016bf704edc2b31374c5a3d50809b052
betalingspåkrav med flere skyldnere
forumadvokater.dk
2020.10


et betalingspåkrav med angivelse af mere end en skyldner kunne fremmes ved civilretten mod den ene skyldner, der havde fremsat indsigelser, i en situation, hvor sagen mod den anden skyldner var afvist eller tilbagekaldt.
kreditor indgav i august 2005 betalingspåkrav mod 2 solidarisk hæftende skyldnere, a og b, med angivelse af bl.a., at retssag automatisk skulle indledes i civilretten på grundlag af betalingspåkravet, hvis skyldner kom med indsigelser mod kravet.

efter indgivelsen af påkravet blev a erklæret konkurs, hvorfor fogedretten afviste sagen for a’s vedkommende. da b havde fremsat indsigelser, oversendte fogedretten sagen til civilretten, der imidlertid afviste at behandle sagen, bl.a. fordi det af fogedrettens retsbog fremgik, at den ene af skyldnerne ikke havde reageret, mens den anden havde fremsat indsigelser.

landsretten udtalte, at spørgsmålet om, hvorvidt flere skyldnere kan anføres på samme betalingspåkrav, ikke er reguleret i reglerne i retsplejelovens kapitel 44 a om betalingspåkrav. i bekendtgørelse nr. 1194 af 7. december 2004 om indlevering af betalingspåkrav m.v. er det imidlertid i § 2, 2. pkt., forudsat, at der kan angives mere end en skyldner i samme påkrav.

i den foreliggende situation gav landsretten herefter kreditor medhold i påstanden om, at sagen blev fremmet ved civilretten, så bs eventuelle betalingsforpligtelse kunne konstateres ved dom.

(Ø.l.k. af 23. december 2005 i kæresag, 24. afd. b-3713-05 – ufr 2006.973Ø)




7ad623e9cc06680726ae3c3d5e2e3b11
bevissikring
forumadvokater.dk
2020.10
Østre landsret har i kendelse af 9. december 2010, gengivet i ufr 2001.926Ø, truffet afgørelse om, at der ikke kunne gennemføres syn og skøn på baggrund af fotografier og en stadeopgørelse.

af kendelsen fremgår, at en privat bygherre afbrød samarbejdet med et arkitektfirma, bl.a. som følge af uenighed om, i hvilket omfang arkitektfirmaet havde handlet erstatningspådragende med en tagentreprise.

bygherren lod arbejdet færdiggøre uden afholdelse af syn og skøn, og begærede under en efterfølgende sag anlagt mod arkitektfirmaet syn og skøn på baggrund af en stadeopgørelse samt 13 fotografier, som arkitektfirmaet havde taget.

byretten tillod afholdelse af syn og skøn med henvisning til, at det ikke på forhånd kunne udelukkes, at et syn og skøn kunne have værdi for sagen, hvilket imidlertid blev afslået af Østre landsret. landsretten fastslog således, at der ikke havde foreligget sådanne ekstraordinære omstændigheder, der kunne bevirke en fravigelse af den almindelige fremgangsmåde ved afholdelse af syn og skøn. den omstændighed, at fotografierne og stadeopgørelsen hidrørte fra arkitektfirmaet kunne ikke føre til et andet resultat (som gjort gældende af bygherren, med henvisning til, at materialet ikke var subjektivt påvirket til fordel for bygherren, eftersom det hidrørte fra arkitektfirmaet).

kendelsen er i overensstemmelse med retspraksis og viser, at i det omfang det er muligt, skal der ske bevissikring på baggrund af de faktiske forhold. et syn og skøn kan således som det klare udgangspunkt ikke afholdes, når mangler er blevet udbedret på baggrund af fotodokumentation, heller ikke selvom “dokumentationen” hidrører fra modparten.


