a66b6f20bc62153c0765abe717e93a38
gærdesmutte
glasogglimt.dk
2020.10
gærdesmutten er en lille rustbrun fugl. den er mellem 9,5 - 12 cm lang, og den vejer 8 - 13 gram, og dermed er den danmarks næstmindste fugl.

det er karakteristisk for den lille gærdesmutte, at den ofte stritter med halen, og desuden lægger man tit mærke til dens kraftige og klare sang, der høres hele året. faktisk høres gærdesmutten langt oftere, end den ses.

gærdesmuttens rede er ret speciel. den er kuglerund og med et indgangshul i siden. det er hannen, der bygger reden. den er kreativ og består af mos, visne blade, græs og grene. hannen bygger gerne flere forskellige reder for at tiltrække sig hunner. jo flere og jo finere reder - jo mere attraktiv er hannen.

gærdesmutten er en meget almindelig trækgæst og vintergæst fra skandinavien. de fleste danske fugle er standfugle, og netop derfor høres gærdesmuttens sang hele året - den forsvarer sit vinterterritorium med sang.

grundet dens størrelse er gærdesmutten meget sårbar overfor frost. fuglene forsøger at overnatte i flok for at holde på varmen, men der ses tydeligt færre gærdesmutter i efteråret efter en isvinter
85fc9a1e472930e3634c6d1aa20ec8f3
stillits
glasogglimt.dk
2020.10
med sit røde, hvide og sorte ansigt og de gule vingebånd på de sorte vinger er stillidsen en af vores mest farvestrålende fugle. arten tilhører finkefamilien, og den er massivt udbredt i europa. derudover ses den også i det vestlige sibirien og i nordafrika. den er også indført til australien og på new zealand.

stillidsen er ca. 12- 14 cm. den opdages ofte på sit gennemtrængende og særegne flugtkald. dens sang kendes som en trillende kvidren, der kombineres med kaldet.

stillidsen foretrækker at yngle i åbent land, hvor den kan finde flerårige urter, der udgør hovedbestanddelen af dens føde. den spiser gerne ukrudtsfrø som tidsel og burrefrø, som den let kan komme til med sit spidse næb. bestanddelen af stillidser er faldet i danmark i løbet af 1900-tallet, hvilket skyldes landbrugets øgede brug af ukrudtsbekæmpelse.

hunnen bygger reden højt oppe i træerne, og den består of mos, frøuld, rodtrævler og edderkoppespind. det første kuld æg lægges fra begyndelsen af maj. de ruges af hunnen i 13-14 dage, mens hunnen fodres af hannen. ungerne forlader reden efter ca. 15 dage.

nogle stillidser overvintrer herhjemme, mens andre trækker til sydvesteuropa. stillidsen er mest synlig i efteråret og om vinteren, hvor den færdes i flok.
bdc8207ebe6af5265f7ac33fdeb9b773
vibe
glasogglimt.dk
2020.10
den smukke vibe er en vadefugl, der yngler i europa og asien. i danmark findes den især på strandenge eller græsarealer, eksempelvis ved vadehavet, men om vinteren trækker den gerne sydpå.

viben var tidligere en meget almindelig fugl i danmark, men på grund af landbrugets ændrede dyrkningsformer, der blandt andet har betydet færre græsarealer, er antallet af viber faldet kraftigt i det 20. århundrede.

viben er ca. 30 - 32 cm, og den er let at kende med sin sort-grønne fjerdragt og den lange fjertop øverst på hovedet.

i danmark betragtes viben ofte som et symbol på, at foråret snart vil komme, da den ankommer allerede i midten af februar fra spanien og frankrig. viben er dog også en vejrfugl, hvilket betyder, at den også kan ses hele året i danmark, hvis vinteren er varm.

viben har en karakteristisk stemme, og om foråret ses den ofte udføre en meget unik akrobatisk og tumlende flugt over sit yngleområde for at markere sit territorium.

vibens rede er en fordybning i vegetationen, som den laver med kroppen og fødderne, og æggene lægges i april.
1120a9b20b34a856dd63a39482265355
vipstjert
glasogglimt.dk
2020.10
vipstjerten er en elegant spurvefugl, der i danmark betragtes som en almindelig ynglefugl og trækgæst. den findes også i resten af europa, størstedelen af asien og det sydøstlige grønland.

vipstjerten har et meget karakteristisk udseende. fjerdragten er sort, hvid og koksgrå, og særligt kendetegnende for arten er den meget lange hale.

vipstjerten kendes desuden også på sine livlige bevægelser og dens meget karakteristiske og ustandselige vippen med halen. heraf har den sågar fået sit navn, idet ‘stjert’ er et gammelt navn for hale.

