og dermed er den altså meget sårbar overfor kulde.

sørgekåben overvintrer i hule træer, og den kan leve i op til 2000 meters højde.
0129b669d66d4ba40cd58d36664f2cb4
musvit
glasogglimt.dk
2020.10
musvitten er en spurvefugl, der tilhører mejsefamilien. den er en meget almindelig fugl i danmark, der både findes i skov og i by. musvitten er udbredt i hele europa, og den findes også i mellemøsten, asien og nordafrika.

musvitten har et karakteristisk udseende med sort hoved og nakke, fremtrædende lyse pletter, olienfarvet overside og gul underside. på meget intelligens vis formår musvitten at bruge sit udseende til at forsvare sig med. musvitten lever primært af insekter og foretrækker at bygge rede i huller i træerne.

musvitten kan betegnes som en sangfugl! den har op til 40 forskellige kald og sange, men det er mest hannen, der bruger disse - især når han skal tiltrække og imponere en hun. hunnen vil typisk vælge den han, der har den flotteste sang.

mellem april og juni lægger hunnen æg, som hun selv udruger, og både hannen og hunnen hjælper med at pleje og beskytte deres unger i fællesskab.

musvitten er en standfugl, og musvitpar bliver typisk i - eller tæt ved - deres territorium hele året, og også musvitunger vælger at blive tæt ved forældrenes territorium.

musvitter er gode til at tilpasse sig ændrede forhold og siges derfor at have stor tilpasningsevne.
733ab21bf600139c0b68193ee6f6c885
dompap, han
glasogglimt.dk
2020.10
dompap (pyrrhula pyrrhula) er en 16 centimeter stor fugleart i familien finker. dompappen findes oftest i blandede nåle- og løvskove samt i store haver, i parker eller på kirkegårde. tit ser man den i toppen af et træ eller dens karakteristiske bløde og vemodige fløjt høres. i danmark er den en ret almindelig ynglefugl, og landet gæstes i vinterhalvåret af dompapper nordfra.

næbbet er sort, kort og kegleformet. hannen er på undersiden rød, mens hunnen er brun. begge køn har sort kalot og en iøjnefaldende hvid overgump, der især ses i flugten. halen og vingernes svingfjer er sorte.

ungfuglene er brune og de mangler den sorte kalot indtil september måned. i denne første tid kendes de derfor bedst på deres hvide overgump.

et godt kendetegn er artens bløde, vemodige fløjt, der kan gengives som djyy i faldende tonehøjde.

dompap er udbredt i alle europæiske lande på nær island. den findes desuden i dele af mellemøsten og i et bredt bælte gennem asien helt til stillehavskysten og japan.

arten indvandrede til danmark i første halvdel af 1900-tallet, hvor den dels bredte sig sydfra op gennem jylland og dels østfra. fuglene sydfra tilhørte underarten lille dompap (pyrrhula pyrrhula europaea), mens dem østfra var af nominatformen stor dompap (p. p. pyrrhula). de to underarter ligner hianden til forveksling, og har desuden dannet mellemformer. dompap er nu en ret almindelig ynglefugl, hvis antal dog skifter meget fra år til år.

dompappen finder oftest sin føde i vegetationen, men kan også fouragere på jorden. føden består af frø fra flere forskellige planter, f.eks. ask, syren, ahorn, birk, stor nælde og pileurtsamt om efteråret også enebær og rønnebær. i år med lav frøsætning kan arten i en stor del af vinteren og hen på foråret leve af løvtræernes og lærkens knopper. om foråret tager den også en del insekter, hvilket desuden indgår i ungernes foder.

han og hun holder sammen hele året og danner par i hele deres levetid, hvilket i gennemsnit er fire år.

dompappen bygger typisk sin rede i graner. der lægges 4-6 æg i slutningen af april eller begyndelsen af maj måned, og de udruges i løbet af 13 døgn. ungerne er flyvefærdige efter 16-18 dage, men holder sig gerne i nærheden af forældrefuglene i såkaldte familiegrupper.

