a4b85887e3c24f0d394bcdfaa0146691
vinterferien i delebørnsfamilier 2020
forumadvokater.dk
2020.10
vi er trådt ind i den sidste vintermåned. nedtællingen til vinterferien er begyndt i mange børnefamilier. herhjemme har vi en strimmel vi klipper af hver morgen. i nogle delebørnsfamilier bliver ferieønsker afløst af spekulationer. spekulationer, der også kan komme til at fylde for de små, for uanset om de er over eller under 1 meter høj, fanger de hurtigt den slags. jeg fik et spørgsmål i sidste uge fra en forælder, som jeg vil besvare i denne artikel i håb om, at det hjælper flest mulige delebørn (sfamilier):

må jeg tage delebørnene med sydpå i vinterferien, og det er lidt mere sydpå end lalandia rødby? hvad hvis vores børns anden forælder ikke synes det er en god idé?

*har i fælles forældremyndighed…* er svaret “ja”, hvis det er din tur til at have børnene (ofte har man en aftale eller afgørelse, hvorefter man skiftes fra år til år). det kan du gøre uden tilladelse fra den anden forælder eller familieretshuset. det vil med andre ord sige, at også samværsforælderen (den der ikke har jeres børns adresse registreret hos sig), også kan rejse med børnene til udlandet, når det er samværsforælderens ”tur” til at have dem i vinterferien.

nu er det tit sådan indenfor jura, at der ingen regel er uden undtagelser.

er i uenige om forældremyndigheden op til rejsetidspunktet, eller er i uenige om, i hvilket land jeres børn skal bo i, skal den anden forælder samtykke, eller familieretshuset skal give tilladelse udlandsrejsen med børnene.

er i “kun” uenige om selve udlandsrejsen, og ikke om hvem der skal have forældremyndigheden i fremtiden, skal den anden forælder ikke samtykke, ligesom familieretshuset ikke skal give tilladelse til udlandsrejsen.

har i en afgørelse fra familieretshuset, der begrænser eller ophæver samværsforælderens samvær med børnene i udlandet, kan samværsforælderen ikke rejse til udlandet med børnene.

*har du ikke del i forældremyndigheden…* er udgangspunktet “nej”. familieretshusets afgørelser om samvær giver kun ret til samvær i danmark og de andre nordiske lande. i kan selv aftale, at jeres børn kan komme med til udlandet i forbindelse med et feriesamvær. kan i ikke blive enige om det, kan familieretshuset give tilladelse til, at samværsforælderen kan rejse med børnene på vinterferie til udlandet. ofte vil familieretshuset give tilladelse, fordi det betragtes som en naturlig del af familielivet at rejse til udlandet.

*har du forældremyndigheden alene…* er svaret “ja”. så kan du rejse til udlandet på vinterferie med jeres børn uden den anden forælders samtykke.

med disse ord, vil jeg ønske dig og din familie en rigtig god vinterferie.

 
69f885d5926bfa8ddbe25ff542197234
et testamente skriver ikke sig selv
forumadvokater.dk
2020.10
nu kan du få en færdig testamentepakke:
=======================================


