8044b3c13446da6c5016cef8b7a6348f
fra tøven til handling - motivation og handlekraft
tville.dk
2020.34
[fusion\_builder\_container hundred\_percent="no" equal\_height\_columns="no" menu\_anchor="" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" background\_color="" background\_image="" background\_position="center center" background\_repeat="no-repeat" fade="no" background\_parallax="none" parallax\_speed="0.3" video\_mp4="" video\_webm="" video\_ogv="" video\_url="" video\_aspect\_ratio="16:9" video\_loop="yes" video\_mute="yes" overlay\_color="" video\_preview\_image="" border\_size="" border\_color="" border\_style="solid" padding\_top="" padding\_bottom="" padding\_left="" padding\_right=""][fusion\_builder\_row][fusion\_builder\_column type="1\_1" layout="1\_1" background\_position="left top" background\_color="" border\_size="" border\_color="" border\_style="solid" border\_position="all" spacing="yes" background\_image="" background\_repeat="no-repeat" padding\_top="" padding\_right="" padding\_bottom="" padding\_left="" margin\_top="0px" margin\_bottom="0px" class="" id="" animation\_type="" animation\_speed="0.3" animation\_direction="left" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" center\_content="no" last="no" min\_height="" hover\_type="none" link=""][fusion\_text]
fra tøven til handling
– skab motivation og handlekraft
--------------------------------------------------------


hvis du har ’udsættelse’, ’overspringshandlinger’ eller ’handlingslammelse’ som ubevidst strategi, så kan det være en kilde til irritation og selvbebrejdelser. hvis disse ikke føre til at du faktisk kommer i gang – handler – så er det blot en kilde til nedbrydning af din selvtillid – din tro på dig selv.

i sin bog ”personlig handlekraft” beskriver stig kjerulf den personlige handlekraft som evnen til ”*at omsætte idéer til handling”*. der er flere modeller for handlekraft, men kjerulf har begrebet ”det skal give menig” med – og det gør en forskel for både motivation og evnen til at få handlet. han beskriver en række nødvendige elementer:
### elementer der gør forskellen


* #### **ambition - handlekraftens brændstof.**


ambitioner er vores drivkraft. den motiverer os til at sætte mål og nå dem – og det er på tide at gøre op med, at man ikke kan have *både* ambitioner og empati.det er dybt individuelt hvad der er den enkeltes ambition. for én er det ”økonomisk frihed”, for en anden ”indflydelse på sit liv” for en tredje er det ”en bedre verden”, ”brud med den sociale arv”, etc., etc.


* spørg dig selv: (og vær så specifik som du kan)
- hvad *driver* mig?
- hvad giver *mening*?
- *hvorfor*?
*- hvordan*?
- *hvad opnår jeg, når jeg er i mål*?fx ro, fred, selvindsigt, kondition, penge, livsglæde, et uddannelsesbevis, status,arbejdsglæde; mening!


* #### **selvindsigt og forudsætninger - vejen til at ville; ville!**


din emotionelle og mentale ”rygsæk” - eller din ”model af verdenen” – er skabt af din livshistorie, det miljø du voksede op i, din rolle i skolen og familien.


* spørg dig selv – og igen; jo mere specifik du kan være – jo større effekt:
- *hvem* er jeg?
- *hvordan* er du blevet dig?
- hvem ønsker du at være */ at blive*?


* #### **selverkendelse**


selverkendelse skaber fundamentet for at turde stille sig selv udfordringer og  realistiske mål.


* spørg dig selv:
- hvad *betyder* virkeligt noget for mig?
- hvilke værdier vil jeg *være kendt for*?
- hvor er *min grænse*?


* #### **emotionel kapacitet – at kunne sætte sig i andres sted**


daniel goleman’s begreb ’følelsesmæssig intelligens’, er evnen til at kunne ”forstå” og ”begå sig”. følelsesmæssig og social kapacitet afgør din evne til at: omgås andre, dyrke netværk og indgå i det han kalder ”meningsfuldt samspil” med andre.


* spørg dig selv: (vær ærlig ;o)
- føler jeg *med andre*?
- kan jeg *aflæse kropssprog*?
- har jeg en god forståelse for *dynamikken* mellem mennesker?
- stoler jeg på det jeg selv *føler*?


* #### **tillid, tydelighed og mod – handlekraftens fødselshjælperfrea citron til lemonade**


gode relationer skaber tillid – og tillid skaber handlekraft. det gør tillid; fordi det fjerne den tvivl og handlingslammelse, der netop ligger lige før handling…

dine relationer til andre er din mulighed for at få de ovenstående evner til at spille sammen. du kan handle, når du realisere din handlekraft og rykker noget uden for dig selv. ambitioner er altså ikke et egotrip!


* spørg dig selv:
- ved andre hvad jeg *står for*?
- kender andre mine værdier?
- er jeg god til at kommunikere *mine værdier* til andre?
- er jeg god til at *bygge tillidsfulde relationer*?
- er jeg *tydelig*?


### refleksioner er som tandpasta...
- det er svært at få det tilbage i tuben


har du har givet dig tid - og ja, tid tager det at reflekterer... så har du nu en helt anden bevidsthed om hvad der driver dig, hvad din handlen skal være og hvordan du vil opfattes.

hvis ikke det står så klart, som du kunne ønske, er du velkommen til at kontakte mig for en uddybende kognitiv coaching eller et andet redskab, til at få skabt det momentum du fortjener.

"hvis livet giver dig citroner - så lav limonade"

[/fusion\_text][/fusion\_builder\_column][/fusion\_builder\_row][/fusion\_builder\_container][fusion\_global id="14465"]
fe41ea563ac67668b5472b039a7cd1e0
det livgivende åndedræt
tville.dk
2020.34
[fusion\_builder\_container hundred\_percent="no" equal\_height\_columns="no" menu\_anchor="" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" background\_color="" background\_image="" background\_position="center center" background\_repeat="no-repeat" fade="no" background\_parallax="none" parallax\_speed="0.3" video\_mp4="" video\_webm="" video\_ogv="" video\_url="" video\_aspect\_ratio="16:9" video\_loop="yes" video\_mute="yes" overlay\_color="" video\_preview\_image="" border\_size="" border\_color="" border\_style="solid" padding\_top="" padding\_bottom="" padding\_left="" padding\_right=""][fusion\_builder\_row][fusion\_builder\_column type="1\_1" layout="1\_1" background\_position="left top" background\_color="" border\_size="" border\_color="" border\_style="solid" border\_position="all" spacing="yes" background\_image="" background\_repeat="no-repeat" padding\_top="" padding\_right="" padding\_bottom="" padding\_left="" margin\_top="0px" margin\_bottom="0px" class="" id="" animation\_type="" animation\_speed="0.3" animation\_direction="left" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" center\_content="no" last="no" min\_height="" hover\_type="none" link=""][fusion\_text]
det livgivende åndedræt - træk livet ind
----------------------------------------


vi trækker vejret ca 20.000 gange hver dag. det er langsomt ved at blive bredt accepteret, at dét at trække vejret ordentligt, dybt og ofte, kan gøre underværker for vores almene tilstand – i både krop og sind. det vi bl.a. påvirker ved et bevidst dybt åndedræt, er vores nervesystem.

vi har to; ét der skal sørge for at holde dig i live; ’det sympatiske nervesystem’ og ét der skal sørge for at du er i balance; ’det parasympatiske nervesystem’.
når du trækker vejret kort / hurtigt – dvs. kun i øverste del af lungerne - trigges systemet til at piske stresshormon ud i blodbanen. stresshormoner er en syndig cocktail af: kortisol, noradrenalin, adrenalin – der skal gøre dig klar til flugt, kamp eller freeze – for at redde livet…

modsætningen er den dybe vejrtrækning. når du trækker vejret dybt; sender du signalhormoner der signalerer; ”ro, fred, slap af, du er tryg.
det dybe åndedræt vil både forebygge uro, dårlig søvn og stress. det fylder din krop og hjerne med ilt og vil styrke dit  immunsystem. det vil klare tankerne og give et bedre blodomløb. som igen; vil udrense affaldsstoffer og afgive næringsstoffer. så…..

 
### hvorfor virker det


**hurtig vejrtrækning**
når du trækker vejret hurtigt – eller i øverste del af lungerne, som ved stress og angst; trigger det kroppen til at speede up for kortisol, noradrenalin mv. for at gøre dig kan til flugt eller kamp – for dit liv!

**langsom vejrtrækning**
når du trækker vejret dybt – når du sover eller bevidst: skaber du signaler, der beder kroppen slappe af og at der er fred. denne sidste form for åndedræt forebygger både stress og styrker vores immunsystem, klare hjernen og skaber bedre blodomløb.