3e81cbf244a9af827c08b94ce105d097
tobaksselskab ikke dømt ansvarlig for rygers helbredsproblemer.
forumadvokater.dk
2020.10
højesteret har den 20. november 2014 sat det endelige punktum i den sag der siden juni 2003 har verseret i retssystemet mod skandinavisk tobakskompagni. (house of prince a/s og skandinavisk holding ii a/s). dommen er netop offentliggjort i ugeskrift for retsvæsen

sagen var anlagt af en person der havde røget fra 1956 til ca. 1960, og igen fra 1962/63 til 2005. de sagsøgte har indtil 2008 produceret ”prince” cigaretten, som er det mærke sagsøgeren i al væsentlighed havde røget.

Østre landsret frifandt i 2011 da sagsøgte, herefter blev sagen indbragt for højesteret, der nu har afgjort sagen – også med en frifindelse af de sagsøgte.

højesteret udtalte at cigaretter ikke lider af en defekt som beskrevet i produktansvarslovens § 5, alene fordi man kan få helbredsmæssige skader af at ryge. der er dermed ikke, som udgangspunkt, produktansvar for en producent af cigaretter. højesteret udtaler at dette udgangspunkt kan fraviges hvis producenten har afgivet urigtige oplysninger om sundhedsfaren eller hvis sundhedsfaren ikke er almindeligt kendt og producenten samtidig undlader at oplyse om den.
afhængighed af nikotin anså højesteret ikke som tilstrækkelig årsag til at dømme tobaksproducenten ansvarlig. højesteret vurdere, at når en ryger bliver ved at blive ved med at ryge, efter at han fik, eller burde have fået kendskab til rygningens skadelige virkninger, så kan rygeren ikke rejse krav mod producenten.

højesteret har herefter vurderet den konkrete sag ud fra et synspunkt om produktansvar og ud fra almindelig erstatningsret.

højesteret fandt, at da sagsøger begyndte at ryge igen i 1962/63, var det på det tidspunkt, også blandt unge, almindeligt kendt at rygning var skadeligt og skabte afhængighed, højesteret fandt det ikke bevist at tobaksproducenterne havde større kendskab til cigaretternes skadelige virkning end sundhedsmyndighederne og heller ikke at producenterne skulle have manipuleret med målingerne af nikotin og tjæreindhold. højesteret fandt endvidere at rygere (generelt), havde været tilstrækkeligt advaret om risikoen ved rygning.
for Østre landsret havde det også været et spørgsmål, om producenterne havde anvendt tilsætningsstoffer til at fremme nikotinoptagelsen og/eller nikotinafhængigheden hos rygerne. dette var blevet frafaldet for højesteret efter udfaldet af skønserklæringer om emnet.

højesteret når således frem til at der hverken er ansvar efter produktansvarsloven eller efter de almindelige erstatningsregler.

kommentar:
højesterets dom - der er på 52 sider - er konkret baseret, men indeholder en stribe mere generelle retningslinjer der vil kunne bruges fremover, både ved vurdering af, om et ansvar kan statueres efter produktansvarsloven og ved en vurdering af hvornår der foreligger accept af risiko.

