64d2a0fd698ee4c2c50097fc00329362
fedtsøjle - fuglefoder til fuglefryd
glasogglimt.dk
2020.10
du vil gøre dine fugle i haven glade ved at hænge fedtsøjler op. på den måde kan fuglenes behov for vigtige olier og fedtstoffer dækkes hele året. denne delikatesse findes i findes i flere varianter.

**680 kalorier / 100g**
2b679b32ac38ab5340792243d0c8f9d5
dukatsommerfugl
glasogglimt.dk
2020.10
dukatsommerfugl er en sommerfugl i blåfuglefamilien. den er udbredt i store dele af norden, mellem- og Østeuropa samt mod øst til mongoliet. i danmark findes den i blomsterrige skovlysninger i store dele af landet, dog ikke på fyn

ses ofte flyve roligt omkring, på en lettere hoppende måde, men kan flyve stærkt, hvis den skræmmes. arten er en ivrig blomsterbesøger og er, som de andre ildfugle, ikke kræsen mht. valg af nektarkilder.

larven lever på rødknæ og almindelig syre

**levested:** hedeområder, bakkeskråninger, enge og tørre skovlysninger mm.
2fcbe27412676e3a8a48da81ebeab1e7
sortmejse
glasogglimt.dk
2020.10
sortmejsen er den mindste af vores hjemlige mejser. den har en længde på 10-11,5 cm og ligner en lille, farveløs musvit. hovedet er sort og hvidt og har de samme hvide kinder som musvitten. sortmejsen har dog en større hvid plet i nakken, som ofte ses tydeligt og er et fint kendetegn for arten under vanskelige observationsforhold. ryggen, vingerne og halen er blågrå, hvorimod undersiden har en cremet brunhvid farve. på vingerne ses to hvide vingebånd.
ynglesæsonen begynder i slutningen af april, og ofte opfostres to kuld i løbet af en sæson. reden placeres i et hulrum, som enten kan være i et træ, en mur eller sågar et hul i jorden. sortmejsen indtager også gerne redekasser. hunnen bygger selv reden, som formes af mos og spindelvæv og fores med plantedun, hår og fjer. normalt lægges der 7-9 æg, som hunnen selv udruger i løbet af 14-16 dage. begge forældre fodrer ungerne, som forlader reden efter 16-19 dage og derefter fodres i yderligere to uger. sortmejsen lever primært af frø, insekter og edderkopper, som i nogen grad hamstres i løbet af sommeren og efteråret.
yngler primært i nåleskov, men lever også i blandskov og parker. er afhængig af tilstedeværelsen af redehuller, selvom dens brug af huller i jorden gør den mindre afhængig af gamle træer end de andre mejser.
de højeste tætheder forekommer i vest- og nordjylland, hvor nåletræer er dominerende, samt i midtjylland, ved vestkysten og omkring skagen.
sortmejsen er standfugl i danmark, og den kan ses hele året rundt. invasioner forekommer nordfra i visse vintre, og trækkende sortmejser ses ofte i selskab med fuglekonger, blåmejser og musvitter. især i august-oktober er der chance for at se store flokke af mejser.
44487fdfe22fcc6b98608ece7adc9488
fuglefryd, sortmejse
glasogglimt.dk
2020.10
sortmejsen er den mindste af vores hjemlige mejser. den har en længde på 10-11,5 cm og ligner en lille, farveløs musvit. hovedet er sort og hvidt og har de samme hvide kinder som musvitten. sortmejsen har dog en større hvid plet i nakken, som ofte ses tydeligt og er et fint kendetegn for arten under vanskelige observationsforhold. ryggen, vingerne og halen er blågrå, hvorimod undersiden har en cremet brunhvid farve. på vingerne ses to hvide vingebånd.

ynglesæsonen begynder i slutningen af april, og ofte opfostres to kuld i løbet af en sæson. reden placeres i et hulrum, som enten kan være i et træ, en mur eller sågar et hul i jorden. sortmejsen indtager også gerne redekasser. hunnen bygger selv reden, som formes af mos og spindelvæv og fores med plantedun, hår og fjer. normalt lægges der 7-9 æg, som hunnen selv udruger i løbet af 14-16 dage. begge forældre fodrer ungerne, som forlader reden efter 16-19 dage og derefter fodres i yderligere to uger. sortmejsen lever primært af frø, insekter og edderkopper, som i nogen grad hamstres i løbet af sommeren og efteråret.