[fra wikipedia, den frie encyklopædi](https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=dompap&oldid=8304236)
6bf6b616dbb52fd2b3a4e582a2eb9e99
dompap, hun
glasogglimt.dk
2020.10
dompap (pyrrhula pyrrhula) er en 16 centimeter stor fugleart i familien finker. dompappen findes oftest i blandede nåle- og løvskove samt i store haver, i parker eller på kirkegårde. tit ser man den i toppen af et træ eller dens karakteristiske bløde og vemodige fløjt høres. i danmark er den en ret almindelig ynglefugl, og landet gæstes i vinterhalvåret af dompapper nordfra.

næbbet er sort, kort og kegleformet. hannen er på undersiden rød, mens hunnen er brun. begge køn har sort kalot og en iøjnefaldende hvid overgump, der især ses i flugten. halen og vingernes svingfjer er sorte.

ungfuglene er brune og de mangler den sorte kalot indtil september måned. i denne første tid kendes de derfor bedst på deres hvide overgump.

et godt kendetegn er artens bløde, vemodige fløjt, der kan gengives som djyy i faldende tonehøjde.

dompap er udbredt i alle europæiske lande på nær island. den findes desuden i dele af mellemøsten og i et bredt bælte gennem asien helt til stillehavskysten og japan.

arten indvandrede til danmark i første halvdel af 1900-tallet, hvor den dels bredte sig sydfra op gennem jylland og dels østfra. fuglene sydfra tilhørte underarten lille dompap (pyrrhula pyrrhula europaea), mens dem østfra var af nominatformen stor dompap (p. p. pyrrhula). de to underarter ligner hianden til forveksling, og har desuden dannet mellemformer. dompap er nu en ret almindelig ynglefugl, hvis antal dog skifter meget fra år til år.

dompappen finder oftest sin føde i vegetationen, men kan også fouragere på jorden. føden består af frø fra flere forskellige planter, f.eks. ask, syren, ahorn, birk, stor nælde og pileurtsamt om efteråret også enebær og rønnebær. i år med lav frøsætning kan arten i en stor del af vinteren og hen på foråret leve af løvtræernes og lærkens knopper. om foråret tager den også en del insekter, hvilket desuden indgår i ungernes foder.

han og hun holder sammen hele året og danner par i hele deres levetid, hvilket i gennemsnit er fire år.

dompappen bygger typisk sin rede i graner. der lægges 4-6 æg i slutningen af april eller begyndelsen af maj måned, og de udruges i løbet af 13 døgn. ungerne er flyvefærdige efter 16-18 dage, men holder sig gerne i nærheden af forældrefuglene i såkaldte familiegrupper.

[fra wikipedia, den frie encyklopædi](https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=dompap&oldid=8304236)
5524b6fed82392ec15b59ec97b2a1203
blåmejse
glasogglimt.dk
2020.10
blåmejsen (cyanistes caeruleus) er en fugleart i familien mejser (paridae), der findes i det meste af europa. arten er en lille mejse, der er let kendelig på sin blå og gule fjerdragt og meget almindelig i danmark.

blåmejsen har en kropslængde på cirka 11,5 centimeter, noget mindre end musvitten. med det lyseblå parti i nakken og over issen samt den sorte stribe gennem øjet, er der ingen forvekslingsmuligheder, da ingen anden dansk sangfugl ligner blåmejsen. det mørkebrune næb er kort sammenlignet med beslægtede arter. iris er brun, fødderne mørkegrå og kløerne grå.

blåmejsens foretrukne levested er løvfældende- og blandede skove, man møder den dog også sjældent i nåleskove. den er ligeledes almindelig i parker, haver og krat. har man foderbræt i sin have, vil blåmejsen være en af de flittigste gæster året rundt.

udover europa er blåmejsen udbredt i visse tilstødende områder i asien, nordafrika og på de kanariske Øer. bestanden på de kanariske Øer betragtes dog ofte som en selvstændig art, kanarisk blåmejse (cyanistes teneriffae).

blåmejsens foretrukne føde om sommeren er hovedsageligt insekter (især deres larver) og edderkopper. udenfor yngletiden øges betydningen af frø og anden plantebaseret kost f.eks. fra bøge- og birketræer. under fourageringen er blåmejsen afhængig af dens akrobatiske færdigheder, nemlig at kunne klamre sig til de yderste grene, ofte hængende på hovedet, på jagt efter mad.

på foderbrættet tager den mest fedt og nødder. den kan ikke klare store frø, fordi dens næb er for spinkelt og tyndt. blåmejsen hamstrer ligesom musvitten ikke, hvilket ellers ses hos de fleste andre mejser.

blåmejsen bygger oftest rede i hule træer, men kan også yngle i redekasser. her lægges normalt 6-12 æg, sjældent op til 16, i hvert kuld. ungerne fodres med små insektlarver af begge forældrefugle. efter cirka 18 dage er de store nok til at forlade reden. artens primære konkurrent til redested og føde er den noget større musvit.

blåmejsen kan være meget aggressiv ved reden. rækker man hånden hen til en rugende fugl puster den sig op og hugger ud efter fingeren.