(u.2015.572h)
b7941de159fb3e933829752d85595ea4
kan man selv vælge om man vil være far?
forumadvokater.dk
2020.10
fra 1. juli 2014 har landsretten haft mulighed for at afvise anke af domme, hvor der ikke udsigt til, at sagen vil få et andet udfald end i byretten. dette har mange jurister været imod, da det er et princip, at man kan få sin sag prøvet i to instanser. der er nu offentliggjort en dom, hvor vestre landsret afviste en ankesag. hvis den offentliggjorte dom kan tages som rettesnor for, hvornår en anke afvises, vil de mange juristers skepsis være gjort til skamme.
sagen handlede om faderskabet til et barn. en restgenetisk undersøgelse havde vist, at f(ar) med 99,99% sikkerhed er biologisk far til barnet. f nægtede at anerkende faderskabet. 
f forklarede i byretten, at han er far i biologisk forstand, men at han ønsker at være anonym, da han bare skulle fungere som sæddonor og ikke have noget med barnet at gøre. f havde været med m(or) på fertilitetsklinik, men inden behandlingen blev påbegyndt, var m blevet gravid. f og m har været kærester, men har aldrig boet sammen. 
m forklarede, at hun og f var kærester i 9 måneder, og hun bekræftede, at de aldrig havde boet sammen, ligesom hun bekræftede, at hun var blevet gravid inden behandlingen på fertilitetsklinikken var gået i gang.
byretten dømte f til at være far, da det var utvivlsomt, at f var far til barnet.
f ankede til landsretten. landsretten afviste anken, da f havde erkendt at være biologisk far til barnet, da f og m ikke var enige om, hvorvidt f skulle være sæddonor eller at f og m var kærrester, og da den retsgenetiske undersøgelse havde vist, at f med 99,99% sikkerhed var far til barnet. 
kommentar: det er efter f´s forklaring og den retsgenetiske undersøgelse evident, at f er far til barnet. lovgivningen er indrettet således, at man skal fastslå, hvem der er forældre til et barn. i kraft heraf har moderen også oplysningspligt om, hvem faren er eller kan være. da f erkendte at være biologisk ophav til barnet, og da den retsgenetiske undersøgelse på ingen måde afkræftede dette, lå konstateringen af faderskabet ligetil. så svaret på spørgsmålet i overskriften er et nej. på den nævnte baggrund var det også fuldt berettiget, at vestre landsret afviste anken.
98c97ae9076147699c6f37ca25c93d13
tort til direktØr
forumadvokater.dk
2020.10
et anpartsselskab blev 2. maj 2013 sendt i fogedretten af en kreditor, der ikke angav, hvem der var direktør i selskabet, men blot bad om, at selskabet blev indkaldt til møde.

fogedretten forkyndte 16. maj 2013 indkaldelse til møde i fogedretten til den person, som stævningsmanden havde angivet som selskabets direktør.

da ingen gav møde i fogedretten til det berammede møde afsagde fogedretten 13. juni kendelse om politifremstilling af “selskabet”, ikke af direktøren.

politiet eftersøgte manden, fandt ham, og meddelte ham som følge af fogedrettens kendelse, at han kunne blive anholdt, hvis han ikke mødte op.

personen rettede straks henvendelse til fogedretten og dokumenterede, at han var fratrådt som direktør allerede 10. april 2013, og derfor intet havde at gøre med selskabet.

personen ville herefter have godtgørelse for tort som følge af, at politiet uretmæssigt havde eftersøgt ham og truet ham med anholdelse.

landsretten fandt, at personen med rette måtte gå ud fra, at han var efterlyst, og at det var uden hjemmel i loven at det var sket. betingelserne for en politifremstilling var ikke til stede. som følge heraf blev direktøren tilkendt godtgørelse for tort stor 2.000 kr.

kendelsen minder os om, at retssikkerhed ikke er en given luksus, men skal og kan håndhæves, om nødvendigt efter et retsligt forløb. det beløb, man får tilkendt, er oftest ikke så vigtigt som den indikation der ligger i, at en domstol tiltræder, at man er blevet forkert behandlet.

vestre landsrets kendelse af 7. februar 2014 i 13. afdeling, u 2014.1669 v
d43fa69d0f9534d34bd6295565479316
strafferet
forumadvokater.dk
2020.10
forum advokater har 2 advokater der er beneficerede af retten i roskilde, således at de kan beskikkes i straffesager.

advokater med speciale indenfor dette område:
kirsten holm, advokat(h)
kenneth tygesen, advokat(h)
7afdc6ed17d0c87e54d751157a3a96c3
smÅsagsprocessen
forumadvokater.dk
2020.10
for visse sager gælder nogle nye procesregler, som betyder, at en retssag gennemføres med en mere aktiv medvirken fra retten. mange vælger at bruge deres advokat til at føre sagen, mens nogle vælger at vente med at koble advokaten på til den afsluttende hovedforhandling i retten og nogle vælger selv at gennemføre sagen.

mit råd til dig er, at du selv vurderer hvor vigtig sagen er for dig. vurder også om der er alternative muligheder, f.eks. mediation og retsmægling. du kan læse mere om mediation her og om retsmægling her.