yngler primært i nåleskov, men lever også i blandskov og parker. er afhængig af tilstedeværelsen af redehuller, selvom dens brug af huller i jorden gør den mindre afhængig af gamle træer end de andre mejser.
de højeste tætheder forekommer i vest- og nordjylland, hvor nåletræer er dominerende, samt i midtjylland, ved vestkysten og omkring skagen.

sortmejsen er standfugl i danmark, og den kan ses hele året rundt. invasioner forekommer nordfra i visse vintre, og trækkende sortmejser ses ofte i selskab med fuglekonger, blåmejser og musvitter. især i august-oktober er der chance for at se store flokke af mejser.
8cb9dc45393c9801a209f4b09e7deacc
fuglebroche, rødhals
glasogglimt.dk
2020.10
rødhalsen er en lille spurvefugl, der findes overalt i europa. dens udbredelse dækker også det vestlige sibirien, lilleasien og nordafrika. rødhalsen er danmarks mest almindelige fugl, og den er en trofast gæst ved foderbrættet rundt omkring i de danske haver. rødhalsen foretrækker skove og krat, og den søger føde i lav vegetation og på jorden.

rødhalsen er let at kende på et tydeligt rødt brystparti, tynde ben og små sorte knappenålsøjne. den har en længde mellem 12,5 - 14 cm, og der er ingen forskel mellem hannen og hunnen, da de er fuldstændig ens i deres kolorering.

rødhalsens stemme og sang er meget karakteristisk. sangen kendes som en strøm af klare toner med temposkift og skift mellem dybe og høje toner. rødhalsens specielle musikalitet medfører, at den skaber glæde med sin sang hos mange mennesker.

det gælder især for hannen, at det røde bryst og sangen bruges i kampen om et bestemt territorium, mens hunnen etablerer sit fødeterritorium med sang.

de fleste rødhalse trækker til varmere himmelstrøg om vinteren, men hvis vinteren er varm i danmark, vil man ofte kunne høre, at hannen forsvarer sit vinterterritorium med sang, og rødhalsen demonstrerer derved både mod og stor konkurrencevne.
c3dd3106ceefc5d4e8ded567b8195524
lunde
glasogglimt.dk
2020.10
lunden kaldes undertiden også for søpapegøje på grund af dens store og farvestrålende næb. den er let af kende i sin sommerdragt, netop på det store trekantede og farverige næb og det store hoved. i dens vinterdragt er både fjerdragten og næbbet mørkere. lunden har en kropslængde på 28-34 cm og et vingefang på 50-60 cm.
lunden opholder sig på det åbne hav i nordsøen, og den yngler i store kolonier på små øer og holme i nordatlanten.
på fuglefjeldet bygger den rede i fjedrevner, og den lægger æg i maj eller juni. typisk lægges kun ét æg som ruges af begge forældre, og den ene unge bliver i reden i op til 40 dage, hvorefter forældrene efterlader den alene, og den selv flyver fra reden i den mørke nat.
lunden lever af mindre fisk. den svømmer under vandet ved hjælp af sine vinger, og den er således i stand til at tage fisk op med næbbet, mens vingerne bruges til at svømme med. den kan tage helt op til ti fisk med ind langt ude fra havet. lunden er relativt sjælden i danmark, men hvis man er heldig, kan man se, at den stikker hovedet under vandet for at skabe sig et overblik og derefter dykke under.
i danmark passerer efterårstrækket danmark fra slutningen af august til slutningen af november, og lunden tilbringer vinteren på åbent hav, for igen at returnere i løbet af marts og maj.
12ab6f4c6a09b95cd28b1f54b17f5962
kernebider
glasogglimt.dk
2020.10
kernebideren er en solidt bygget finke med et meget kraftigt næb, der er blygråt om sommeren og gulligt om vinteren. den har en flot, farvestrålende fjerdragt i forskellige rødbrune og grå nuancer med et bredt hvidt vingebånd. hunnen er mere afdæmpet i farverne end hannen. man kan være heldig at se kernebideren på foderbrættet, men ellers ser man den ret sjældent. lærer man sig artens specielle kald, et skarpt, eksplosivt *zik*, at kende, vil man dog oftere kunne få et glimt af fuglen i flugten.
på kernebiderens menu står især frø af kirsebær, mirabel, avnbøg, taks, ask samt solsikkefrø fra foderbrættet. endvidere æder den om foråret gerne bladknopper og om sommeren insekter. selv om fuglen ikke vejer mere end ca. 50 gram, så er den i stand til at yde et tryk på op mod 40 kg med sit næb, og den kan derfor åbne selv de hårdeste stenfrugter.
87089f6f3f29e70ef45f1aeaf4f7bdf1
biæder
glasogglimt.dk
2020.10
biæderen er en usædvanligt farvestrålende fugl efter danske forhold. den er umiskendelig med sine klare blå, grønne, gule og brune farver. det er en social fugl, som næsten altid træffes i større eller mindre flokke, og den har en ret iøjnefaldende levevis, idet den gerne sidder på eksponerede udsigtsposter, hvorfra den flyver ud efter insekter. også biæderens stemme er karakteristisk og iørefaldende, i form af en vidtlydende, fløjtende rullen.
9992f40cb51d71be3f0e6603a1254f34
grønspætte
glasogglimt.dk
2020.10
grønspætten er med sine 30-36 cm en stor spætte. den er let genkendelig på sin grønne ryg og de grønne vinger, den røde isse og nakke samt det sorte parti omkring øjnene. hannen har desuden en rød skægstribe. grønspætten har generelt et meget militant udseende med sit dystre ansigt og de stikkende øjne, og den har på den måde en autoritær og seriøs udstråling, når den bevæger sig rundt.
fuglen er dog samtidig meget sky, og den ses ofte siddende på jorden, hvor den hovedsageligt finder sin føde. den lever især af myrer. den hakker hul i myretuer ned sin 10 cm lange og klæbrige tunge, og den kan således fastholde både myrene og deres æg.
grønspætten er udbredt i størstedelen af europa, og findes desuden i det vestlige rusland og i dele af tyrkiet. den trommer sjældnere og svagere end andre spættearter.
herhjemme yngler grønspætten stort set kun i jylland, hvor den foretrækker blandskov med åbne græsbevoksede lysninger. redehullet bygges i døde træer, og grønspætten får kun ét kuld om året. yngleperioden finder sted i begyndelsen af maj.
grønspætten er en udpræget standfugl, og den er meget stationær.
7d6e85009fee02d45c32fec24009c80f
stor flagspætte
glasogglimt.dk
2020.10
flagspætten er en spætteart, der lever i europa, det nordlige afrika og i store dele af asien. herhjemme er flagspætten vores mest almindelige spætte, og den yngler over hele landet, bortset fra mindre øer, hvor der kun findes lidt skov.

