67bdbe51be06d82906562d823b3b6656
den gik ikke. udlejers krav var ulæseligt – derfor ingen ret over lejer.
forumadvokater.dk
2020.10
lejeren af et beboelseslejemål fraflyttede dette den 15. september 2010, uden at hun deltog i et flyttesyn. få dage efter fraflytningen modtog lejeren et brev fra udlejer indeholdende nogle bilag, der ikke let kunne læses. 

landsretten fandt, at udlejer ikke rettidigt havde fremsat tilstrækkelig reklamation vedrørende lejers pligt til at foretage vedligeholdelse i forbindelse med fraflytningen, da den henvendelse, som udlejer havde sendt, var ulæselig.

v.l.d. 14. september 2012 i anke 2. afd. b-1719-1. tbb2013.34
.
dcdeb20b3cff096fda5a84a1f9e65679
lejeret
forumadvokater.dk
2020.10
vi har stor erfaring på det lejeretlige område. vore kunder tæller både privat, betydende udlejere og virksomheder i forbindelse med deres etablering af lejemål til at drive virksomheden i.

vi rådgiver både om indgåelsen af lejekontrakterne og om fortolkningen af dem, på basis af et indgående kendskab til lejelovgivningen og dens udvikling. vore lejeretsadvokater indgår i et tæt samarbejde med vore øvrige advokater omkring lejeretlige temaer i forbindelse med for eksempel virksomhedsoverdragelser og optimering af koncernstrukturer, hvor ejerskabet til ejendommen kan blive udskilt på særlige, og undertiden meget gunstige, vilkår.

vores lejeretlige rådgivning og assistance omfatter også lejeretlige tvister og førelsen af retssager.
80aa5b0e495ac11d1fd0c78d23b548e8
sommerhuse på fremmed grund
forumadvokater.dk
2020.10
folketinget har vedtaget en ny lov, der træder i kraft den 1. april 2014, om sommerhuse på fremmed grund. loven omfatter således lejeaftaler vedrørende grunde, hvorpå der er placeret et sommerhus, som tilhører lejeren.loven omfatter ikke aftaler om leje af grund, hvor sommerhuset alene eller hovedsageligt benyttes til erhvervsmæssig udlejning.

loven, der vedrører aftaleforholdet mellem udlejer og lejer, og som er udarbejdet med afsæt i erhvervslejeloven, tager udgangspunkt i den aftalefrihed, som er gældende på området og regulerer alene de områder af aftaleforholdet, hvor det findes nødvendigt at indføre en vis beskyttelse af lejeren. 

loven gælder aftaler om leje af grund, som indgås efter lovens ikrafttræden, når der ligger et sommerhus på grunden, som er ejet af lejeren. det er den oprindelig aftalte leje, der fortsat er gældende. det følger af loven, at det kan aftales, at lejen kan reguleres årligt med udviklingen i nettoprisindekset. endvidere kan hver af parterne 5 år efter lejefastsættelsen eller seneste tilpasning forlange lejen reguleret til den aktuelle markedsleje. for eksisterende lejeaftaler får loven virkning ved genforhandling.

for at beskytte lejeren i genforhandlingssituationer er der indsat bestemmelse om, at en lejeaftale kan ændres eller tilsidesættes helt eller delvist under henvisning til aftalelovens §36.

ved genudlejning til en nuværende lejer eller til en ny lejer kan der ikke aftales en leje, som væsentligt overstiger markedslejen for grunden.

hvis lejeren ønsker at afhænde sommerhuset, kan lejeren indsætte en anden lejer i sit sted. udlejeren er forpligtet til at fortsætte lejeforholdet med den ny lejer på uændrede vilkår.

lejeren kan frit opsige lejeforholdet med 6 måneders opsigelsesfrist. udlejeren har ikke en tilsvarende adgang til at opsige lejeaftalen. denne beskyttelse svarer til, hvad der findes i leje- og erhvervslejeloven. 

når lejeaftalen ophører skal grunden afleveres i mindst samme stand, som den blev overtaget, og lejeren skal fjerne sommerhuset, medmindre andet er særligt aftalt med udlejeren.