[download pdf](https://forumadvokater.dk/wp-content/uploads/2020/01/et-testamente-skriver-ikke-sig-selv.pdf)
![](https://forumadvokater.dk/wp-content/uploads/2020/02/et-testamente-skriver-ikke-sig-selv.jpg)
4d578074b1183818295dba0f39234883
kursusoversigt forår 2020
forumadvokater.dk
2020.10
[fusion\_builder\_container hundred\_percent="no" equal\_height\_columns="no" menu\_anchor="" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" background\_color="" background\_image="" background\_position="center center" background\_repeat="no-repeat" fade="no" background\_parallax="none" parallax\_speed="0.3" video\_mp4="" video\_webm="" video\_ogv="" video\_url="" video\_aspect\_ratio="16:9" video\_loop="yes" video\_mute="yes" overlay\_color="" video\_preview\_image="" border\_size="" border\_color="" border\_style="solid" padding\_top="" padding\_bottom="" padding\_left="" padding\_right=""][fusion\_builder\_row][fusion\_builder\_column type="1\_1" layout="1\_1" spacing="" center\_content="no" link="" target="\_self" min\_height="" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" hover\_type="none" border\_size="0" border\_color="" border\_style="solid" border\_position="all" border\_radius="" box\_shadow="no" dimension\_box\_shadow="" box\_shadow\_blur="0" box\_shadow\_spread="0" box\_shadow\_color="" box\_shadow\_style="" padding\_top="" padding\_right="" padding\_bottom="" padding\_left="" margin\_top="" margin\_bottom="" background\_type="single" gradient\_start\_color="" gradient\_end\_color="" gradient\_start\_position="0" gradient\_end\_position="100" gradient\_type="linear" radial\_direction="center" linear\_angle="180" background\_color="" background\_image="" background\_image\_id="" background\_position="left top" background\_repeat="no-repeat" background\_blend\_mode="none" animation\_type="" animation\_direction="left" animation\_speed="0.3" animation\_offset="" filter\_type="regular" filter\_hue="0" filter\_saturation="100" filter\_brightness="100" filter\_contrast="100" filter\_invert="0" filter\_sepia="0" filter\_opacity="100" filter\_blur="0" filter\_hue\_hover="0" filter\_saturation\_hover="100" filter\_brightness\_hover="100" filter\_contrast\_hover="100" filter\_invert\_hover="0" filter\_sepia\_hover="0" filter\_opacity\_hover="100" filter\_blur\_hover="0" last="true" first="true"][fusion\_text columns="" column\_min\_width="" column\_spacing="" rule\_style="default" rule\_size="" rule\_color="" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" animation\_type="" animation\_direction="left" animation\_speed="0.3" animation\_offset=""]
deltag i gratis kursus
======================


#### tilmeld på [lt@forumadvokater.dk](mailto:lt@forumadvokater.dk) – hvis du er tilmeldt og ikke deltager faktureres et gebyr på 250 kroner.


[download pdf](/wp-content/uploads/2020/01/kursusoversigt2020-forum-advokater.pdf)

[/fusion\_text][/fusion\_builder\_column][fusion\_builder\_column type="1\_1" layout="1\_1" spacing="" center\_content="no" link="" target="\_self" min\_height="" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" background\_image\_id="" hover\_type="none" border\_size="0" border\_color="" border\_style="solid" border\_position="all" border\_radius\_top\_left="" border\_radius\_top\_right="" border\_radius\_bottom\_right="" border\_radius\_bottom\_left="" box\_shadow="no" box\_shadow\_vertical="" box\_shadow\_horizontal="" box\_shadow\_blur="0" box\_shadow\_spread="0" box\_shadow\_color="" box\_shadow\_style="" padding\_top="5" padding\_right="20" padding\_bottom="20" padding\_left="20" margin\_top="" margin\_bottom="20" background\_type="single" gradient\_start\_color="" gradient\_end\_color="" gradient\_start\_position="0" gradient\_end\_position="100" gradient\_type="linear" radial\_direction="center" linear\_angle="180" background\_color="#538f98" background\_image="" background\_position="left top" background\_repeat="no-repeat" background\_blend\_mode="none" animation\_type="" animation\_direction="left" animation\_speed="0.3" animation\_offset="" filter\_type="regular" filter\_hue="0" filter\_saturation="100" filter\_brightness="100" filter\_contrast="100" filter\_invert="0" filter\_sepia="0" filter\_opacity="100" filter\_blur="0" filter\_hue\_hover="0" filter\_saturation\_hover="100" filter\_brightness\_hover="100" filter\_contrast\_hover="100" filter\_invert\_hover="0" filter\_sepia\_hover="0" filter\_opacity\_hover="100" filter\_blur\_hover="0" last="true" first="true"][fusion\_text columns="" column\_min\_width="" column\_spacing="" rule\_style="default" rule\_size="" rule\_color="" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" animation\_type="" animation\_direction="left" animation\_speed="0.3" animation\_offset=""]
### hvad er en straffesag


**21. januar 2020 – kl. 19.00 – 20.30**
mange straffesager omtales i medierne. hvordan foregår en straffesag i virkeligheden? advokaterne susanne graffmann og susanne ravn vil fortælle om processen fra politianmeldelse til domsafsigelse.
**de vil bl.a. komme ind på følgende:**
er det offentligt tilgængeligt hvem der er part i en straffesag og kan alle overvære sagen?
kan man forhindre retsforfølgning ved at tilbagekalde en politianmeldelse?
en straffesags behandling hos politi og anklagemyndighed og domstolene. straffeattester. hvor længe bliver en straf stående?
hvornår kan en straffesag ikke ankes? 
vidnepligt, vidnefritagelse, vidneansvar og tavshedspligt. hvornår kan man som forurettet eller offer for en forbrydelse få beskikket en advokat?