hvilke sager er småsager?

småsager er civile sager om mindre krav. de særlige regler for småsager gør behandlingen både billigere og hurtigere .følgende sager kan behandles 
som småsager:
sager med en økonomisk værdi på højst 50.000 kr. uden renter og omkostninger
sager, der ikke har økonomisk værdi, men hvor påstanden f. eks. er, at sagsøgte skal dømmes til at udføre en bestemt handling
sager, hvor begge parter aftaler, at de vil have sagen behandlet efter reglerne om småsager.

reglerne kan ikke anvendes på ægteskabssager, forældremyndighedssager, faderskabssager, værgemålssager, sager om prøvelse af administrativ frihedsberøvelse eller adoption, mortifikationssager og private straffesager.

hvis sagen angår særlig komplicerede spørgsmål, eller hvis sagen har særlig vidtrækkende betydning for en part, kan retten bestemme, at reglerne om småsager ikke kan anvendes på sagen.

parterne kan hver især anmode retten om, at sagen behandles uden anvendelse af reglerne for småsager. det er retten, der træffer afgørelse om spørgsmålet, med mindre parterne er enige om, at reglerne om småsager ikke skal anvendes på sagen.

der er lavet en særlig stævningsblanket og en svarskriftsblanket til brug for småsagerne. det er frivilligt, om man vil benytte blanketterne.

hvordan forløber en småsag?

du anlægger en småsag ved at indlevere en stævning til byretten, hvor den sagsøgte bor. den, der anlægger sagen, kaldes sagsøgeren. den, sagen anlægges mod, kaldes sagsøgte.når retten har modtaget stævningen, bliver stævningen forkyndt for den sagsøgte. det sker som regel ved, at en af rettens stævningsmænd tager ud og afleverer stævningen til sagsøgte personligt. retten sender en vejledning til sagsøgte sammen med stævningen. sagsøgte har 14 dage til at svare på stævningen, hvis sagsøgte vil protestere mod sagsøgerens krav.

hvis retten ikke modtager et svar (svarskrift) fra sagsøgte, vil retten som regel afsige en udeblivelsesdom efter sagsøgerens påstand. retten sender dommen til begge parter.

hvis sagsøgte sender et svarskrift, vil retten træffe beslutning om, hvad der videre skal ske i sagen.

i småsagerne er det rettens opgave at hjælpe parterne med at forberede sagen. retten vil tage kontakt til parterne for helt præcist at få afklaret, hvad parterne er enige og uenige om. retten vil også tale med parterne om, hvilke beviser der er i sagen. hvis der er behov for at få lavet en sagkyndig erklæring om f.eks. nogle tekniske spørgsmål, vil retten hjælpe med at lave spørgsmål til den sagkyndige. i særlige tilfælde kan det være nødvendigt for retten at indkalde parterne til et forberedende møde.

hvis det viser sig, at retten ikke kan få parterne til at finde en fælles løsning på sagen, vil retten lave en skriftlig fortegnelse over parternes påstande og begrundelser for påstandene. fortegnelsen vil blive sendt til parterne. retten vil herefter afslutte sagens forberedelse og beramme et retsmøde, der kaldes en hovedforhandling. på dette tidspunkt kan det være en fordel, at parterne får bistand af en advokat.

under hovedforhandlingen kan parterne og eventuelle vidner afgive forklaring og fremkomme med deres afsluttende bemærkninger til sagen. hvis parterne stadig ikke kan enes om en løsning på sagen, vil retten optage sagen til dom. dommen er rettens skriftlige afgørelse i sagen. dommen vil som udgangspunkt blive afsagt senest 14 dage efter hovedforhandlingen.

blankethjælp:

du kan hente blanketter her:

http://www.domstol.dk/selvbetjening/blanketter/staevningogsvarskrift/smaasager/pages/default.aspx

se indledningen om eventuelle alternativer, herunder eventuel advokatbistand til din sag.

omkostninger

hvis du har retshjælpsforsikringsdækning eller fri proces kan du få din advokat betalt, men kun for deltagelse i hovedforhandlingen. mange har brug for en advokat til forberedelsen, som er ret vigtig for enhver retssag. du kan selv aftale vilkårene herfor med din advokat.