 

**du trækker vejret ved hjælp af en muskel**
den muskel du bruger, når du tager en dyb vejrtrækning, er mellemgulvsmusklen *diafragma*.

den hæfter blandt andet på ribbenskanten og er forbundet via muskelfibre og bindevæv med lunger, mave, tarme og også med dybe muskler i både ryg og mave. den sammenhæng er vigtig for at forstå for at vide, hvor stor indflydelse åndedrættet har på hele din krop.

forstil dig at diafragma har form som en omvendt skål. når du tager en dyb indånding, så forestil dig, at skålen bevæger sig nedad i maven (bughulen) - og når du ånder dybt ud; så bevæger den opad – som et stempel.

 
### træk vejret – rigtigt


hvis du trækker vejret rigtigt; så vil din du, hvis du lægger en hånd på maven under navlen, kunne mærke at hånden løfter sig.
hvis din hånd ikke løfter sig, når du trækker vejret ind, er det sandsynligvis, fordi dit åndedræt kun foregår oppe i brystkassen og derfor er alt for overfladisk.

det har stor betydning for dit velbefindende – at du trækker vejret – rigtigt. ved en overfladisk vejrtrækning (i brystkassen) gennem længere tid, får din krop ikke nok ilt. det tænder for stress-responsen, du udmatter dine celler og du bliver lettere udkørt og irritabel.

 
### træn det - rigtigt


du kan træne det livgivende dybe åndedræt med den lille øvelse jeg kalder ”4 x 4”.

4 x 4 er en god øvelse til at få løsnet det "stressbånd" der ligger rundt om brystkassen – som er skabt til at beskytte hjerte og lunger, ved farer.
din hjerne kender ikke forskel på, hvad der er sandt - og hvad er der falsk. den konstaterer blot, at ”der er stresshormoner i omløb, og så er der vel farer på færde” … så den spænder op…

udbyttet af at fokusere på dit åndedræt er måske det bedste du kan gøre for dig selv. det bedste er, at virkningen hurtigt vil vise sig.
Øvelsen 4 x 4 har til formål at lære dit system at observere situationen, inden den pøser stresshormon ud i kroppen.

når vi er fortravlede, stressede, presset – eller hvad du vil kalde det, når det er *for meget* – så skal det meget lidt til at ”den lille stress mand ringer på gong gongen” ... vi  skal lære "ham", at han ikke skal reagere så hastigt – og det er netop hvad træningen af 4 x 4 gør.

 

 
Øvelsen 4 x 4
-------------


kan laves stående (min favorit), siddende eller liggende og tager kun 4 minutter:

**først:**

1)  *vi efterligner panik-tilstanden – og signalere til hjernen at der måske er fare*

-    træk vejret ind i 4 stød – knyt hænderne og spænd op i skuldre og arme
-    ånd ud i 4 stød – stadig med knyttede hænder etc.

gentag 4 gange.

**umiddelbart efter:**

2)    v*i efterligner tryghedsfølelsen – og signalere til hjernen, at det var falsk alarm*

- træk vejret dyyyybt ind – lad skuldrene falde ned, luk øjnene, slap af i kroppen
- ånd ud (måske tæller du til 5 når du ånder ind og til 7 når du ånder ud)

gentag 4 gange.
#### gentag:


3)  fordi hjernen elsker gentagelser – og fordi ”det vi træner, bli’r vi gode til”; så er det bedst at lave den ofte:

 

 
### Øvelse gør mestertræk vejret rigtigt


i begyndelsen anbefaler jeg dig, at lave øvelsen 4 x dagligt – gerne den første uges tid.

- som skrevet før; hjernen *elsker* gentagelser og du vil meget hurtigt mærke effekten.

stil din mobil til at minde dig om at gøre det – eller gør det på faste tidspunkter fx: efter morgenmad, efter frokost, efter aftensmad, efter tandbørstning. men også hér er det en god idé at stille mobilen; indtil det er blevet en vane.

 
#### jeg garanterer for resultatet!


Øvelsen er bygget op for at matche vores stenalderhjerne, som jo ikke kender forskel på sandt eller falsk…
* trækker du vejret ”som i panik” = stress (de stødvise) - så må der være fare på færde – og amygdala gør klar til kamp.
* trækker du vejret ”som når der er trygt” = fred (de dybe) - så registrere hjerne og krop, at der åbenbart ikke er en trussel (alligevel) og at du har ”styr på det”…


det resulterer i at kroppen slapper af og samtidig træner du dit system at håndtere stress. du lære at ”stress cope” (cope = kan håndtere).

 

[/fusion\_text][/fusion\_builder\_column][/fusion\_builder\_row][/fusion\_builder\_container][fusion\_global id="14465"]
2bfce027fa11458119142a3e4be72bf6
begrænser du dig? om overbevisninger
tville.dk
2020.34
overbevisninger
-  de kan støtte; eller begrænse
-------------------------------------------------


 
### overbevisninger er ubevidste tanker


og det er dine ubevidste tanker. de er en del af din måde at se verden på, tænke om dig selv på - og tænke om det du oplever, på…

nogen overbevisninger er positive – de får dig til at se optimistisk på en situation. nogen er negative – de for dig til at se negativt på en situation.
når vi taler om ’overbevisninger’ så kalder vi dem hhv. støttende og begrænsende.
* de ’støttende’ - de der får os til at ”tro på det” - støtter os - de er fine; *dyrk dem!*
* de ’begrænsende’ – de holder os nede; dem kan det være sundt at få kigget på.man kan identificere en begrænsende overbevisning, når man fx ryger ind i den samme mur - igen og igen. her er det ofte ens - *ubevidste* - overbevisninger, der spænder ben


 
#### prøv at se på ordet *over-bevis*(-ning).


man kunne kalde overbevisninger for: en ”indbildt sandhed”. hvis man ikke er bevidst om at de er der, så betragter hjernen det som ’facts!’ – og hvorfor så bruge flere kræfter eller nysgerrighed på dét. som så mange andre forandringer, så er første skridt er at blive bevidst om dem…

 
#### skriv 5 begrænsende overbevisninger du har


* det kan være noget du ved, eller har en mistanke om
* det kan være noget du gerne ville - men ligesom ikke kan komme igang med
* det kan være noget du gerne vil holde op med - men ikke kan lykkes med
du skal bruge dem lidt senere


 

 
### tanker er hypoteser


for at kunne ændre sine overbevisninger til noget mere positivt, er det vigtigt at forstå, at tanker kun er hypoteser.
en tankerække er ikke nødvendigvis sand og er sjældent virkeligheden. tanker kan  forkastes, bekræftes eller nuanceres. fordi overbevisninger er ubevidste – så tror vi, at vores tanker er selve virkeligheden. så reagerer vores følelser og krop på tanken. og du vil reagere, som var de virkelige.

fx
hvis du skal fremlægge foran dine kollegaer eller medkursister – og du ikke er vil med det; og tænker ”jeg gør mig selv til grin” > så reagerer kroppen *med panik.* du vil føle angst, den føre til hjertebanken og koldsved. dine tanker går i negativt selvsving > panikken breder sig > og du løber ud ad døren …

 
#### husk!


uanset hvor meget den begrænsende overbevisning irriterer dig; *er den der af en årsag!* engang var den nødvendig for at beskytte dig (også selv om du ikke kan huske mod hvad)…
desværre har begrænsende overbevisninger det med, at ”flytte ind” og blive siddende - længe efter de har opfyldt deres formål.

spørg dig selv: - *hvad beskytter den mig imod?*

 

fx min egen: - ”jeg kan aldrig komme til at løbe 5 km igen!”

på det bevidste plan: den beskytter mod fx: ’smerte’ (brækket ben for 20 år sigen). men; den beskytter også mod ’at skulle tage sig sammen og begynde at træne til det’ og for at kunne det: ’ændre livsstil’ og for det: ’bruge tid på det’… på det ubevidste plan: den beskytter mit selvsyn og min selvrespekt; for hvem har lyst til at opfatte sig selv som doven eller dum??? prisen er desværre; at jeg tænker ringere om mig selv - og hvad jeg kan – og at det kan smitte ud på andre områder.

når man er blevet bevidst om en begrænsende overbevisning; så kan man se på den og fortage et aktivt til- eller fravalg. jeg er ikke længere offer. jeg kunne hvis jeg virkeligt ville
- for "gade vide om der ikke, i løbet af verdenshistorien var én, der havde brækket benet - og som var kommet til at løbe igen?... jo; så nu er det et fravalg - og det kunne jeg jo bare lave om på...

 

 
### dig


nu er det din tur: tag de begrænsende overbevisninger, du skrev op og kig på hvad de mon ”beskytter dig mod” og hvad de ”dækker over”...
* hvis man har en overbevisning – så er man overbevist om, at den er sand…
derfor vil hjernen automatisk bemærke tegn på at den *er* rigtig; og ignorerer tegn, der kunne tyde på det modsatte. man bliver så at sige ”holdt fast” i sin overbevisning…
* hvis det er umuligt at få ned på papir = ikke vil frem i bevidstheden, så er du meget velkommen til at kontakte mig for en uforpligtende samtale om, om du har behov for hjælp til at få opløst den indre – oftest misforstået - modstand mod at leve livet.