[/fusion\_text][/fusion\_builder\_column][fusion\_builder\_column type="1\_1" layout="1\_1" background\_position="left top" background\_color="" border\_size="" border\_color="" border\_style="solid" border\_position="all" spacing="yes" background\_image="" background\_repeat="no-repeat" padding\_top="" padding\_right="" padding\_bottom="" padding\_left="" margin\_top="0px" margin\_bottom="0px" class="" id="" animation\_type="" animation\_speed="0.3" animation\_direction="left" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" center\_content="no" last="true" min\_height="" hover\_type="none" link="" first="true"][fusion\_text columns="2" column\_min\_width="" column\_spacing="" rule\_style="default" rule\_size="" rule\_color="" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" animation\_type="" animation\_direction="left" animation\_speed="0.3" animation\_offset=""]

**5. februar 2020 – kl. 19.00 – 20.30**
### hvem skal arve mig? opret et testamente


bag dette simple spørgsmål gemmer sig typisk ikke kun ussel mammon, men også mange følelser. og her kommer et testamente ofte i spil, da arveloven stort set kun regulerer pengene, og da arveloven bygger på en række typeforudsætninger.

har du slet ingen familie, og synes du at det er ok at staten arver, så skal du ikke oprette testamente. i stort set alle andre tilfælde vil et testamente være en hjælp. f.eks. hvis du ikke gerne ser, at dit barns arv skal deles i forbindelse med dit barns skilsmisse. under foredraget gennemgås både arvereglerne efter arveloven, men også de muligheder der er for at vælge en anden fordeling og andre løsninger end arvelovens udgangspunkt.

kom og hør advokat erik Øvlisen fortælle.

[fusion\_separator style\_type="single solid" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" sep\_color="" top\_margin="10" bottom\_margin="25" border\_size="2" icon="" icon\_circle="" icon\_circle\_color="" width="" alignment="center"][/fusion\_separator]

**11. februar 2020 – kl. 19.00 – 20.30**
### brevkassen


kom og mød redaktionen fra berlingske business juridiske brevkasse. advokaterne susanne graffmann, erik Øvlisen og allan ohms besvarer hver lørdag spørgsmål om privatjura for berlingskes læsere. få svar på dine spørgsmål om blandt andet arv, skilsmisse, skat, boligkøb, privatlivets jura og økonomi.

[fusion\_separator style\_type="single solid" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" sep\_color="" top\_margin="10" bottom\_margin="25" border\_size="2" icon="" icon\_circle="" icon\_circle\_color="" width="" alignment="center"][/fusion\_separator]

**25. februar 2020 – kl. 19.00 – 20.30**
### fremtidsfuldmagt eller generalfuldmagt?


der oprettes hver dag et stort antal fremtidsfuldmagter. har du brug for sådan en? eller skal du bruge en generalfuldmagt. hør om fordele og fælder om dette emne, der er aktuelt, fordi vi lever længere og længere – og fordi alternativet til en fuldmagt er et værgemål, som mange opfatter som meget ufleksibelt.

advokat allan ohms, der deltog da lov om fremtidsfuldmagter blev til, fortæller, og du får et gratis notat om emnet.

[fusion\_separator style\_type="single solid" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" sep\_color="" top\_margin="10" bottom\_margin="25" border\_size="2" icon="" icon\_circle="" icon\_circle\_color="" width="" alignment="center"][/fusion\_separator]

**27. februar 2020 – kl. 16.30 – 18.00**
### jeg skal skilles, og vi har bØrn – hjÆlp!


denne aften er tilrettelagt i samarbejde mellem advokat helene treschow og konfliktmægler ruth juul.
når forholdet mellem mor og far går i hårdknude, kommer det spørgsmål, der nok er det sværeste: hvor skal børnene bo? det kan være vigtigt at søge vejledning tidligt i processen. vil du vide mere om det nye begreb “delt bopæl”? har du brug for råd om samvær, herunder 7/7-ordninger? måske går du og tænker på, hvordan en sag behandles i familieretshuset, eller hvornår en sag indbringes for familieretten? har du hørt om de tilbud, der findes om konflikthåndtering? du får også svar på en række af de spørgsmål, som en delebørnsfamilie kan støde på i dagligdagen. advokat helene treschow indleder aftenen med en “kørevejledning”.
konfliktmægler ruth juuls foredrag ligger i direkte forlængelse heraf. ruth juul fortæller om børns reaktioner og behov, når livet forandrer sig. betydningen af samarbejdet mellem forældrene understreges af ruth juul, der også fortæller om konsekvenserne for de børn, som for alvor er i klemme mellem kæmpende forældre.