[fra wikipedia, den frie encyklopædi](https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=bl%c3%a5mejse&oldid=8433271)

 
8e8917eea2648689d294c710f445bc72
halemejse
glasogglimt.dk
2020.10
halemejsen er en spurvefugl og en almindelig standfugl i danmark, og desuden er den udbredt i det meste af europa og i asien. halemejsen er mellem 12-15 cm, hvoraf halen udgør 10 cm. den er let at kende på sit udseende - undersiden er lys og fjerdragten er præget af et sort, hvidt og rødligt mønster.

halemejsen foretrækker at leve i løvskove og skovmoser, og vi ser ofte, at den færdes i flokke, hvor den søger føde i træernes yderste grene. i yngletiden optræder den dog gerne parvist og mere diskret, og derfor er den et mere sjældent syn på dette tidspunkt.

halemejsen kan betegnes som en meget social fugl, der færdes i familiegrupper hele året rundt. dette hænger også sammen med dens meget unikke og sociale ynglesystem. ynglepar har ofte hjælpere ved reden. disse hjælpere er ofte beslægtede fugle, heriblandt voksne unger eller søskende. reden bygges af parret selv. det første yngleforsøg finder sted omkring marts eller april, og hunnen lægger 9-12 æg i begyndelsen af maj.
1f61bf5b1b82afa5d220ab6a60e91216
isfugl
glasogglimt.dk
2020.10
isfuglen er en sjælden dansk ynglefugl, der tilhører skrigefuglene, der er en gruppe af meget farvestrålende og primært tropiske fugle. her er isfuglen absolut ingen undtagelse! den er en meget smuk og farvestrålende fugl, og med sin stærke blå farve på ryggen og sin orange farve på undersiden er den en af de danske ynglefugle med det mest eksotiske udseende. desuden har den et karakteristisk kraftigt og spidst næb.

isfuglen er ca. 16 cm lang, og den vejer 40-45 g. navnet siges at stamme fra det tyske *eisvogel*, som betyder jernfugl, og som refererer til fuglens metalglinsende skær.

isfuglen lever i nærheden af fiskerige åer og søer. den er afhængig af gode udsigtsposter, hvorfra den kan jage. den bruger sit skarpe næb til at styrtdykke efter småfisk eller vandinsekter, og den ses som en raket, der stryger forbi lavt over vandet, mens et metallisk kald høres. isfuglen er dog meget sky, og derfor er den et sjældent syn.

arten er vidt udbredt i store dele af europa, det sydlige asien og lokalt i det allernordligste afrika. herhjemme er den en standfugl, og den ses derfor hele året.

hunnen lægger 5-7 æg i april eller maj. så snart ungerne er fløjet fra reden, forsøger parret sig med kuld nummer to.
aaf7b509558564257688c7df546584a7
ederfugl
glasogglimt.dk
2020.10
edderfuglen er en stor andefugl med en længde på op til 58 cm og en vægt på 1,2-2,8 kilo. den yngler langs kysterne af europa, asien og nordamerika, og i danmark yngler arten overvejende i de indre danske farvande, gerne i kolonier på især holme og småøer.

de danske farvande har faktisk en stor international betydning for hele den nordvesteuropæiske bestand, idet 30% af hele bestanddelen overvintrer i de danske farvande. edderfuglen er således en almindelig ynglefugl og trækfugl i danmark.

hannen er et fantastisk syn med den karakteristiske trekantede hovedprofil og det hvide, sorte og grønne hoved. hunnen har en brun fjerdragt, og er dermed svær at se, når hun er i nærheden af reden.

edderfuglen lever af blåmuslinger, snegle, fisk og søstjerner, som den selv finder i havet. den er i stand til at dykke ned på over 20 meters dybde efter føde, og dermed siges den at være en god dykker. edderfuglen er en sulten fugl, der kan æde ligeså meget som den selv vejer i løbet af ét døgn!