 

hvis du vil have ryddet op i de” indre fordomme”, så kan du lave denne lille, men effektive øvelse.

 
Øvelse:
-------


**skriv *3 positive overbevisninger* ned**

fx
- jeg er hurtig til at lære nyt

- jeg er en god ven/veninde

- jeg følger altid op på ting

bestem dig for at bringe dem i spil – hver dag!
på den måde styrker du dem – men "føder" også mange flere; nye bevidst støttende overbevisninger. du starter simpelthen en positiv spiral.

 

**skriv nu *3 begrænsende / negative overbevisninger* ned:**

fx
- jeg kommer aldrig til at løbe 5 km

- jeg forstår ikke matematik

- jeg er ikke go’ nok

nu har du hevet dem ”ud i lyset”.
overvej om de, hver især, gør noget godt for dig. hvis ikke; så gør op med dem. tag fat på dem én ad gangen, og vurder:

- *hvad gør denne begrænsende overbevisning for mig?*
- *er den beskyttelse stadig relevant?* – så ok
- er den det ikke; så beslut dig for at sige ”stop” til tanken, når den kommer (du vil blive overrasket - men hjernen lytter faktisk...)

 

 
### overbevisninger dannes i det ubevidste


hvis du vil vide hvordan overbevisninger spiller ind i vores selvopfattelse, kan man se på den model fra den kognitive psykologi: den psykosociale model.
* #### arv & miljø


vi er en sammensmeltning af arv og miljø. arv er vores gener… miljø er vores opvækst – forældres forældreevne, kultur, skolegang, venner, succeser og nederlag mm.
* tilsammen danner ’arv’ og ’miljø’ vores ”model af verden” (i modellen kaldes det ’skemata’). modellen af verden kan du læse mere om i blogindlægget ’dit kort over verdenen¨- metoden til at forstå andre’.
vores model af verden er individuel - *ingen* har præcis den samme…ex: måske har du, som jeg, oplevet; at når man hører to søskende snakke, skulle man ikke tro at de var vokset op i samme familie?
netop fordi vi hver især danner vores egen ’model af verdenen’ kan opfattelsen af barndommen være meget forskellig.det er også derfor, at andres tanker, følelser og adfærd, kan være så svære at forstå…
* #### skemata  >  leveragler


neden under skemata - vores individuelle model af verdenen;  - som filtrerer alt vi oplever (bevidst som ubevidst) der ligger vores ’leveregler’.vores leveregler, er v*ores ’overbevisninger’, vores konstateringer, vaner* og *erfaringer.*


 

nu har du hele mønstret for, hvordan du ubevidst og automatisk; reagere i fx en kritisk situation.
* #### automat tanke


situationen indtræffer. straks kommer dine automattanker – overbevisninger ind:- *er den positiv* (en støttende overbevisning), vil det skabe en glad følelse, som giver glæde i kroppen og du vil se positivt på dine handlemuligheder.

- *er den negativ* (en begrænsende overbevisning); vil dine tanker skabe en negativ følelse, som igen får din krop til at reagere med én af ”de 3 f’er”: fight / flight / freeze – altså; ”kæmp, flygt eller stivn / stå helt stille! det gælder dit liv!”


![overbevisninger](https://www.tville.dk/wp-content/uploads/2020/04/blog-ill-begrænser-du-dig-om-overbevisninger-nyhedsbrev-3.docx.jpg)

 
### slip dine begrænsninger


vores overbevisninger er, som du kan se, nogle kraftfulde mønstre.

jeg håber, at du via mit skriv er blevet mere bevidst om, hvordan du kan håndtere dine overbevisninger. skal der ryddes mere op, end du lige selv vil binde an med; så er du velkommen til at kontakte mig

 

 

 

 

 
3efb0fdc836a34378b9d0b8b0bba9ac0
styrk dig - kend dine signatur styrker
tville.dk
2020.34
[fusion\_builder\_container hundred\_percent="no" equal\_height\_columns="no" menu\_anchor="" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" background\_color="" background\_image="" background\_position="center center" background\_repeat="no-repeat" fade="no" background\_parallax="none" parallax\_speed="0.3" video\_mp4="" video\_webm="" video\_ogv="" video\_url="" video\_aspect\_ratio="16:9" video\_loop="yes" video\_mute="yes" overlay\_color="" video\_preview\_image="" border\_size="" border\_color="" border\_style="solid" padding\_top="" padding\_bottom="" padding\_left="" padding\_right=""][fusion\_builder\_row][fusion\_builder\_column type="1\_1" layout="1\_1" background\_position="left top" background\_color="" border\_size="" border\_color="" border\_style="solid" border\_position="all" spacing="yes" background\_image="" background\_repeat="no-repeat" padding\_top="" padding\_right="" padding\_bottom="" padding\_left="" margin\_top="0px" margin\_bottom="0px" class="" id="" animation\_type="" animation\_speed="0.3" animation\_direction="left" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" center\_content="no" last="no" min\_height="" hover\_type="none" link=""][fusion\_text]
styrk dig! - kend dine ubevidste ’signatur styrker’
---------------------------------------------------


### via institute karakter- og signatur-styrke test


styrketesten bygger på studiet i positiv psykologi og giver klarhed på dine; værdier, afklaring, motivation og progression = udvikling. den baserer sig på antagelsen om, at vi trives, er mest tilfredse og arbejder bedst, når vi får lov til at bruge vores stærkeste sider.

styrketesten er udviklet af grundlæggeren af den psykologiske forskningsretning ’positiv psykologi’: martin seligman.
sammen med christoffer peterson har han udviklet en test, som afdækker vores karakteristiske styrker.

 
### de 24 karakter styrker


testen er udarbejdet af via survey institute, med afsæt i positiv psykologi. nederst er der et link til den gratis test, som kan tages på dansk.
resultatet af styrketesten er en rangordnet oversigt over 24 styrker (personlige karakteristika) vi alle har – som er mellemmenneskelige og globale.

de 5 øverste styrker er dem, du bruger helt naturligt. det er dem, man kalder ’signaturstyrker’.

de andre styrker har du også i dig, men du bruger dem måske ikke så ofte - eller med samme selvfølge. det behøver ikke at betyde, at du er dårlig til at anvende dem, men at det måske kræver lidt mere af dig, at trække på dem.

 
### hvad er dine 5 stærkeste styrker?


hvis du en dag blev spurgt: - ”hvad er dine 5 stærkeste styrker?”, er det de færreste der kan svare. men der er utallige fordele ved at kende sine helt personlige styrker - og dét man kunne kalde ”sit personlige ’styrke hierarki’”.

det er fedt at blive bekræftet i hvad man er god til – men faktisk lige så vigtigt, at kende de styrker man *ikke* er opmærksom på – de 5 man prioriterer lavest.
de kan være egentlige ”blind spots” - altså styrker du overhovedet ikke bruger; og som du kunne have stort udbytte af, at sætte i spil.

 
#### vigtig pointe: der er forskel på styrker og færdigheder


at kunne: bage, programmere, køre på cykel – det er ’færdigheder’- ikke styrker. for at finde frem til dine styrker, skal du dykke et lag dybere og spørge dig selv: - ”hvad *gør* mig god til netop denne ’færdighed’?

ex: du er god til at bage!
- hvilke styrker gør dig god til at bage?

jeg ved hvorfor *jeg* ikke er god til at bage; jeg holder mig ikke til opskriften. jeg går ikke op i at afmåle præcist. jeg får ofte ”gode idéer” undervejs til "forbedring" af opskriften ;o) hvilket resulterer i et rugbrød så bastant, at det kunne slå en død mand ihjel…
- så er du god til at bage, så må du besidde værdien ’disciplin til at følge en struktur’, ’holde fokus’ og kunne ’se værdien i at ”kunne selv”’ og måske en ambition om, at ’gøre det bedre end bageren’… men det kan selvfølgelig også være, at du er god til at bage fordi du har øvet dig i årevis…

 
#### stædig eller vedholdende?


dog er det alligevel styrker, der har været på spil. så må ’vedholdenhed’ være en højt prioriteret styrke. det kan tilmed være, at din hjerne bobler over med gode idéer til mesterværker og du har let tilgang til styrken ’kreativitet’.