flagspætten er meget bemærkelsesværdig, hvilket ikke mindst skyldes dens udseende. ryggen er sort med to aflange, hvide skulderpletter og undersiden er hvid med rød undergump. hannen kendes desuden på sin røde nakkeplet. flagspætten er omkring 23 cm lang, og den vejer 90 gram. herudover bemærkes flagspætten også på sin karakteristiske trommeaktivitet. den trommer hyppigt med op til 20 slag i sekundet, dette for at markere sit territorium. flagspætten er udstyret med en ganske unik kraniekonstruktion, der gør, at den ikke får hjernerystelse af sin trommen. det siges, at 3 næblængder slides op i løbet af et år.

de danske flagspætter er standfugle, og derfor kan vi, som en af de få lyde i den vinterstille skov, høre dens trommen. trommeaktiviteten er dog størst i marts og april.

flagspætten lever i par, der dog kun dannes for én sæson, og den foretrækker syge eller døde træer, der er nemme at arbejde i. både hannen og hunnen hjælper med at udhakke redehullet, og de hjælper begge med at udruge de 4-7 æg, der lægges fra starten af maj.

 

[/vc\_column\_text][/vc\_column][/vc\_row]
f3b91fcce40ce418caf9ac5cd9eb3614
strandskade
glasogglimt.dk
2020.10
strandskaden er en karakteristisk vadefugl, der er stor og kraftigt bygget, og som kendes på den sorte ryg, den hvide underside og det store iøjnefaldende røde næb. den er mellem 39-44 cm, hvoraf næbbet udgør mellem 6,5-9 cm.

strandskaden er almindeligt forekommende ved de danske kyster, og den yngler desuden langs de øvrige europæiske kyster, på russiske græssletter og langs sibiriens og kinas stillehavskyst. herhjemme søger strandskaden føde ved afgræssede strandenge, og den æder gerne orme og muslinger, som den finder på lavt vand.