lov nr. 262 af 24. marts 2014
67aa718ba8cea4f5c6c64e0cc013858e
lejer havde ikke ved udlejers stiltiende accept opnået ret til vederlagsfri parkering i ejendommens gård som en del af lejeforholdet.
forumadvokater.dk
2020.10
en lejekontrakt vedrørende et boliglejemål indeholdt ikke en bestemmelse om ret for lejer, l, til parkering i gården, men l havde siden sin indflytning i 1991 parkeret i gården uden indsigelse fra udlejer, u. efter en gårdrenovering, som blev påbegyndt i 2006, forbød u parkering i gården. l indbragte sagen for domstolene og fik af både byretten og landsretten medhold i, at l og dennes gæster havde ret til fri parkering i gården. højesteret nåede til det modsatte resultat. højesteret udtalte, at en lejers brugsret som udgangspunkt kun omfatter de lokaler og fællesfaciliteter, som fremgår af lejekontrakten med udlejer. det kræver særlige holdepunkter, hvis lejer herudover skal anses for aftaleretligt at have erhvervet brugsrettigheder som en del af lejeforholdet. u's og den tidligere ejers stiltiende accept af l's og de øvrige lejeres vederlagsfri parkering i ejendommens gård kunne alene anses som accept af, at parkering kunne ske indtil videre, og den indebar ikke, at l var tildelt en ret til parkering som en del af lejeforholdet. u havde derfor været berettiget til at bringe adgangen til vederlagsfri parkering til ophør og blev frifundet.
82a22dd00d7220111cd60287c6a76954
lejer har kun pligt til at stævne udlejer, hvis der er en tvist
forumadvokater.dk
2020.10
i erhvervslejeforhold har lejer som udgangspunkt krav på erstatning, hvis lejeaftalen opsiges fra udlejers side. lejer er dog ikke berettiget til erstatning, hvis det er aftalt i lejekontrakten, at der ikke skal betales erstatning ved opsigelse, og der ikke er tale om et erhvervsbeskyttet lejemål, eller hvis opsigelsen skyldes, at lejer har misligholdt lejeaftalen.

erstatningen skal dække det tab, som lejeren lider som følge af opsigelsen, ligesom der ved opsigelse af lejeaftale om erhvervsbeskyttede lejemål sskal betales godtgørelse for tab af goodwill. erstatningen skal blandt andet dække flytteudgifter, værdiforringelser ved lejers inventar, driftstab i flytteperioden og rimelige udgifter til sagkyndig bistand. 

udlejer skal i selve opsigelsen informere lejer om dennes ret til erstatning og godtgørelse, herunder også informere lejer om de frister der gælder. hvis lejer vil protestere mod opsigelsen, skal dette gøres skriftligt inden 6 uger efter modtagelsen af opsigelsen. herefter har udlejer 6 uger til at indbringe sagen for boligretten, hvis han vil fastholde opsigelsen. gør han ikke det, er opsigelsen bortfaldet.

hvis lejer vil acceptere opsigelsen men kræve erstatning og godtgørelse fra udlejer, skal lejer senest 6 uger efter modtagelsen af opsigelsen meddele udlejer dette. lejer skal samtidig opgøre sit erstatningskrav. hvis der er uenighed om erstatningens størrelse, skal lejer indbringe kravet for boligretten senest 6 uger efter udløbet af den første 6-ugersfrist. 

højesteret har nu haft lejlighed til at tage stilling til hvorledes bestemmelsen skal fortolkes, når der ikke er konstateret en uenighed mellem parterne inden for lejers 6-ugersfrist for at stævne.

i den konkrete sag havde udlejer opsagt lejeaftalen med lejer, og lejer havde rettidigt krav om erstatning og godtgørelse. først den 26. maj 2014, hvilket var et par dage efter udløbet af lejers frist for at indbringe sagen for domstolene, gjorde udlejer indsigelse mod lejers erstatnings- og godtgørelseskrav. herefter indbragte lejer sit krav på erstatning for retten. dette skete den 25. juni 2014. 

spørgsmålet var herefter om, det forhold, at udlejer ikke havde accepteret lejers erstatningsopgørelse, måtte forstås således, at udlejer ikke anerkendte det af lejer rejste krav, eller om først på det tidspunkt, hvor udlejer afviste kravet, havde materialiseret sig en tvist, som retten kunne tage stilling til.