**hvorfor kende sine styrker**

når du kender dine styrker, så bliver du bedre til at lade *det der virker* fylde.

rigtigt mange har en tendens til at fokusere på det der ikke lykkes, det de ikke er gode til, dét de mangler eller gør forkert – og på, hvad andre tænker om dem.
* hvis du bliver bevidst om dine styrker, er det lettere at fokusere på succeser; små, store, bitte små, kæmpe. det vil gøre dig gladere, styrke dit selvværd og motivere dig til at give plads til dét du kan lide.
* det bliver meget lettere at træffe valg – og gode valg = gode for dig.
* styrkerne er gode at kende i modgang. og hvis du får dine 3-5 ”blind spot’s” (de styrker du har, men overhovedet ikke sætter i spil) i arbejde – vil du kunne overkomme meget.
* du bliver et gladere menneske.
det lyder jo som en mirakelkur – i know ;o) – men når du handler i overensstemmelse med dine værdier og styrker, så *bliver* livet lettere.


### 


### positiv psykologi sætter fokus på styrker frem for svagheder


ved at blive bevidst om dine personlige og karakteristiske styrker – samt; målrettet bruge dem på de vigtige områder af vores liv – kan du bringe mere glæde ind i dit arbejde, dine  relationer – dit liv.
#### tag testen


* vælg: free
* vælg sproget: dansk (det gør en stor forskel, at du tager testen på dit modersmål)
* du skal registrere dig med: navn, alder, mailadresse og land da det - anonymiseret - indgår i den videre forskning. validiteten kræver at man har data på deltagerne.


* a) mailen bekræfter at du er dig - og det er til dén at testresultatet sendes til.
* b) din besvarelse indgår i forskning.
* c) du vælger et password (skriv det ned ;o).


via institute sender også gode nyhedsbreve (ca. en gang i kvartalet) og du kan jo bare framelde, hvis du ikke finder den relevante. jeg finder det godt, lige at blive mindet om, at jeg skal huske at sætte mine styrker i spil.
ps! gem dit testresultat på din computer og print den. den er god at have liggende og læse på, af og til.
### udvidet analyse
-sæt farve på dine styrker hvis du vil have alle nuancerne med


hvis du vil have hjælp til at analyserer din testresultater, flytte nogen styrker op i prioritering eller sætte nogle af dine blind spots i spil; så er du velkommen til at kontakte mig.

 
### link til test


https://www.viacharacter.org/survey/account/register

(via institute er ved at opdatere siden, så der kan være periodevis besværligheder, med at komme ind på siden)

 
#### mere


du kan læse mere om martin seligman og hans begreb: authetic happiness her:

<https://www.authentichappiness.sas.upenn.edu/>

[/fusion\_text][/fusion\_builder\_column][/fusion\_builder\_row][/fusion\_builder\_container][fusion\_global id="14465"]
4553ae6c3d8400a8e87aea32149e6412
skab ro - inden i - og fyld dig med energi
tville.dk
2020.34
[fusion\_builder\_container hundred\_percent="no" equal\_height\_columns="no" menu\_anchor="" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" background\_color="" background\_image="" background\_position="center center" background\_repeat="no-repeat" fade="no" background\_parallax="none" parallax\_speed="0.3" video\_mp4="" video\_webm="" video\_ogv="" video\_url="" video\_aspect\_ratio="16:9" video\_loop="yes" video\_mute="yes" overlay\_color="" video\_preview\_image="" border\_size="" border\_color="" border\_style="solid" padding\_top="" padding\_bottom="" padding\_left="" padding\_right=""][fusion\_builder\_row][fusion\_builder\_column type="1\_1" layout="1\_1" background\_position="left top" background\_color="" border\_size="" border\_color="" border\_style="solid" border\_position="all" spacing="yes" background\_image="" background\_repeat="no-repeat" padding\_top="" padding\_right="" padding\_bottom="" padding\_left="" margin\_top="0px" margin\_bottom="0px" class="" id="" animation\_type="" animation\_speed="0.3" animation\_direction="left" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" center\_content="no" last="no" min\_height="" hover\_type="none" link=""][fusion\_text]
skab en fredfyldt tilstand
--------------------------


redskabet til at skabe ro i krop og sind, har vi alle lige ved hånden. det er dit åndedræt.

vi trækker vejret ca. 20.000 gange i døgnet... og det er dig der bestemmer om det er et dybt og roligt åndedræt - der giver din hjerne ren og rigeligt ilt, giver din kropceller friske næringsstoffer og rydder ud i affaldsstoffer - eller om det er et kort og stress-skabende...
at vi overhovedet trækker vejret, skyldes 'diafragma';  der får os til at til hhv. at fylde og tømme lungerne. vi trækker altså ikke vejret med lungerne... og nu vi er ved det ;o) vi tømmer heller ikke lungerne (fuldkommen) - så ville de klappe sammen.

Åndedrættets betydning kan ikke overdrives. du kan læse mere om 'det livgivende åndedræt' i blog indlægget af samme navn. her vil jeg blot tippe dig om et par helt fantastiske metoder, til at få flyttet fokus fra det "automatisk åndedræt" til det bevidste og afspændte åndedræt.

 

 
### skab er bevidst åndedrætdiafragma


en enkelt og effektfuld øvelse, til at få trænet evnen til at skabe ro i sindet, lærte jeg på kursus i spanien ved stig severinsen . måske har du set ham i national geographics udsendelse om hans fridyk fra a til b under 30 cm tyk hav is.  eller måske kender du ham fra hans verdensrekord i at holde vejret mere end 20 minutter (tyve!). der ud over, er han også forsker - men endnu vigtigere, en flink fyr og en super god underviser.
ud over at træne top atleter og top ledere, laver han også kurser for ”almindelig dødelige” og online kurser, bøger og åndedrættet's styrke ift. psykisk- og fysisk helbred.
læs mere på hans side www.breatheology.com

*) vagusnerven – ”den vandrerne nerve” er man efterhånden ved at få øje på betydningen af – både ift. vores velvære, men også ift. helbredet.
læs mere om den i blog indlægget ’vagusnerven – den oversete spiller for velvære’.

 

 
### Øvelse - alt hvad du træner bliver vi gode til


1 )  *træk vejret ind* - gennem næsen - tæl langsomt til 9

*2)  hold vejret*, mens du tæller til 18 (12 i starten)

*3)  Ånd ud* - gennem munden - tæl langsomt til 18 (12 i starten)

4 )  *hold lungerne tomme* - tæl til 2-4 (9 er målet)

5)  gentag 5-8 gange

 
#### ovenstående i en mere uddybet version:


det er en øvelse, der giver noget helt specielt til krop, sind og især mellemgulvet og lungerne.
kan laves siddende eller liggende:

1 ) *træk vejret ind*, mens du tæller langsomt til 9 (eller 7 i starten)

- tretræk ind gennem næsen.
- fokuser på toppen af din næserod, hvor vi har nogle kirtler der giver velvære, når ilten strømmer over dem

 

2 ) *hold vejret*, mens du tæller til 18 (12 i starten; men målet er 18)

-  uden at anstrenge dog og med skuldrene nede.
- luk af for halsrørret med din tunge / en form for undertryk (der minde kroppen om hvad den kunne i babystadiet).

 

3 ) *Ånd ud* - gennem munden -  mens du tæller langsomt til 18 (12 i starten; men målet er 18)

- skab lyd; så frigives der endorfiner via vagusnerven*)

 

4 ) hold lungerne tomme, mens du tæller til 2 -9

- skal føles u-anstrengt... og hold skuldrene nede

 

5) gentag 5-8 gange - eller mere

- laves så ofte som det passer og selve øvelsen gerne 5-8 gange i træk - eller sæt din mobil til at ringe efter 5 minutter.
#### 


læs mere om diafragma her: https://da.wikipedia.org/wiki/mellemgulv

 

[/fusion\_text][/fusion\_builder\_column][/fusion\_builder\_row][/fusion\_builder\_container][fusion\_global id="14465"]
5c99d5b8516ae66e78f1fe843d33204d
sådan opstår dine tanker og følelser - den psykosociale model
tville.dk
2020.34
[fusion\_builder\_container hundred\_percent="no" equal\_height\_columns="no" menu\_anchor="" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" background\_color="" background\_image="" background\_position="center center" background\_repeat="no-repeat" fade="no" background\_parallax="none" parallax\_speed="0.3" video\_mp4="" video\_webm="" video\_ogv="" video\_url="" video\_aspect\_ratio="16:9" video\_loop="yes" video\_mute="yes" overlay\_color="" video\_preview\_image="" border\_size="" border\_color="" border\_style="solid" padding\_top="" padding\_bottom="" padding\_left="" padding\_right=""][fusion\_builder\_row][fusion\_builder\_column type="1\_1" layout="1\_1" background\_position="left top" background\_color="" border\_size="" border\_color="" border\_style="solid" border\_position="all" spacing="yes" background\_image="" background\_repeat="no-repeat" padding\_top="" padding\_right="" padding\_bottom="" padding\_left="" margin\_top="0px" margin\_bottom="0px" class="" id="" animation\_type="" animation\_speed="0.3" animation\_direction="left" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" center\_content="no" last="no" min\_height="" hover\_type="none" link=""][fusion\_text]
sådan opstår dine tanker, følelser og adfærd
--------------------------------------------


”det er aldrig for sent – at få en lykkelig barndom” – en titel på en bog, men også hele essensen af, at du kan få et harmonisk liv; uanset din opvækstforhold. og det er absolut en tese, mine over 20 års erfaring som psykoterapeut har givet mig bekræftelse af. i den kognitive terapi er ’den psykosociale model’ en grundsten i processen der gør ”os til os”…

 
### hvordan bliver du – til dig?


vi er alle en coacktail af hhv. fars og mors gener i kombination med det miljø vi vokser op i.
vores gener kan påvirkes – fx ved en gravids misbrug, depression mv.

men  man ved nu, at de også kan påvirkes  efter fødslen. det kaldes ’epi-genitik. er man ikke lige forsker; så har drtv en særdeles glimrende dokumentar ”den farlige arv” på 4 afsnit – om en forsker der gennemgår en både mental og genetisk udredning efter et barndoms traume. rasende interessant – hvis du spørger mig ;o), men den psykosociale model, er nu god at kende til – også selv om man ikke gider nørde.