strandskader kan nå en høj alder, og det er altså ikke ualmindeligt, at de bliver op til 25 år. ofte holder parrene sammen i mange år eller gennem hele livet, og fuglen yngler gerne på det samme territorium flere år i træk.

de danske strandskader trækker sydpå om vinteren, og de ankommer igen i løbet af februar og marts, og især om foråret er de meget støjende, når de forsvarer deres yngleterritorium - 3 æg lægges fra sidst i april. strandskaden er desuden kendt for at danne meget velafgrænsede territorier, som forsvares energisk.
f1ed42b2a8588b82bcc253f41a24601a
landsvale
glasogglimt.dk
2020.10
landsvalen er en elegant og hurtig flyver. den er 16-22 cm lang, og den adskiller sig fra de andre danske svalearter med sin røde pande og strube og det flødefarvede bryst med brunligt skær. desuden har hannen den længste hale af de tre svalearter her i landet.

den lange hale er en statusmarkør. det er krævende at flyve med en lang hale, og dermed er den et tegn på kondition og udholdenhed, hvilket gør hannen attraktiv for hunnen. ligeså hurtig og imponerende en adfærd landsvalen har i luften, ligeså ubehjælpsom er den på jorden: de korte ben gør gangen svær, og derfor ser vi ofte, at landsvalen må tage sine vinger i brug for at holde balancen.

landsvalen er en almindelig ynglefugl i hele landet, selvom bestanddelen er gået tilbage i de seneste år. dette skyldes muligvis en bedre hygiejne i staldene, som er det foretrukne sted for landsvalen at bygge reder.

landsvalen siges at være meget selskabelig. den ankommer omring 1. maj i flok, og dermed er den et af de første tegn på sommerens komme. der er meget overtro forbundet med landsvalen. den siges at være en lykkebringer - hvor den bygger rede, vil der komme lykke til hjemmets beboere.

den danske landsvale lægger æg i starten af juni og slutningen af juli, inden den forlader os sidst i september for at flyve til det sydlige afrika.
1fc0cf01250b94c21da2655fda4612cf
gråspurv
glasogglimt.dk
2020.10
gråspurven finder vi udelukkende ved beboede steder. den har altid været tæt knyttet til mennesket og dets husdyr, og netop derfor ses den aldrig på småøer, hvor der ikke bor mennesker.

siden 1970’erne er bestanddelen af gråspurve halveret i danmark, hvilket skyldes det mere effektive landbrug og de bedre isolerede huse, der har gjort det sværere for gråspurven at søge føde i stalde og lader.

fjerdragten er forskellig hos hannen og hunnen. hannen kendes især på sin brune overside og den grå underside. desuden har hannen et karakteristisk sort bryst, der fungerer som et statussymbol blandt andre hanner. den med det mest sorte bryst har mest prestige. hunnen har en mere ensartet gråbrun farve.

gråspurve-par holder sammen hele livet igennem. det er typisk hannen, der bygger reden, mens hunnen udruger æggene. ungerne fodres af begge forældre, og ungerne udvikler forskellige individuelle kald, så det er muligt for forældrefuglene at skelne imellem dem.

gråspurven er en meget social fugl. den ses i flok hele året rundt, og den søger ofte føde i større eller mindre grupper.

.
aaaaed127197a36777c0d7466456a969
hættemåge, relief
glasogglimt.dk
2020.10
på trods af kraftig tilbagegang indenfor de seneste år er den smukke hættemåge stadig et ganske almindeligt syn i den danske natur. i sommerdragten er den let at kende på det røde næb og den karakteristiske hætte, som har givet mågen dens navn.

hættemågen er en lille måge på cirka 38 cm, der findes fra vest- og nordeuropa gennem asien og til stillehavskysten.

herhjemme findes den i langt størstedelen af landet, men den er dog afhængig af små øer og holme i søer, ved fjorde eller ved kysten, hvor den samler sig for at yngle i etablerede kolonier. hovedparten af de danske hættemåger er trækfugle, der trækker til vesteuropa for at overvintre allerede i juli. til gengæld får vi også besøg af trækgæster fra Østersøområdet, der bliver helt indtil oktober. det sker dog ofte, at nogle af de danske hættemåger bliver i landet hele året, og derfor kan vi træffe hættemågen på alle årstider.

hættemågen begynder sin redebygning sidst i april, og det er både hannen og hunnen, der udruger æggene og fodrer ungerne.

hættemågen kendes desuden som en meget larmende måge, der altid kan høres, hvis den er i nærheden.