boligretten på frederiksberg var af den opfattelse, at lejer havde indgivet stævning rettidigt, og at spørgsmålet om erstatning skulle realitetsbehandles. denne afgørelse blev imidlertid kæret til Østre landsret, der kom til det modsatte resultat. 

højesteret udtaler i sin kendelse, at det fremgår af forarbejderne til bestemmelsen, at lejer alene har pligt til at indbringe kravet for boligretten, hvis der er uenighed mellem lejer og udlejer, og når denne uenighed ikke manifesterer sig inden lejers frist for at indbringe kravet for boligretten, har lejer således ikke pligt til at overholde denne frist. hvis det efter fristens udløb viser sig, at udlejer ikke vil anerkende det rejste erstatningskrav, er lejer forpligtet til at indbringe kravet for retten uden ufornødent ophold. i den konkrete sag kom højesteret frem til at lejer var blevet bekendt med, at der var uenighed om erstatningsspørgsmålet den 26. maj 2014 og at stævning må anses for at være indgivet uden ufornødent ophold, da den blev indgivet den 25. juni 2014.

højesteret slog således fast, at sagen skulle realitetsbehandles, og sagen blev derfor hjemvist til boligretten på frederiksberg med henblik på dette.

(højesterets kendelse 209/2015)
128f28847b980c7576b0be62832f64ec
opsigelse af tidsbegrænset lejeaftale
forumadvokater.dk
2020.10
domme kan ofte hjælpe til med at få klarlagt retstilstanden, hvis den ikke klart kan udledes af lovgivningen eller omstændighederne i øvrigt. under tiden oplever man dog, at der afsiges flere domme, der umiddelbart synes at gå i forskellige retninger, hvorefter klarheden forsvinder. dette er eksempelvis tilfældet vedrørende opsigelse af tidsbegrænsede lejeaftaler, der er indgået på standardformularen typeformular a, 8. udgave.

det fremgår af lejeloven, at en tidsbegrænset lejeaftale ophører uden opsigelse ved lejetidens udløb, og at lejeaftalen ikke kan opsiges i lejeperioden, medmindre dette er aftalt eller den anden part i lejeforholdet har misligholdt aftalen. 

langt størstedelen af alle boliglejekontrakter indgås på typeformular a, der er den eneste autoriserede blanket. i forbindelse med ikrafttræden af revisionen af lejelovene blev der autoriseret en ny blanket, der er 9. udgave. herefter kan 8. udgave, der var anvendt siden 2002, ikke længere anvendes. det fremgår af formularens § 2, at lejeaftalen kan opsiges med 3 måneders varsel fra lejers side, medmindre andet fremgår af kontraktens § 11. i § 11 fremgår det blandt andet, at hvad der er anført i § 11 går forud for hvad der ellers måtte fremgå af kontrakten, og at hvis ikke andet er aftalt er det den gældende lejelovgivning, der finder anvendelse.

i rigtig mange tidsbegrænsede lejeaftaler fremgår det af § 11, at lejeaftalen tidsbegrænset og ophører uden opsigelse på et nærmere angivet tidspunkt. der er stort set aldrig taget eksplicit stilling til om lejeforholdet kan bringes til ophør i lejeperioden. spørgsmålet er så om lejeaftalen i disse tilfælde kan opsiges eller om den er uopsigelig. både Østre og vestre landsret har haft lejlighed til at tage stilling til spørgsmålet. desværre er de – i to sager, der ligner hinanden – kommet til hver sit resultat.

i den første afgørelse, der blev afsagt af Østre landsret i 2011, anfører landsretten, at det fremgår af typeformularens § 2, at lejeaftalen kan opsiges af lejer med 3 måneders varsel, medmindre andet er aftalt i § 11. i den konkrete aftale var der ikke aftalt noget om opsigelsen, men alene at lejeaftalen var tidsbegrænset. da der ikke var aftalt noget om uopsigelighed, må opsigelse kunne ske i overensstemmelse med § 2. det gjorde i den forbindelse ingen forskel, at lejelovens udgangspunkt er, at en tidsbegrænset lejeaftale er uopsigelig. det var endvidere landsrettens opfattelse, at det var uden betydning, at lovens udgangspunkt fremgik af vejledningen til typeformularen.