 

 
### modellenden psykosociale model


Øverst har vi ’arv’ (dine gener) og sideordnet: ’miljø’ (din opvækst, dine forældres forælderevne – eller mangel på samme, dine kammeraters og pædagogers /lærers indflydelse, dine oplevelser, sejre og nederlag - og ikke mindst: din *egen fortolkning* af det der er sket.

blandingen af ’arv’ og ’miljø’ bliver til din ’model af verden’: det filter, som du ser verden igennem*) 

i den kognitive tilgang hedder ’modellen af verden’: ’skemata’. her tænker man at dit filter består af utroligt mange lag - kaldt ’et skema’ (en opfattelse) – de utroligt mange lag kaldes skemata (skema i flertal) og er altså summen af alt vi har oplevet, tænkt, erfaret og fortolket.

ud af ovenstående, danner vi vores ’leveregler’. en helt naturlig proces, der har til formål at skabe et overblik. vores ”dovne” hjerne, holder meget af at gentagelser – og virkelig meget af, at komme ting i små kasser… det er dét, der giver os vores overbevisninger om, hvordan ting hænger sammen.
se på orden ’over bevis ning’ – det er altså en ubevidst fortolkning, som du har ophævet til ”fakta”.

 
### et eksempel (af mine egne)


* man har lige fået kørekort, og en rød bil overholder ikke sin højre vigepligt. det er liige ved at gå galt. ups! tænker man; ”skal man holde øje med røde biler””.


 
* måske et år senere holder man for rødt i et flersporet kryds. alle holder pænt og venter, da en ældre herre med blød hat i en rød volvo køre over, som var der grønt – ”what! er de der køre røde biler galninge?”...


 
* måneder senere er der en rød bil der overhaler indenom og konstant krydser spor, på motorvejen: ”ok! røde biler er farlige!!!”. fra nu af holder du helt ubevidst øje med de røde biler. der er skabt en overbevisning.


 
* er den sand? nej. jeg kender en en meget ordentlig bilist, i en rød bil. men det ændrer ikke ved den overbevisning der er skabt*: for at passe på dig*.


overbevisninger skabes *altid* med et formål; at passe på dig! psykisk, så vel som, fysisk. nogen "flytter de bare ind" og bliver til den reaktion, der virkede som 4. årig - selv om du som ung / voksen, ville reagere helt anderledes... men det er som om  at du reagere inden du når at tænke... det er netop dét, der af og til skaber problemer...
###### *)  om hvordan vi bliver os: læs mere i blog indlægget ’modellen af verden – forstå andre – og dig selv’.
**) om overbevisninger – de der støtter og de der begrænser – og hvordan du bliver (endnu) stærkere: i blog indlægget: ’begrænser du dig – om overbevisninger’.


 

 
### den kognitive diamant


alt det ovenstående lægger grunden til din reaktion, når der indtræffer en situation; glædelig som kritisk.

en hvilken som helst tanke skaber en følelse; positiv eller negativ. en hvilken som helst følelse, skaber en kropslig reaktion; behagelig eller stressende. en hvilken som helst kropslig reaktion, skaber en (øjeblikkelig) adfærd.
den reaktions kæde, kaldes ’den kognitive diamant’.

når jeg startede denne blokpost med tesen: det er aldrig for sent at få en lykkelig barndom – så er det fordi, at det er muligt at ”redigere” i de grundantagelser der er skabt i det ubevidste.
det kan være en god idé at få kigget på dem – hvis du igen og igen oplever dig selv, have en reaktion på en situation, som ikke er hensigtsmæssig. det kan være med fx: vrede, kedafdethed, angst, fobier, lammelse eller flugt.

 

du er velkommen til at kontakte mig for en uforpligtende snak

kh
tville

[/fusion\_text][/fusion\_builder\_column][/fusion\_builder\_row][/fusion\_builder\_container][fusion\_global id="14465"]
b86ed2c618b080d6413e9e042d9a2689
selvværd og selvtillid - forskellen og styrken
tville.dk
2020.34
[fusion\_builder\_container hundred\_percent="no" equal\_height\_columns="no" menu\_anchor="" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" background\_color="" background\_image="" background\_position="center center" background\_repeat="no-repeat" fade="no" background\_parallax="none" parallax\_speed="0.3" video\_mp4="" video\_webm="" video\_ogv="" video\_url="" video\_aspect\_ratio="16:9" video\_loop="yes" video\_mute="yes" overlay\_color="" video\_preview\_image="" border\_size="" border\_color="" border\_style="solid" padding\_top="" padding\_bottom="" padding\_left="" padding\_right=""][fusion\_builder\_row][fusion\_builder\_column type="1\_1" layout="1\_1" background\_position="left top" background\_color="" border\_size="" border\_color="" border\_style="solid" border\_position="all" spacing="yes" background\_image="" background\_repeat="no-repeat" padding\_top="" padding\_right="" padding\_bottom="" padding\_left="" margin\_top="0px" margin\_bottom="0px" class="" id="" animation\_type="" animation\_speed="0.3" animation\_direction="left" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" center\_content="no" last="no" min\_height="" hover\_type="none" link=""][fusion\_text]
hvad er forskellen på selvværd og selvtillid
--------------------------------------------


selvfølelse er det gamle ord for selvværd. de færreste kender forskel på hvad der er selvværd og hvad der er selvtillid. det er også et udbredt ønske at få et større selvværd, for det koster på relationerne, ungdoms- og voksenlivet, at have et lavt selvværd ¨ – også kaldet; mindreværdsfølelse.

i danmark har vi idag - generelt - stort fokus på resultater og præstationer - karakterer, præmier, udnævnelser mv. giver selvtillid.
vi har - generelt - mindre fokus og opmærksomhed på fx; at være en god kammerat / kollega, en der holder sammen på fællesskabet. en der støtter andre (giver selvværd(i) . og selv om det er højt skattede kompetencer; så belønnes det sjældent.
### forskellenselvværd og selvtillid


vi starter med at få skilt begreberne ad. jeg plejer at bruge metaforen ”selvværdstræet”.

**selvtillid** - er alt på træet er er over jorden – og det andre kan se; det du gØr i verdenen.
fx dine karakterer, udtalelser, dit tøj og udseende, dét du præsterer, din adfærd.

**selvværd** - er rødderne under jorden – og det andre kan mærke; det du er i verdenen.
fx står du fast eller løst, lever du efter dine grundlæggende værdier og tanker om dig selv.

der kan være rigtig mange grunde til, at man ikke føler sig selvtillidsfuld eller høj på selvfølelse…
mobning er bare én af dem. fraværende forældre en anden, men en ”veludviklet indre kritiker” kan også være årsagen. lige som: en høj perfektionisme, høje forventninger fra andre, oplevelse af at man ikke slår til, ikke er god nok, oplevet nederlag eller andres dis-respekt, mv.
### vi er gode til at rose


i danmark er vi ”100-meter-mestre” i at rose vores børn.

man roser ved at give opmærksomhed, og sige fx: ”hvor er du sød, når du hjælper med at tage af bordet” eller ”hvor er vi stolte af, at du er så dygtig til matematik”. og det *er der intet galt ved*. så længe det er (k)ærligt ment. det opbygger selvtillid. og det har vi *også* brug for - det styrker selvtilliden.

man anerkender – opbygger selvværd – ved at sige fx: ”hvor er du sød”, ”hvor er jeg stolt af dig, fordi du er dig”.  det giver selvfølelse, det giver bekræftelse, det opbygger selvværd, man føler sig elsket.

det gode er, at det at kunne begge dele, det kan læres! det kræver blot at man bliver bevidst om forskellen og beslutter sig til at øve sig.
### betinget / ubetingeselvværd ert


en anden måde at sige det på er:

- man kan få *’betinget positiv opmærksomhed’* = ros. (hvor er du sød i den kjole)

- man kan få *’betinget negativ opmærksomhed’* = ”opdragelse”. (du må ikke slå lillebror)

- man kan få *’ubetinget positiv opmærksomhed*’ = anerkendelse.  (hvor er du dejlig!)