vipstjerten foretrækker at holde til ved bebyggelser, i haver og i åbent land - eksempelvis på marker eller på heden.

udenfor yngletiden samles tusindvis af vipstjerte på fælles overnatningssteder for dermed at opnå en bedre beskyttelse mod rovdyr.

vipstjerten er en sand forårsbebuder. den ankommer i marts og april og flyver sydpå igen omkring september. det er kun få fugle, der overvintrer.

vipstjerten danner par. enkelte hanner har dog to hunner. vipstjerten yngler gerne i nærheden af mennesker, og den lægger 5-7 æg i maj.
bb0b18c9d2fbe0a82df524fa7c574130
fuglefryd, dompap, han
glasogglimt.dk
2020.10
"bøjlen" er lavet af jern, som vil ruste smukt og blive mindre synlig i træet el. lign. hvor den hænges

dompappen er en stor fugleart, der tilhører finkefamilien. i danmark er den en almindelig ynglefugl, der ofte findes i blandede nåle- og løvskove og i haver, parker og på kirkegårde. udenfor danmark findes dompappen i hele europa, dele af mellemøsten og i et bredt bælte gennem asien hele vejen til stillehavskysten og japan.

dompappens næb er sort, kort og kegleformet. hannens underside har en markant rød farve, mens hunnens underside er brun. de har begge en sort kalot, og en iøjnefaldende hvid overgump, der særligt er tydelig, når dompappen flyver. ungerne er brune, og de mangler den sorte kalot indtil starten af september, og derfor kendes de indtil da på den hvide overgump.

det er interessant, at hannen og hunnen holder sammen hele året og danner par i hele deres levetid, som i gennemsnit er 4 år. på den måde siges dompappen at demonstrere sammenhold.

hunnen lægger æg i slutningen af april eller i starten af maj, og når ungerne er flyvefærdige holder de sig til forældrene, og de danner således familiegrupper.

dompappen sidder ofte i trætoppe, hvor man kan høre dens bløde og vemodige fløjt uden dog at kunne se den.
17e4b7c1ca9a8698f920510b0da2f9fe
fuglefryd, rødhals
glasogglimt.dk
2020.10
"bøjlen" er lavet af jern, som vil ruste smukt og blive mindre synlig i træet el. lign. hvor den hænges

rødhalsen er en lille spurvefugl, der findes overalt i europa. dens udbredelse dækker også det vestlige sibirien, lilleasien og nordafrika. rødhalsen er danmarks mest almindelige fugl, og den er en trofast gæst ved foderbrættet rundt omkring i de danske haver. rødhalsen foretrækker skove og krat, og den søger føde i lav vegetation og på jorden.

rødhalsen er let at kende på et tydeligt rødt brystparti, tynde ben og små sorte knappenålsøjne. den har en længde mellem 12,5 - 14 cm, og der er ingen forskel mellem hannen og hunnen, da de er fuldstændig ens i deres kolorering.

rødhalsens stemme og sang er meget karakteristisk. sangen kendes som en strøm af klare toner med temposkift og skift mellem dybe og høje toner. rødhalsens specielle musikalitet medfører, at den skaber glæde med sin sang hos mange mennesker.

det gælder især for hannen, at det røde bryst og sangen bruges i kampen om et bestemt territorium, mens hunnen etablerer sit fødeterritorium med sang.

de fleste rødhalse trækker til varmere himmelstrøg om vinteren, men hvis vinteren er varm i danmark, vil man ofte kunne høre, at hannen forsvarer sit vinterterritorium med sang, og rødhalsen demonstrerer derved både mod og stor konkurrenceevne.
f0ef11f80b3adde01576570db780a1b6
nældens takvinge
glasogglimt.dk
2020.10
danmarks nationalsommerfugl - nældens takvinge - er en sand forårsbebuder, der vågner fra sin vinterdvale, når temperaturen i marts kommer op over 8-10 grader. den er desuden udbredt i næsten hele europa og gennem asien til stillehavskysten.

nældens takvinge er med et vingefang på 40-52 mm ikke særlig stor, men dens farve er meget iøjnefaldende. den har en kraftig orange bundfarve med sorte, hvide og lyseblå farver og pletter. den forekommer overalt, hvor der findes nælder.

især hannen er kendt for sin territoriale adfærd. hvis en fredsforstyrrer, en anden sommerfugl eller et insekt nærmer sig territoriet, vil de straks blive jaget væk.

om vinteren kan vi ofte finde nældens takvinge i kældre eller på kølige lofter, hvor den foretrækker at overvintre. Æggene lægges på undersiden af nældeblade, og en ny familie bliver skabt i slutningen af juli.

nældens takvinge har sin flyvetid fra marts til oktober.