vestre landsret har i sin afgørelse fra 2015 afgjort, at når der i § 11 er aftalt, at lejeaftalen er tidsbegrænset, følger det af lejelovens udgangspunkt, at lejeaftalen herefter er uopsigelig. det er efter vestre landsrets opfattelse ikke afgørende, at det eksplicit fremgår af § 11, at lejeaftalen er uopsigeligheden. 

det er herefter uvist hvad retstilstanden er, og en endelig afklaring må afvente en yderligere prøvelse. en sådan prøvelse kan dog have lange udsigter. det er dog min vurdering, at en tilsvarende sag vil få samme udfald som vestre landsrets afgørelse, forekommer at være den rigtige. Østre landsrets argumentation og fortolkning af typeformularen forekommer ikke korrekt, dels fordi den i praksis fuldstændigt tilsidesætter det lovfæstede udgangspunkt, og dels fordi den er udtryk for et niveau af lejebeskyttelse, der udelukker stort set al fortolkning af lejeaftaler.

hvis spørgsmålet om mulighed for opsigelse i lejeperioden er af betydning, er det derfor mest hensigtsmæssigt at tage stilling til spørgsmålet i lejekontrakten, således fortolkningsspørgsmålet ikke overlades til retterne.

det skal for fuldstændighedens skyld anføres, at problemstillingen heller ikke er afklaret i 9. udgave af typeformular a.
db94d10a53d7ce117a56def3b78b9363
husk de nye regler om ind- og fraflytningssyn
forumadvokater.dk
2020.10
i rigtig mange lejekontrakter – hvad enten der er tale om boliglejekontrakter eller erhvervslejekontrakter – indeholder et vilkår om, at der i forbindelse med indflytning skal foretages en fælles gennemgang eller lignende af lejemålet med henblik på at vurdere dets stand. i mange tilfælde får parterne dog ikke gennemført indflytningssynet. dette skyldes typisk, at lejer har travlt med at flytte ind og har tankerne alle mulige andre steder, og udlejer har ikke interesse i at gennemføre besigtigelsen, medmindre lejemålet er i særlig god stand.

fraflytningssynet giver i langt højere grad sig selv, da udlejer har en interesse i at besigtige lejemålets stand efter, at det er leveret tilbage. grunden til at indflytningssynet kan have så stor betydning for lejer er, at lejer, såfremt udlejer stiller krav om istandsættelse af lejemålet i forbindelse med fraflytning, vil skulle bruge indflytningsrapporten til at dokumentere lejemålets stand på tidspunktet fo lejers indflytning, og dermed dokumentere, at lejemålet er tilbageleveret i samme stand som det blev modtaget. 

i forbindelse med revisionen af boliglejelovgivningen i 2015 besluttede folketinget, at beskytte lejers rettigheder yderligere ved at stille krav om, at der i de fleste tilfælde skal afholdes indflytningssyn således, at det ved lejers fraflytning af lejemålet kan fastslås med større sikkerhed hvorledes lejemålets stand var ved indflytningen.

i forbindelse med revisionen af lejeloven, der trådte i kraft den 1. juli 2015, blev der således indført et krav om, at der i alle tilfælde, hvor udlejer udlejer mere end én beboelseslejlighed, skal afholdes et indflytningssyn i hvilken forbindelse der skal udarbejdes en indflytningsrapport. det er et krav, at udlejer indkalder lejer til deltagelse i flyttesynet, men der er ikke i lejeloven angivet hvor langt varsel lejer skal have. selvom der ikke er fastsat en frist, kan udlejer ikke gøre kravet illusorisk ved indkalde lejer med så kort varsel, at lejer umuligt kan forventes at kunne deltage.

i forbindelse med indflytningssynet skal der udarbejdes en synsrapport, der beskriver lejemålets stand og hvorledes lejemålet måtte afvige fra den stand, som er anført i lejekontrakten. lejer skal kvittere for modtagelsen af synsrapporten. hvis lejer ikke er til stede under indflytningssynet eller ikke ønsker at kvittere for modtagelsen, skal udlejer sende synsrapporten til lejer senest 14 dage efter indflytningssynet.