- man kan få *’ubetinget negativ opmærksomhed’* = mobning. (hvor er du dum!)

er du forælder; øv dig i at anerkende din partner, men vigtigst; dine børn. er du ung; øv dig i at anerkende evt. søskende, dine kamerater og dine forældre ;o)
### overskud eller underskud


lidt afhængigt af hvad du har oplevet i livet, kan du have enten ”underskud”, ”overskud eller blot ”balance” på selvværdskontoen…

da jeg startede med at undervise i ’personlig udvikling’ i 80’erne – skulle der 2 positive tilkendegivelser til at opveje 1 negativ. efter den massive forskning der har været i både psykologi, trivsel og arbejdsmiljøets betydning, ved man, at der skal *3 positive til at opveje 1 negativ*.

har man underskud på selvværdskontoen, så findes der en del du selv kan gøre. er det ikke nok, så er du velkommen til at kontakte mig.

når et barn, en ung eller en voksen kommer med lavt selvværd og / eller lavt selvtillid; kommer til mig, i min praksis - så kigger vi kort på historikken, men bruger hovedparten ad tiden på at identificere de hhv. ’støttende overbevisninger’ og de ’begrænsende overbevisninger’ - de støttende; støtter og beriger os. de begrænsende holder os nede og begrænser os. når vi har fået  omformet de der begrænser - så kan vi bygge: styrker, energi, overskud og selvfølelse, op.
### hjernen lytter…


jeg dur ikke, jeg er ikke kompetent nok, de andre synes jeg er en idiot…

den ”indre kritikker” – hvis ”job” er at tilpasse os og gøre os ”elsket” – får af og ti*l alt* for meget plads. denne negative stemme, som egentlig har til opgave "at du tilpasser dig" og er elsket (på "stenalderhjerne sprog" = er tryg = overlever) - får alt for meget taletid hos nogen.

- hjernen lytter! og hjernen ”optager” *alt* du *hører, tænker og føler*…  altså også negativ selv-snak.
jeg har mange klienter, der *aldrig* ville tale til andre, som de taler til sig selv. og dét vi gør meget af; bliver vi gode til…

derfor er negativ indre kritik, så skadeligt for dit selvværd og din selvtillid. men den kan trænes:
Øvelser til selvværd og selvtillid
----------------------------------


### Øvelse 1 - 3 x 3 træn positiviteten


1) find en lille speciel bog. - giv dig selv 10 minutters refleksion før du går i seng

2) spørg dig selv hver aften – og skriv det ned:
* 3 x ‘noget’ du *har oplevet* i dag, som du er taknemmelig for- for dig eller verden
* 3 x ‘noget’ *du har følt* i dag, som du er taknemmelig for - for dig eller verden
* 3 x ‘noget’ *du har gjort* i dag, for en anden / andre


meget hurtigt, vil din hjerne opdage, at den bliver spurgt hver aften – og den er doven; så den vil beslutte, at den lige så godt kan begynde at lægge mærke til det…
### Øvelse 2 – tal pænt til dig selv


stå foran spejlet og sig noget pænt; om dine øjne, om din næse, om din mund, om dine ører, om dit hår, om din hals, om dine skuldre – osv. hele kroppen igennem, fra top til tå.

det skal være noget positivt! det er en del af øvelsen at finde noget positivt at sige
- og det er mest virkningsfuldt, hvis du siger det højt (husk; hjernen lytter: 2 x – tænkt + sagt højt = 2 x  så effektivt).
### Øvelse 3 – tal godt om dig selv


* tag den lille bog og skriv 15 ting du er god til.start sætningen med: jeg er (fx god til matematik / en god kammerat / jeg laver god kartoffelsalat). det er faktisk ikke så vigtigt hvad du fremhæver.
* læs listen højt – mens du smiler (det gør noget ved hjernen, at du smiler)...


det virker, fordi du lige så stille om-programmere din hjerne til at se mildere på dig selv. hjernen lytter – og hjernen kender ikke forskel på ’sandt’ og ’falskt’.
så du behøver ikke engang være overbevisende ;o) - men det hjælper …
* næste dag skriver du 20 (nye) ting på listen - og gentager 1) + 2)
* næste dag skriver du 25 (nye) ting på listen - og gentager 1) + 2)
* fortsæt i minimum 7 dage.


### hvis øvelserne ikke er nok


jeg arbejder meget redskabsorienteret og med en bred vifte af terapeutiske tilgange.
al behandling er individuelt.

det er en menneskeret at have et godt selvværd!

jeg har stor erfaring med mobbehistorik, manglende selvværd, selvtillid og en blanding - hos såvel børn og unge, som med voksne.

kh
tville

[/fusion\_text][/fusion\_builder\_column][/fusion\_builder\_row][/fusion\_builder\_container][fusion\_global id="14465"]
d95a2974cee1f28d8230c9816ca201fb
effektiv målsætning - nå dine mål med smarthe
tville.dk
2020.34
[fusion\_builder\_container hundred\_percent="no" equal\_height\_columns="no" menu\_anchor="" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" background\_color="" background\_image="" background\_position="center center" background\_repeat="no-repeat" fade="no" background\_parallax="none" parallax\_speed="0.3" video\_mp4="" video\_webm="" video\_ogv="" video\_url="" video\_aspect\_ratio="16:9" video\_loop="yes" video\_mute="yes" overlay\_color="" video\_preview\_image="" border\_size="" border\_color="" border\_style="solid" padding\_top="" padding\_bottom="" padding\_left="" padding\_right=""][fusion\_builder\_row][fusion\_builder\_column type="1\_1" layout="1\_1" background\_position="left top" background\_color="" border\_size="" border\_color="" border\_style="solid" border\_position="all" spacing="yes" background\_image="" background\_repeat="no-repeat" padding\_top="" padding\_right="" padding\_bottom="" padding\_left="" margin\_top="0px" margin\_bottom="0px" class="" id="" animation\_type="" animation\_speed="0.3" animation\_direction="left" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" center\_content="no" last="no" min\_height="" hover\_type="none" link=""][fusion\_text]
målsætning – nå dine mål
------------------------


at nå sine mål – uden *for* mange overspringshandlinger; det er der nogen der er ”100 metermestre” i; men der er nok endnu flere, der ikke er… det kan have konsekvenser på mange fronter – nogen alvorlige. uanset, så er det frustrerende, ikke at kunne nå de mål man har sat sig for.

i nlp (neuro linkvistisk psykologi) har man begrebet ’modeling’, som er en del af psykoterapeut uddannelsen inden for denne psykologi retning. det er studiet af, hvordan de - der har dén kompetence man gerne vil tilegne sig - faktisk gør. - hvad tænker de, - hvad gør de og - i hvilken rækkefølge?
det kan man kopiere og derved tilegne sig – på sin egen måde.

der er for længst lavet en 'modelling' på dét at nå en målsætning. det blev til målsætningsmodellen smarte. bogstaverne står for *for*bogstaverne i de trin, som målsætningsmodellen består af.

den er, over tid, både blevet til organisations modellen for smart-mål, nlp’ens smarte og terapiens smarthe.
### kopier eksperterne


de der var "100metermestre" i at nå deres mål; de gjorde det på mange *forskellige* måder – men der var 6 ting de alle gjorde ens – og i den samme rækkefølge;

de var alle meget *konkrete* på hvad målet var og de vidste præcis hvad *beviset* var for, at de var i mål. samtidig vidste de helt præcist; hvad det ville give dem og *hvad de ville opnå, når de faktisk stod i målet*. de var også meget *realistiske* i, hvad de "skulle smide i puljen", for at nå i mål (tid / kompetencer / afsavn mv.).
de var gode til at sætte en realistisk deadline - og de overholdt den.

mål-eksperterne havde tænkt over og vurderet både fordele og evt. ulemper, ved at gå efter målet - og de var sig helt bevidst; hvad effekten af deres anstrengelser ville blive – og at de var det værd. er anstrengelserne det ikke værd – så er det ikke et mål; *så er det en drøm* – og fred være med det… så skal man blot ikke gå rundt og slå sig oven i hovedet med, at man er dårlig til at nå sine mål...

hvis du har et mål; så kan du øge sandsynligheden – for at du når det – med 100%, ved at bruge måleksperternes model smarthe.
lav øvelsen nedenfor.

![målsætning](https://www.tville.dk/wp-content/uploads/2020/04/smarthe-det-er-let-at-tabe-målet-af-syne-trods-gode-intentioner-tville-dk.jpg)
**vil du have hjælp?**

hvis du hellere vil guides igennem – og evt. få opløst de blokeringer der ligger i vejen – så er du velkommen til at kontakte mig for en uforpligtende samtale.

kh

tville

mob 25331258

mail  kontakt@tville.dk
smarthe øvelse
--------------


stil dig selv spørgsmålene – og skriv svarene ned:

**s        specifikt**

- hvad er mit mål; helt præcist?