du kan her læse mere om sagsomkostninger i småsagsprocessen:

du kan her læse mere om sagsomkostninger i småsagsprocessen: denne artikel er skrevet af advokat (h) allan ohms – du kan kontakte mig på ao@forumadvokater.dk eller +45 4638 03 21

allan ohms er uddannet mediator og fungerer som retsmægler under Østre landsret. forum advokater har flere uddannede mediatorer, se faktaboks.
d186dcfac2e3e74ae2d7c247e4674bd9
om retssager
forumadvokater.dk
2020.10
generelt er det en tung opgave at køre en retssag. men det er muligt at klare. min erfaring er, at det bedste resultat kommer, hvis der inden igangsætning er sat fokus på hvordan det foregår og hvor lang ti det tager. det har jeg skrevet lidt om i det følgende og jeg besvarer gerne spørgsmål.

om retssager – en advarsel

jeg kan ikke nok understrege, at det er en sej og langstrakt affære. vi skal samarbejde for at få det til at lykkes. det er vigtigt at vi fra starten har tænkt alt igennem og at vi så vidt muligt er klar over både muligheder, men sandelig også svagheder.
en retssag er ikke det samme som retfærdighed i moralsk forstand. juraen er mere firkantet end de sager, den skal afgøre. det fører til, at der ofte er to skuffede parter i en retssag. hovedpersonerne bliver lidt som statister, idet advokaterne og dommeren skal udfylde rollerne som dem, der er hovedpersoner. det kan virke meget overraskende første gang det opleves og jeg vil derfor advare om det – for at mildne overraskelseseffekten.

sådan forberedes en retssag

uanset hvilken ret, en sag føres ved, er fremgangsmåden stort set den samme. læs her om de grundlæggende principper og begreber, som du formentlig vil støde på under en retssag. vi giver dig råd om, hvad du selv kan gøre
en retssag er ofte den sidste udvej, når to parter ikke kan blive enige, eller når én part føler sig krænket eller forurettet af en anden. langt de fleste retssager føres for byretten. drejer det sig om større værdier, føres de for landsretten.
nogle retssager anlægges for særlige domstole, der er sagkyndige inden for bestemte områder. mest kendt er måske boligretten. sager mellem virksomheder føres ofte for sø- og handelsretten, sager om inkasso foregår ved fogedretten, og arvesager og konkurssager foregår ved skifteretten.

to faser – forberedelse og hovedforhandling

en retssag varer typisk mellem 8 og 18 måneder. familieretlige sager om for eksempel skilsmisse og tilkendelse af forældremyndighed tager som regel kortere tid, men en retssag forløber altid i to etaper:
forberedelse, det vil sige alt det, der foregår før det endelige møde i retten, som kaldes hovedforhandling.

stævning

en retssag starter med, at du eller din advokat afleverer en stævning hos den byret, hvor din modpart bor. din modpart kaldes for sagsøgte, og du bliver nu sagsøger. når en stævning er indleveret til byretten, bliver den forkyndt for – det vil sige meddelt – sagsøgte. sagsøgte har nu normalt to uger til at besvare stævningen. det sker i et svarskrift. det kan ske, at sagsøgte ikke protesterer imod, hvad der står i stævningen. i givet fald kan han lade være med at svare, og sagsøger får så en dom for sit krav.

processkrifter

sagsøgte kan kun forsvare sig ved at aflevere et svarskrift. sagsøgeren får mulighed for at kommentere indholdet af svarskriftet. det sker med en replik. sagsøgeren får som regel mellem to og tre uger til at afgive replik. herefter har sagsøgte igen mulighed for at meddele retten og sagsøgeren sin opfattelse af sagen. det sker i en duplik, svarskrift, replik og duplik kaldes processkrifter. principielt bestemmer parterne selv, hvor mange processkrifter, de vil skrive.

formålet med at skrive frem og tilbage er, at parterne over for retten og hinanden skal præcisere:

· hvad der er uenighed om
· hvilke faktiske forhold parterne lægger vægt på
· hvilken bevisførelse de vil præsentere for retten
· hvilken juridisk begrundelse kravet støttes på

forberedelsen af en retssag er meget vigtig. når forberedelsen er slut, kan parterne nemlig ikke længere komme med nye beviser eller nye juridiske begrundelser. der er visse muligheder for at tilføje noget indtil et såkaldt påstandsdokument er afleveret, men det er bedst at have klarhed over de ting, der skal bruges, allerede når stævning eller svarskrift skrives.

du skal selv bidrage

du kan hjælpe din advokat og dermed dig selv, hvis du fra begyndelsen tænker nøje på, hvilke skriftlige beviser der findes, og hvilke vidner der eventuelt kan bruges i sagen. din advokat skal også kende oplysninger, som du måske føler er dårlige for din sag.
du skal nøje gennemlæse alle processkrifter og bilag og drøfte dem med din advokat allerede under sagens forberedelse.

forberedende retsmøde

retten indkalder parternes advokater til et forberedende retsmøde. ved dette møde kan advokaterne og dommeren drøfte sagen, få klarlagt sagens problem, og hvad der videre skal ske under forberedelsen – herunder eksempelvis, om der skal afholdes syn og skøn. mødet vil ofte blive afholdt som et telefonmøde, der kaldes et § 353-møde.

syn og skøn

i nogle retssager skal der tages stilling til spørgsmål, som kræver særlig sagkundskab. eksempelvis har advokater og dommere ikke sagkundskab til at afgøre, om et hus har sætningsskader, eller om et stykke håndværksarbejde er udført fagligt korrekt.

uvildig syns- og skønsmand

i disse sager bliver der udpeget en sagkyndig – en syns- og skønsmand. syns- og skønsmanden er helt uvildig og er ikke valgt af parterne, men udpeget af retten. syns- og skønsmanden må altså ikke “holde med nogen”. syns- og skønsmanden får stillet spørgsmål om de ting, som retten eller sagens parter ønsker undersøgt.

skriftlige spørgsmål og svar

spørgsmålene bliver stillet skriftligt i et syns- og skønstema. parterne skal være enige om, hvordan spørgsmålene formuleres, inden syns- og skønsmanden får dem. før han besvarer spørgsmålene, vil syns- og skønsmanden normalt se på det, han skal udtale sig om. du og din advokat og din modpart og hans eller hendes advokat bliver indkaldt til at deltage i denne besigtigelse.

når syns- og skønsmanden har dannet sig en mening, udfærdiger han en skriftlig rapport. rapporten bliver fremlagt i retten og udleveret til parterne.

både retten og parterne kan stille supplerende eller uddybende spørgsmål.

syns-og skønsmandens ord vejer tungt

syns- og skønsmandens ord bliver tillagt meget stor vægt. derfor vil en skønserklæring i mange situationer næsten kunne afgøre en sag. og det nytter ikke at være utilfreds med skønserklæringen og bede om en ny. der skal virkelig meget til, før der gives tilladelse til et nyt syn og skøn.

syn og skøn er retssystemets bedste bud på en fair løsning, og ingen ved på forhånd, hvordan et skøn vil falde ud, men du kan selv hjælpe til ved sammen med din advokat – og eventuelt jeres egen sagkyndige – at forberede spørgsmålene til syns- og skønsmanden nøje og gennemgå svarene lige så nøje og måske stille tillægsspørgsmål. et syn og skøn er faktisk en lige så svær og lige så vigtig del af sagen som selve domsforhandlingen.

når forberedelsen er slut

når alle oplysninger er kommet frem, alle argumenter er fremført, og syns- og skønsrapporterne afleveret, er forberedelsen slut, og i kan normalt ikke fremlægge nye beviser eller fremsættes nye anbringender efter dette tidspunkt.