hvis udlejer ikke får gennemført et indflytningssyn eller ikke får udleveret synsrapporten, kan du udlejer ikke stille krav om istandsættelse af lejemålet ved fraflytning, medmindre der er tale om skader, som lejer er ansvarlig for.

ved fraflytning af lejemålet er der blevet et tilsvarende krav om afholdelse af et fraflytningssyn, hvis udlejer udlejer mere end én beboelseslejlighed. i modsætning til ved indflytningssynet, er det i forbindelse med fraflytningssynet bestemt, at dette skal afholdes senest 14 dage efter, at udlejer er blevet bekendt med, at lejer er fraflyttet lejemålet. lejer skal indkaldes skriftligt til synsforretningen med minimum en uges varsel. udlejer har således relativt travlt, når han bliver opmærksom på, at lejemålet er fraflyttet. 

hvis reglerne om fraflytningssyn ikke overholdes, bortfalder udlejers eventuelle krav på istandsættelse af lejemålet – dette gælder også skader, som lejer er ansvarlig for.

i andre tilfælde end de ovenfor nævnte, skal udlejer – som det også var tilfældet en revisionens ikrafttræden – stille krav om hvilke istandsættelsesarbejder, der skal udføres, senest 14 dage efter, at udlejer er blevet bekendt med, at lejer er fraflyttet det lejede.

det må således konkluderes, at man fra lovgivers side væsentligt har øget beskyttelsen af lejer på disse punkter, og at det kan have store konsekvenser for udlejer, hvis han ikke overholder reglerne. det er derfor også vigtigt, at man i forbindelse med køb af en udlejningsejendom får sikret sig dokumentation for, at der er afholdt indflytningssyn.
7be4ca1a8c46126fcbcea8aace8f4931
tilsidesÆttelse af urimelige lejereguleringsvilkÅr i erhvervslejekon-trakt.
forumadvokater.dk
2020.10
Østre landsret har i en dom fra januar 2015 har lejlighed til at tage stilling til, hvorvidt vilkårene i en erhvervslejekontrakt kunne tilsidesættes som følge af, at de i det konkrete tilfælde var urimelige. 

parterne indgik i 2006 en lejeaftale vedrørende lokaler i københavn, der skulle anvendes til café. der var aftalt en begyndelsesleje på kr. 295.200, og det fremgik, at lejen hvert år skulle nettoprisindeksreguleres dog således, at lejen som minimum skulle reguleres med 3%. derudover havde udlejer mulighed for at kræve lejen reguleret til markedslejen i overensstemmelse med erhvervslejelovens regler. det fremgik specifikt af kontrakten, at lejen ikke kunne kræves nedsat. 

i 2012 var lejen nået op på ca. kr. 428.000, og på trods af lejekontrakten varslede lejer en lejenedsættelse under henvisning til erhvervslejelovens § 13 om regulering til markedsleje. lejer krævede lejen nedsat til kr. 259.250. udlejer bestred lejers ret til at kræve lejenedsættelse, og på denne baggrund blev sagen indbragt for boligretten.

under boligretssagen nedlagde lejer påstand om, dels at udlejer skulle anerkende, at lejen skulle nedsættes til kr. 259.250, således at lejereguleringen fordeles over 4 år i overensstemmelse med erhvervslejelovens § 13. endvidere nedlagde lejer påstand om, at lejen fremover kunne kræves reguleret til markedslejen. udlejer nedlagde påstand om frifindelse.

til støtte for de nedlagte påstande gjorde lejer gældende, at reguleringsvilkåret i lejekontrakten skulle tilsidesættes under henvisning til erhvervslejelovens § 7, hvoraf det fremgår, at en lejekontrakt kan ændres eller tilsidesættes helt eller delvist, hvis det vil være urimeligt at kræve den opfyldt, og at det ville være urimeligt at fastholde vilkåret om, at lejer ikke kunne kræve lejen nedsat henset til, at den faktiske leje oversteg markedslejen med mere end 65%.