**m       målbart**

- hvad er beviset for, at jeg er kommet i mål?
- hvornår ved jeg, at jeg har passeret målstregen?

**a       atraktivt**

- hvad gør det værdifuldt for dig at nå i mål?

- hvad vil dét give dig?

- og hvad vil dét gøre for dig?

- og hvad vil netop dét give dig?

**r        realistisk**

- hvad skal være muligt, for at du når dit mål?

- hvad skal du smide i puljen, for at nå i mål?

**t        tid**

- hvornår vil du være i mål?

- hvornår har du deadline?

**h       helhed**

- hvem eller hvad vil dét - at du når i mål – gå ud over?

- hvem eller hvad vil det være en *ulempe for*, at du når i mål?

- hvem eller hvad vil dét - at du når i mål – *være en fordel for*?

- hvad vil det give dem?

- hvad vil det give dig?

**e        effekt**

- hvad vil være det første du lægger mærke til, når du er i mål?

- hvad vil være det første, som andre vil bemærke, når du er i mål?

nu har du bearbejdet din målsætning – nu skal du tage action… hvis du vil læse om ’motivation og handlekraft’, så læs blog indlægget af samme navn.

[/fusion\_text][/fusion\_builder\_column][/fusion\_builder\_row][/fusion\_builder\_container][fusion\_global id="14465"]
75ab90ae426804e5cefd522af864f560
modellen af verden - forstå de andre
tville.dk
2020.34
[fusion\_builder\_container hundred\_percent="no" equal\_height\_columns="no" menu\_anchor="" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" background\_color="" background\_image="" background\_position="center center" background\_repeat="no-repeat" fade="no" background\_parallax="none" parallax\_speed="0.3" video\_mp4="" video\_webm="" video\_ogv="" video\_url="" video\_aspect\_ratio="16:9" video\_loop="yes" video\_mute="yes" overlay\_color="" video\_preview\_image="" border\_size="" border\_color="" border\_style="solid" padding\_top="" padding\_bottom="" padding\_left="" padding\_right=""][fusion\_builder\_row][fusion\_builder\_column type="1\_1" layout="1\_1" background\_position="left top" background\_color="" border\_size="" border\_color="" border\_style="solid" border\_position="all" spacing="yes" background\_image="" background\_repeat="no-repeat" padding\_top="" padding\_right="" padding\_bottom="" padding\_left="" margin\_top="0px" margin\_bottom="0px" class="" id="" animation\_type="" animation\_speed="0.3" animation\_direction="left" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" center\_content="no" last="no" min\_height="" hover\_type="none" link=""][fusion\_text]
modellen af verden – forstå de andre
------------------------------------


 
### illustration af metafor’modellen af verden’


vores model af verden er helt vores egen. den er skabt af vores genetiske arv, det miljø vi er vokset op i, vores oplevelser, af sanseindtryk, succeser, nederlag – og hv

ordan vi har fortolket hver eneste. man siger: ”vi oplever ikke virkeligheden som den er - vi oplever *vores egen fortolkning* af virkeligheden”. man kunne også sige, at ’modellen af verden’ er en forenkling af virkeligheden.

jeg plejer at illustrerer de med, at vi ser verdenen gennem et nøglehul – i ser ikke hele verden / virkeligheden; kun en lille del af den.
samtidig er der farvet glas for nøglehullet. det farvede glas illustrerer vores unikke model af verdenen.

- så er der noget at sige til, at vi af og til misforstår hinanden???

 

 
### sådan skabes din model af verdenvi har hver vores egen unikke model af verden


når man skal beskrive / forklare ’modellen af verdenen' så er det nemmest at forklare via en tegning.

for at kunne eksistere *og* reagere (fornuftigt), kan vi umuligt forholde os til alle de indtryk vi bliver bombarderet med… derfor filtreres vores indtryk. denne forenkling er nødvendig for os - men der ryger også en del ”mellemregninger” med i købet.

alle sanseindtryk skal gennem dét filter der udgør ’modellen af verden’.
dette filter består af: måden du opfatter på, de overbevisninger og leveregler du har dannet dig, *samt hele* din bagkatalog af oplevelser *og* fortolkninger af dem. vi kalder det *”lageret”.*
* nogen oplysninger bliver fanget i filtret, som værende uvæsentlig. din hjerne registrerer, at der køre en sort bil forbi – men med mindre at du går i tanker om at købe netop sådan én, så kommer den ikke igennem filtret. (men gør du – sÅ kommer den igennem)…


* det der slipper igennem filtret, det bliver lynhurtigt vurderet:  - skal der reagerers? - skal det glemmes? - skal det på fjernlager? - eller; skal det ligge på ”parat lager”?
og; hvis der skal reagerers, sker det på en tanke, der skaber en følelse > som bliver til en reaktion (kropsligt) > og derfra til en adfærd – det du gør...


* om – og hvordan du reagere, det bestemmes bl.a. af dine automat tanker. læs mere om dem i blog indlægget; ”den psykosociale model – sådan skabes dine tanker”


 

en anden vigtig ting at vide er; at vores ’model af verden’ er under konstant udvikling. det er altså ikke nogen statisk størrelse. det er på den måde de (ubevidste) overbevisninger og leveregler skabes, som vi lever efter. de  kan være net nemme at få fat på - også selv.
men dét vi har oplevet tidligere – især i barndommen – kan være smidt på fjernlageret som en ”absolut sandhed”; uanset at det er *din fortolkning* af en given situation  - som 4 årig - og at du nu, som ældre, ville ønske og være i stand til at reagere helt anderledes. det der ligger på fjern lageret, kan være godt gemt...

 

 
### modellen af modellen af verden (totalt meta ;o)


 

modellen af verden består af: 'repræsentationssystemer'  er vores foretrukne opfattelsesmetode. perception (opfattelse og fortolkning) skaber måden, vi opfatter verden på.
vi bruger vores sanser *udadtil* for at opfatte verden, og indadtil for at genskabe en erindring om den. kommunikation er både noget vi opfatter og noget vi gør.
* sanseinformation (syn, hørelse, lugt, smag, mærke)


* filtret - med alle dets: udeladelser / generaliseringer / erfaringer / forvrængninger (fortolkninger). dertil alle dine: overbevisninger, leveregler, værdier og dine metaprogrammer (ubevidst adfærd) mm.


* du filtrerer samtidigt sanseindtryk efter din foretrukne "opfattelsesmåde".
opfatter og lære du bedst via: ’billeder’ (visuelt), ’lyd’ (auditivt), ved at ’føle eller røre’ (kinæstetisk / taktilt) eller via ’system og struktur’ (audidigitalt).


* samtidig er vores kommunikation også i spil.


 
* kommunikationscirklen er der mange 5-fordelinger på – og den er egentligt lavet til at illustrere ”førstehåndsindtryk”; men den giver en glimrende illustration af, hvor meget betydning vi tillægger den ’nonverbale kommunikation’ -  når vi beslutter om det er noget vi skal ”tage ind” eller "udelade det"…


![verbal konra nonverbal kommunikation](https://www.tville.dk/wp-content/uploads/2020/04/kommunikations-cirklen-tville-dk.jpg)
* vi opfatter ca 25% af kommunikationen – på tonation (fx stemme, rytme, tempo)
* vi opfatter (kun) ca 5% af kommunikationen – på ord (sprogbrug, indhold, betydning)
* vi opfatter ca 70% af kommunikationen – på kropssproget (fx mimik, gestik, øjnene, kropsholdning)


man kunne også sige: du observerer verden gennem de 5 sanser. du filtrerer alle indtryk gennem dine: værdier, holdninger, erfaringer, fakta, fortolkninger, overbevisninger, kultur, selvopfattelse og indre dialog (mening, humør, tilstand).  din indre model af verden er en ’perception’ – en model – af den ydre verden; den er ikke verdenen.

dit filter består af mange lag, og styrer: hvad du fokuserer på, hvordan du opfatter en given situation, kommunikations input, hvordan du interagere med andre og hvordan du selv kommunikerer.

![vi har hver vores model](https://www.tville.dk/wp-content/uploads/2020/04/modellen-af-verden-3-perspektiver-tville-dk.jpg)
***ingen situation eller begivenhed har anden betydning
- end den mening du giver den…*** 


***betydningen og meningen opstår i din model af verden
- i din indre virkelighed.***


***andre har deres helt egen model af verden
- som de reagerer ud fra…***


 

 
### en lille krølle på vores model af verdenen og hjernen


vi ved fra forskningen, at vores bevidste sind er i stand til at håndtere 7 +/- 2 ”enheder” af information ad gangen
– det kaldes vores ”simultan kapacitet”. det antages, at vores underbevidsthed kan håndtere ca. 2,3 mio. enheder ad gangen...