hunnen lægger 4-6 æg, der er udruget i løbet af 25-28 dage. så snart ungerne er ude søger edderfuglen mod havet, hvor ungerne passes i ‘børnehaver’ med op til 100 ællinger, der passes kollektivt af hunnerne.
0d0832c1536de96edacf12f90a717596
citronsommerfugl
glasogglimt.dk
2020.10
citronsommerfuglen tilhører sommerfuglegruppen hvidvinger, hvor de hvide og gule farver er
dominerende. arten er vidt udbredt i europa og gennem asien til syrien og sibirien.
citronsommerfuglen er en god flyver, og netop derfor kommer den vidt omkring.
den er fundet overalt i danmark, og den voksne sommerfugl kommer frem fra sin vinterdvale
allerede i marts, hvorfor den er kendt som en sand forårsbebuder, der med sin smukke gule
farve fortæller os, at nu er foråret endelig officielt kommet. den lever af tørst og vrietorn, der
findes i fugtige skove.
hannen er strålende gul, mens hunnen har en mere afdæmpet grøn-hvid farve. ellers er der ikke
meget variation mellem de to køn; det er karakteristisk for dem begge, at der på undersiden af
vingerne findes to orange pletter. vingefanget ligger typisk mellem 51-60 mm.
tidligt i foråret kan man se den strålende gule han, der leder efter en hun at parre sig med.
Æggene lægges på undersiden af tørst- eller vrietornblade. efter en måned er larven udvokset,
og den forpupper sig. en ny generation af sommerfugle kommer frem i juli-august.
citronsommerfuglen overvintrer og tåler hård frost, og demonstrer derved stor robusthed.
efeb28d1ef8bcae5023f9de5af458920
aurora
glasogglimt.dk
2020.10
auroraen er en sommerfugl i hvidvingefamilien, der er vidt udbredt i hele europa. den har et vingefang på 37-44 mm, og hannen kendes let på de iøjnefaldende orange forvingespidser, mens hunnen faktisk mangler den orange farve.
auroraen findes overalt på blomsterrige og fugtige enge. Æggene lægges om foråret på blomster eller planter, og undersøgelser har vist, at planterne skal være tilpas store for at sommerfuglens larve kan overleve. hunnen skal derfor vælge planter med omhu og kun lægge ét enkelt æg på hver plante.
auroraen er en ægte forårsbebuder, der så småt dukker frem allerede i april. den kommer dog først rigtigt frem i stort tal, når mælkebøtterne springer ud i maj, og på det tidspunkt er den således mest synlig.
den flyver fra april til slutningen af juni. særligt i lunt vejr er hannerne meget aktive. de suger nektar og forsøger at finde hunner, og de virker ofte nervøse, når de skal vente på hunnens afvisning eller bekræftelse.
02e2c47374ad452740bea452fa094c8f
blåfugl
glasogglimt.dk
2020.10
vingefang: 24-32 mm. hannens overside er skinnende lys blå med en lysere isblå forkant af forvingen. hunnens overside varierer fra ensfarvede brune eksemplarer til eksemplarer med udbredt blå bestøvning.
arten lever i kolonier på mange forskellige typer af tørre og varme lokaliteter, men den kan findes så at sige overalt i danmark, da især hannerne flyver noget omkring.
vidt udbredt i danmark. kan træffes på de fleste varme, tørre, åbne og blomsterrige lokaliteter. kan også ses i haver, da den er en strejfer.
79091024ac4047614d1f6678a133fb15
admiral
glasogglimt.dk
2020.10
synlig: i august

admiralen tilhører takvingefamilien, og den forekommer i hele europa og gennem nordafrika til lilleasien, iran og det østlige rusland. den er let at kende på sit flotte udseende med den sorte bund, de hvide prikker og det lysende orange bånd. admiralen er en stor dagsommerfugl med et vingefang på 55-70 mm.

admiralen er en træksommerfugl, og i danmark kan vi finde den overalt i haver og parker, hvor der findes brændenælder, som den foretrækker at leve af og lægge æg på. desuden tiltrækkes admiralen af sent blomstrende planter som tidsler og hjortetrøst og af frugthavernes gærende nedfaldsfrugt. den kan blive helt beruset af disse frugter, og når den er i denne tilstand, er det nemt at snige sig ind på admiralen.