udlejer gjorde her overfor gældende, at det pågældende vilkår ikke var urimeligt, og at den mellem parterne indgåede bindende aftale således står ved magt. endvidere gjorde udlejer gældende, at det eksplicit fremgik af lejekontrakten, at lejer opfordredes til at søge sagkyndig bistand, hvilket han ikke havde gjort, ligesom det fremgik, at kontrakten pålagde lejer mere byrdefulde vilkår, end der fulgte af erhvervslejeloven.

byretten slog fast, at der ikke var hjemmel for lejer til at kræve lejen nedsat, og henset til at lejer trods opfordret hertil ikke havde søgt sagkyndig bistand, kunne de pågældende vilkår ikke anses for urimeligt, hvorfor lejen efter byrettens opfattelse ikke kunne nedsættes.

lejer ankede dommen til Østre landsret, der kom til et andet resultat.

Østre landsret lagde til grund, at markedslejen for det pågældende lejemål udgjorde kr. 259.250, og at den faktiske leje således lå mere end 65% over markedslejen. herefter fandt Østre landsret det urimeligt at nægte lejer at kræve lejen nedsat, hvorfor lejen i medfør af erhvervslejelovens § 7, jf. aftalelovens § 36, skulle nedsættes til markedslejen. 

endvidere kom Østre landsret frem til, at aftalen fremadrettet kunne reguleres efter er-hvervslejelovens § 13. også i nedadgående retning.

endelig bemærker Østre landsret at det forhold, at det i kontrakten fremgår, at lejer er opfordret til at søge sagkyndig bistand, at det fremgår, at kontrakten pålægger lejer mere vidtgående vilkår, end hvad ellers følger af lejelovgivningen, ikke ændrer på rettens rimelighedsvurdering.

dommen viser at reguleringsvilkårlige lejekontrakter, hvorefter lejer har meget begrænset mulighed for at kræve lejen nedsat, ikke ubetinget kan fastholdes over tid. her må det antages af have særlig betydning, at lejen reguleres med en fast minimumssats hvert år, således at lejen uanset lejeniveau og konjektur i øvrigt vil stige, og således må antages på et eller andet tidspunkt at overstige markedslejen.

det er dog vigtigt at pointere, at der altid vil være tale om en konkret vurdering, og man kan som lejer ikke feste lid til, at man på et senere tidspunkt vil kunne få en reguleringsklausul tilsidesat, hvorfor man som lejer i videst muligt omfang må undgå lejereguleringsklausuler, hvorefter man ikke kan kræve lejen nedsat.

(Østre landsrets dom i anke 22. afdeling b-1774-13)
a4429fcf96e540bd6648dec3a5143d80
krav om fraflytningsrapport gælder også for “ældre” lejeaftaler
forumadvokater.dk
2020.10
i forbindelse med en fraflytning af et lejemål har udlejere, der udlejer mere end ét lejemål, pligt til at indkalde lejer til et fraflytningssyn. synet skal foretages senest to uger efter, at udlejer er blevet bekendt med fraflytningen, og efter synet gælder der igen en frist på to uger til at gøre eventuelle mangler gældende over for lejer.

under dette fraflytningssyn skal der udarbejdes en fraflytningsrapport. såfremt lejer møder op til selve fraflytningssynet, er udlejer forpligtet til at udlevere en kopi af rapporten til lejer. såfremt lejer ikke møder op, eller møder op, men ikke ønsker at kvittere for modtagelsen af rapporten, skal denne eftersendes til lejer senest to uger efter at fraflytningssynet er gennemført.

modtager lejer ikke fraflytningsrapporten, mister udlejer sit krav om istandsættelse af lejligheden.

dette er blevet slået fast i en sag for huslejenævnet, som afsagde kendelse tilbage i december 2015. kendelsen blev senere stadfæstet af boligretten, som yderligere fastslog, at kravet om udarbejdelse og udlevering af fraflytningsrapport, og reglerne der knytter sig hertil, også finder anvendelse ved lejeaftaler, som er indgået før reglerne trådte i kraft den 1. juli 2015.