 

 

[/fusion\_text][/fusion\_builder\_column][/fusion\_builder\_row][/fusion\_builder\_container][fusion\_global id="14465"]
2dcd3338c1873b1d4b3f2e802bad4cba
vagus nerven - skab ro indefra
tville.dk
2020.34
[fusion\_builder\_container hundred\_percent="no" equal\_height\_columns="no" menu\_anchor="" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" background\_color="" background\_image="" background\_position="center center" background\_repeat="no-repeat" fade="no" background\_parallax="none" parallax\_speed="0.3" video\_mp4="" video\_webm="" video\_ogv="" video\_url="" video\_aspect\_ratio="16:9" video\_loop="yes" video\_mute="yes" overlay\_color="" video\_preview\_image="" border\_size="" border\_color="" border\_style="solid" padding\_top="" padding\_bottom="" padding\_left="" padding\_right=""][fusion\_builder\_row][fusion\_builder\_column type="1\_1" layout="1\_1" background\_position="left top" background\_color="" border\_size="" border\_color="" border\_style="solid" border\_position="all" spacing="yes" background\_image="" background\_repeat="no-repeat" padding\_top="" padding\_right="" padding\_bottom="" padding\_left="" margin\_top="0px" margin\_bottom="0px" class="" id="" animation\_type="" animation\_speed="0.3" animation\_direction="left" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" center\_content="no" last="no" min\_height="" hover\_type="none" link=""][fusion\_text]
vagus nerven – funktion og træningsmuligheder
---------------------------------------------


vagus nerven (nervus vagus er dens latinske navn) har ikke altid været set på som noget særligt. i nyere tid, er man dog blevet klar over, hvor helt central den er i vores trivsel og helbred.

vagus betyder ’den vandrende’, da nerven er den længste og mest forgrenede nerve i kroppen og den påvirker næsten alle indre organer. vagus beslutter fx hvor det er bedst at sende blodet hen, og hvor hurtigt og kraftig hjertet skal slå, og vejret skal trækkes.

- når man hviler og er i ro, går blodet til de indre organer og hjælper til fordøjelsen, vejrtrækning og hjerteslag går langsommere.

- når vi er i aktivitet, går størstedel af blodet fra de indre organer og ud til muskler og hjernen, hjerterytmen øges, og vejret trækkes hurtigere.

 

 
### den 10. kranienerve


vi har 12 sæt kranienerver der udspringer fra hjernestammen (lige bag ørerne) .

den 10. er vagus-nerven. den er en del af ’det parasympatiske nervesystem’.
vi har to: det sympatiske nervesystem (overlever) og det parasympatiske nervesystem (genopretter ro).

vagus er interessant fordi den går igennem alle vores indre organer.
den går gennem: spiserør og strube, gennem brystet og ned gennem maven og  tarme. den har tråde gennem lunger, hjerte, milt, bugspytkirtel, lever og nyre.

den er forbundet med vores arterier (blodårer) og den består af fibre, der er sensoriske - dvs. de kan registrere organets ”status” og melde tilbage til hjernen.

den er en vigtig del af det para-sympatiske nervesystem, som sørger for at berolige organer efter "kamp eller flugt" reaktioner. det er også interessant at den; dels er f

orskellig fra person til person (gen-arv / opvækst miljø?), dels er påvirkelig.

vi kan faktisk træne vores stress-respons; vi kan træne os til at stress-reagerer *langsommere* og til at falde til ro *hurtigere*.
### 


 
### vagus ”tone” (vibration)


forskningen har påvist, at jo større forskel det er på pulsen – mellem udånding og indånding – jo kraftigere er vagus ”tone”. jo højere ”tone”, jo bedre er kroppen til at regulere ting som; blodsukker, stress respons, heling efter skader, iltning mv.

lav vagus tone, er forbundet med kronisk inflammation fremkaldt af bl.a. oxidativ stress (det vi spiser antioxidanter mod).
ved inflammation træder dit immunforsvar ind og udrydder fjender (fremmede bakterie / virus mv). et overivrigt immunsystem gør skade, på celler og blodkar, hvis det fortsætter - efter den inflammatoriske (alarm) tilstand, ikke længere er nødvendig.

nerve vagus kan være skyld i smerter i nakkeområdet, i hæshed, dårligt fungerende fordøjelse og reflux. når noget irriterer vagusnerven, gives hjernen besked om dette via de ”interoceptive nervefibre”.  smerter hér, bør tages alvorligt.
derudover afgiver nerven en gren til stemmelæberne, hvorfor hæshed også kan være et symptom på irritation af nerven.

også arvæv fra operationer i brystkassen eller skjoldbruskkirtlen, kan forårsage nerveirritation; da nerven kan være "fanget" i arvæv og deraf miste sin evne til at bevæge sig

.

 

 
### delt i to


*det autonome nervesystem har to ”gear”: 'sympaticus'; overlev! og 'parasympaticus': ro og genoplad!  kilde: geo-science-international*
* den dorsale (bagerste) del af vagus sørger bl.a. for de rytmiske bevægelser i tarmene.
* den ventrale (forreste) del af vagus regulere: indvoldenes, hjerter og lungers aktivitet samt påvirker halsmuskler - især omkring stemmen samt ansigtsnerverne, der styrer mimikken.


vagusnerven spille også en stor rolle i, at sende beskeder tilbage til centralnervesystemet og er en vigtig spiller i forhold til give besked om kropslige reaktioner til hjernen.
den styrer vores spise- og drikkeadfærd og tager del i reguleringen af følelsesmæssige stemninger som f.eks. angst og frygt, da signalerne bl.a. sendes til amygdala (frygtrespons) og hippocampus (hukommelsesstyring)

 

 
### hvorfor træne vagus


en meget hjælpsom øvelse til at træne eller genaktivere vagusnerven; er den rolige, dybe vejrtrækning med en blød og bevægelig mave gerne suppleret end en afspændende ahhh-lyd på udåndingen.

da vagusnerven er central i at beskrive tilstande i kroppen, vil kropslige tilstande, der signalerer ro og tryghed, hjælpe vagusnerven til at kommunikere igen og udbrede kommunikationen om, at der ikke er fare på færde.
den samme beroligende funktion har afspændende behandling og afspændingsøvelser som for eksempel ’spænd op og spænd af’, hvor man liggende spænder lidt op i en kropsdel ad gangen og slipper spændingen igen. derudover er behagelige berøringer vigtige, da den er central i at udskille velvære-hormonet oxytocin.

 

 
### mine favorit redskaber til at styrke og træne vagusnerven


* dybe vejrtrækninger
- indånding på 5 – udånding på 7 (begge gennem næsen)


 
* lyden ohhhhmmmmmmm
- det er bevist, at lyden sætter vagus nerven i svingninger (øge dens ”!tone”, som udløser endofiner (lykke hormoner, der beroliger).
at nynne kan gøre det - men bedst er det hvis du mærker lyden i læberne, som en summen.


 
* spis minimum 600 gr. grønt dagligt. drik minimum 2 l. rent vand. få nok søvn og undgå sukker.
- det opretholder og styrker en sund fordøjelse og tarmfauna.


 
* positiv psykologi
- oprethold et fokus på dét der virker og skærp hjernens bevidsthed ved øvelsen 3x3 som træner et positivt fokus.


 
* bevæge og masser de dybe nakkemuskler (kontrolleret)
- løsner spændinger


 
* bevæg kæben
- skub underkæben bagud og frem i langsomt tempo.


 
* synkebevægelser
- med åben (svært)  såvel som lukket mund og afslappet kæbe


 

 

 
### Øvelsen 3 x 3 - at træne positivitet


1) find en lille speciel bog
- giv dig selv 10 minutters refleksion før du går i seng

 

2) spørg dig selv hver aften – og skriv det ned:
* 3 x ‘noget’ du har oplevet i dag, som du er taknemmelig for- **for dig eller verden**


 
* 3 x ‘noget’ du har følt i dag, som du er taknemmelig for **- for dig eller verden**


 
* 3 x ‘noget’ du har gjort i dag, for en anden / andre


meget hurtigt, vil din hjerne opdage, at den bliver spurgt hver aften
– og den er doven; så den vil beslutte, at den lige så godt kan begynde at lægge mærke til det…

 

kilder:
* *psychologytoday.com; how-does-the-vagus-nerve-convey-gut-instincts-the-brain*
* *business inside: ”there's a single nerve that connects all of your vital organs - and it might just be the future of medicine"*
* *jordan fallis / optimal living dynamics: ”how to stimulate your vagus nerve for better mental health"*
* billede: *spor.dk / kilde: geo-science-internationa*.com


[/fusion\_text][/fusion\_builder\_column][/fusion\_builder\_row][/fusion\_builder\_container][fusion\_global id="14465"]