admiralen ankommer til danmark hvert år i løbet af juni og juli, lægger æg her i landet og i august topper antallet af nyudklækkede sommerfugle, og derfor er admiralen mest talrig sidst på sommeren.

det sker, at admiralen overvintrer i milde vintre i danmark, og den sætter sig til overvintring frit eksponeret på grene eller stammer, og således er den altså ikke sky over for mennesker.
c0b0a4edf06237593bdcd4e7f5349e69
lunde relief
glasogglimt.dk
2020.10
lunden kaldes undertiden også for søpapegøje på grund af dens store og farvestrålende næb. den er let af kende i sin sommerdragt, netop på det store trekantede og farverige næb og det store hoved. i dens vinterdragt er både fjerdragten og næbbet mørkere. lunden har en kropslængde på 28-34 cm og et vingefang på 50-60 cm.

lunden opholder sig på det åbne hav i nordsøen, og den yngler i store kolonier på små øer og holme i nordatlanten.

på fuglefjeldet bygger den rede i fjedrevner, og den lægger æg i maj eller juni. typisk lægges kun ét æg som ruges af begge forældre, og den ene unge bliver i reden i op til 40 dage, hvorefter forældrene efterlader den alene, og den selv flyver fra reden i den mørke nat.

lunden lever af mindre fisk. den svømmer under vandet ved hjælp af sine vinger, og den er således i stand til at tage fisk op med næbbet, mens vingerne bruges til at svømme med. den kan tage helt op til ti fisk med ind langt ude fra havet. lunden er relativt sjælden i danmark, men hvis man er heldig, kan man se, at den stikker hovedet under vandet for at skabe sig et overblik og derefter dykke under.

i danmark passerer efterårstrækket danmark fra slutningen af august til slutningen af november, og lunden tilbringer vinteren på åbent hav, for igen at returnere i løbet af marts og maj.
9cc1d29ccaac600705c29ecac63a1092
dompap relief
glasogglimt.dk
2020.10
dompappen er en stor fugleart, der tilhører finkefamilien. i danmark er den en almindelig ynglefugl, der ofte findes i blandede nåle- og løvskove og i haver, parker og på kirkegårde. udenfor danmark findes dompappen i hele europa, dele af mellemøsten og i et bredt bælte gennem asien hele vejen til stillehavskysten og japan.

dompappens næb er sort, kort og kegleformet. hannens underside har en markant rød farve, mens hunnens underside er brun. de har begge en sort kalot, og en iøjnefaldende hvid overgump, der særligt er tydelig, når dompappen flyver. ungerne er brune, og de mangler den sorte kalot indtil starten af september, og derfor kendes de indtil da på den hvide overgump.

det er interessant, at hannen og hunnen holder sammen hele året og danner par i hele deres levetid, som i gennemsnit er 4 år. på den måde siges dompappen at demonstrere sammenhold.

hunnen lægger æg i slutningen af april eller i starten af maj, og når ungerne er flyvefærdige holder de sig til forældrene, og de danner således familiegrupper.

dompappen sidder ofte i trætoppe, hvor man kan høre dens bløde og vemodige fløjt uden dog at kunne se den.
b894a36643b8cc5dd0feb306f87b8312
silkehale
glasogglimt.dk
2020.10
silkehalen er en meget særegen fugl, der ikke kan forveksles med andre fugle. den store top på hovedet er det mest iøjnefaldende træk ved silkehalen, og derudover ses markante gule og røde felter på hale og vinger, der lyser op på den brune grundfarve. silkehalen har også en karakteristisk sort hagesmæk. den er ca. 18 cm, og den vejer omkring 55 gram.

silkehalen er udbredt fra det nordligste skandinavien, over det nordlige rusland og sibirien til alaska og det nordligste canada.

silkehalen yngler gerne i ældre skove med en rig undervegetation med mange bær, der udgør størstedelen af dens føde. den bliver ikke beruset af gærede bær, da den har en meget stor lever, og derfor kan den forbrænde store mængder alkohol. silkehalen symboliserer derved robusthed.

silkehalen har ingen fast trækrute, og dermed betegnes den som en invasionsart, der som en sigøjner anlægger sin rute på baggrund af mængden af føde i yngleområderne.

i danmark kan vi typisk høre silkehalens smukke stemme fra oktober til maj, men hvis den har haft svært ved at finde føde, ankommer den gerne tidligere og forlader os senere.