det er således vigtigt, at udlejere som fortsat har igangværende lejeaftaler, der er indgået før den 1. juli 2015, er opmærksom herpå.
3e2626c3fd75c2326123970feaa3a54b
naboretlige grundsætninger – rækkevidde
forumadvokater.dk
2020.10
i en kendelse, afsagt af Østre landsret den 6. april 2011, fandt Østre landsret, at et selskabs påtænkte etablering af et ikke godkendt fixerum i kælderlokalerne på en ejendom, ville være til gene for beboerne i ejendommen i en sådan grad, at ejerforeningen ud fra naboretlige principper med rette kunne modsætte sig dette.

i sagen ejede et anpartsselskab to kælderlejligheder, som selskabet havde til hensigt at udleje til fixerum. ejerforeningen indgav begæring om fogedforbud mod dette, og fogedretten tog begæringen til følge. fogedretten noterede blandt andet, at det af ejerforeningens vedtægter fremgik, at udlejning af ejerlejligheder skulle godkendes af ejerforeningen, og at selskabet var gjort klart, at ejerforeningen ikke ville godkende udlejningen til påtænkte formål.

landsretten stadfæstede således fogedrettens kendelse, og fandt at mindre indgribende foranstaltninger end et fogedforbud ikke ville yde ejerforeningen tilstrækkeligt værn.

kendelsen er således et eksempel på, at de naboretlige grundsætninger også kan føre til nedlæggelse af fogedforbud.

(u2011.2175Ø)
d1f12a5c6c46fa809444b72fa720df79
landsretten: tidsbegrænset lejekontrakt holdt. lejer skulle flytte.
forumadvokater.dk
2020.10
lejer l og udlejer u indgik med virkning fra 1. august 2010 en lejekontrakt om en beboelseslejlighed. i typeformularens § 2 var vedrørende lejemålets begyndelsestidspunkt anført »01.08.10-30.06.12«, men det var ikke udtrykkeligt anført i typeformularens § 11, at lejemålet var tidsbegrænset. 

kort tid efter lejemålets begyndelse førte parterne en mailkorrespondance om muligheden for at forlænge lejekontrakten ud over to år. en måneds tid før den 1. juli 2012 anmodede l om at få lov til at blive boende i lejemålet, men u afviste en forlængelse af kontrakten. l anlagde sag ved boligretten med påstand om tilsidesættelse af tidsbegrænsningen, mens u indgav begæring til fogedretten om udsættelse af l. 

fogedretten fandt, at den kunne behandle sagen, at der var aftalt en tidsbegrænsning af lejemålet til 2 år, samt at tidsbegrænsningen var tilstrækkelig begrundet i udlejers forhold. der blev vedrørende sidstnævnte forhold lagt vægt på, at u ikke kunne sælge lejligheden uden tab, og at u tillige ønskede at holde muligheden åben for at kunne genovertage den udlejede lejlighed og sammenlægge den med nabolejligheden, som var ejet af u's mor. byrettens kendelse blev stadfæstet af landsretten i henhold til grundene. 

Ø.l.k. 23. oktober 2012 i kære 22. afd. b-3513-12. tbb2013.67

kommentar: interessant afgørelse, hvor udlejer er sluppet nådigt. der var uklarhed i kontrakten og det vil ofte betyde, at udlejer ikke kan sige op. tidsbegrænsede kontrakter er ikke ufarlige, men som eksemplet viser, er det svært forlods at afgøre, om en kontrakt holder eller ikke holde.
6ae09f13e5467582cf95aef702fc9159
erhverslejeret
forumadvokater.dk
2020.10
vi har stor erfaring på det lejeretlige område. vore kunder tæller både betydende udlejere og virksomheder i forbindelse med deres etablering af lejemål til at drive virksomheden i.

vi rådgiver både om indgåelsen af lejekontrakterne og om fortolkningen af dem, på basis af et indgående kendskab til lejelovgivningen og dens udvikling. vore lejeretsadvokater indgår i et tæt samarbejde med vore øvrige advokater omkring lejeretlige temaer i forbindelse med for eksempel virksomhedsoverdragelser og optimering af koncernstrukturer, hvor ejerskabet til ejendommen kan blive udskilt på særlige, og undertiden meget gunstige, vilkår.

vores lejeretlige rådgivning og assistance omfatter også lejeretlige tvister og førelsen af retssager.