når sagens forberedelse er slut, bliver datoen for hovedforhandlingen aftalt. advokater kalder det at beramme sagen til hovedforhandling. der går typisk 2-6 måneder fra aftalen til mødet i retten. det er vigtigt, at du noterer dagen, og at eventuelle vidner også reserverer tidspunktet, for den aftalte dato kan ikke bare ændres, hvis noget kommer i vejen.

husk, at i en retssag kan du ikke bruge argumenter, der ikke er kommet frem under forberedelsen. du skal derfor være opmærksom på, hvornår retten slutter forberedelsen.

påstandsdokument

ofte bestemmer retten, at advokaterne skal præcisere påstand og de juridiske begrundelser samt bevisførelsen i et såkaldt påstandsdokument. der kan normalt ikke fremføres nye forhold, som ikke har været fremme tidligere under sagens forberedelse. det er vigtigt at være opmærksom på dette, læs også foran.

forlig

du og din modpart kan under forberedelsen – og senere hen også under domsforhandlingen – vælge at indgå forlig og dermed slutte sagen uden dom. i kan samtidig indgå forlig om sagsomkostningerne, eller i kan bede dommeren om at træffe afgørelse om dem. et forlig er bindende og du kan ikke anke det senere.

hovedforhandlingen

hovedforhandlingen er det afsluttende møde i retten, hvor parterne med deres advokater mødes med dommeren. sagens forberedelse er afsluttet og normalt kan nye beviser og vidner ikke fremkomme her.

en til to uger før domsforhandlingen vil vi holde et møde, hvor i sammen kan gennemgå de spørgsmål, du skal besvare i retten under din forklaring. formålet her er ikke at finde på nye ting – forberedelsen er jo slut – men at fortælle dig, hvordan domsforhandlingen foregår, og drøfte, hvad du skal spørges om under mødet i retten.

denne artikel er skrevet af advokat (h) allan ohms – du kan kontakte mig på ao@forumadvokater.dk eller +45 4638 03 21

allan ohms er uddannet mediator og fungerer som retsmægler under Østre landsret. forum advokater har flere uddannede mediatorer, se faktaboks.
0a8bf2ab84b919ef64cb57153b94e1b4
skorstensfejeren fik bøden halveret i højesteret
forumadvokater.dk
2020.10
skorstensfejermester blev straffet med bøde, idet to af hans ansatte havde renset skorstene uden sikkerhedsforanstaltninger mod nedstyrtning, men bøden blev halveret på grund af undskyldelige forhold.

to ansatte hos en skorstensfejermester havde renset skorstene, mens de stod på rygningen af et tag med en hældning på ca. 40 grader i en højde på henholdsvis ca. 6 og ca. 7,8 meter, uden at der var truffet foranstaltninger for at hindre nedstyrtning.

højesteret fandt ikke grundlag for at tilsidesætte arbejdstilsynets og arbejdsmiljøklagenævnets vurdering af, at der i begge tilfælde var overhængende og betydelig fare for nedstyrtning. da den dagældende branchevejledning for skorstensfejerarbejde ikke kunne føre til en anden vurdering, tiltrådte højesteret, at der var sket overtrædelse af arbejdsmiljølovgivningen. højesteret tiltrådte endvidere, at der ikke var grundlag for at fritage skorstensfejermesteren for det bødeansvar, der påhviler en arbejdsgiver efter arbejdsmiljøloven.

højesteret fandt, at skorstensfejermesteren i det første forhold havde handlet i undskyldelig misforståelse af arbejdsmiljølovgivningen, og at bøden i dette forhold skulle bortfalde. højesteret lagde vægt på, at der havde været en langvarig tradition for, at rensning af skorstene blev udført uden at følge de sikkerhedsforskrifter, som gjaldt for andre branchers arbejde på tage, og at den dagældende branchevejledning, som arbejdstilsynet havde henvist til i det første påbud indeholdt fotografier, der kunne give det indtryk, at denne arbejdsmetode fortsat kunne anvendes.

skorstensfejermesteren blev herefter straffet med en bøde på 25.000 kr. bøden var i byret og landsret fastsat til 50.000 kroner. 

dom afsagt den 22. maj 2017 i sag 27/2017.