[fusion\_separator style\_type="single solid" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" sep\_color="" top\_margin="10" bottom\_margin="25" border\_size="2" icon="" icon\_circle="" icon\_circle\_color="" width="" alignment="center"][/fusion\_separator]

**3. marts 2020 – kl. 19.00 – 20.30**
### sÅdan fÅr du fingre i din arv.


dette er ikke et foredrag om arsenik og gamle kniplinger.
foredraget fører dig gennem dødsboskiftets processer, lige fra det tidspunkt, hvor du har mistet din kære, og til det tidspunkt hvor dødsboet afsluttes og arven udbetales til dig. under foredraget, som er praktisk anlagt, vil vi også komme ind på konflikter mellem arvingerne og løsningen heraf.
advokat erik Øvlisen og bobehandler birgitte grau
står for foredraget.

[fusion\_separator style\_type="single solid" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" sep\_color="" top\_margin="10" bottom\_margin="25" border\_size="2" icon="" icon\_circle="" icon\_circle\_color="" width="" alignment="center"][/fusion\_separator]

**9. marts 2020 – kl. 19.00 – 20.30**
### ny bolig – og salg af den gamle


få succes som boligkøber (bliv klædt på til at købe bolig) og få fif om salget og valg af ejendomsmægler. få tjeklisten 117 gode råd før du køber/sælger bolig. hør om købsaftale, salgsopstilling, ejerforening, vedtægter, grundejerforening, tilstandsrapport, ejerskifteforsikring og forhandling med sælger.

boligkøb/salg fra a-z. boligrådgiver charlotte svane og advokat allan ohms klæder dig på til en af livets største beslutninger.

[fusion\_separator style\_type="single solid" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" sep\_color="" top\_margin="10" bottom\_margin="25" border\_size="2" icon="" icon\_circle="" icon\_circle\_color="" width="" alignment="center"][/fusion\_separator]

**17. marts 2020 – kl. 19.00 – 20.30**
### mediation


undgå retssag – en sag, to vindere (om mediation, retsmægling, konfliktløsning frem for dyre voldgifts- og retssager).
susanne ravn og allan ohms er begge mediatorer og retsmæglere, og de fortæller om mulighederne, metoderne og fordelene ved konstruktiv konfliktløsning.

[/fusion\_text][fusion\_separator style\_type="single solid" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" sep\_color="" top\_margin="50" bottom\_margin="30" border\_size="2" icon="" icon\_circle="" icon\_circle\_color="" width="" alignment="center" /][fusion\_text columns="" column\_min\_width="" column\_spacing="" rule\_style="default" rule\_size="" rule\_color="" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" animation\_type="" animation\_direction="left" animation\_speed="0.3" animation\_offset=""]
#### deltagelse er gratis, men tilmelding nødvendig. tilmelding til linda på [lt@forumadvokater.dk](mailto:lt@forumadvokater.dk)


[/fusion\_text][/fusion\_builder\_column][/fusion\_builder\_row][/fusion\_builder\_container]
e88387dce0336ea674162ca9bd4823d2
hvis humor er en mangelvare
forumadvokater.dk
2020.10
### “hvis humor er en mangelvare i dit team, er det et klart faresignal, og din næste opgave vil være at undersøge, hvorfor det forholder sig sådan”


det skriver erhvervspsykolog  henrik elsig andersen, partner i heidrick & struggles i [børsen 30. december 2019](https://borsen.dk/nyheder/executive/artikel/11/211589/artikel.html). i [forum advokater](https://forumadvokater.dk/) er vi meget enige med henrik.

henrik fortæller om en leder, der skiftede job. forklaringen var, at samarbejdet i det øverste ledelsesteam, som han var en del af. der var sket mange skift i teamet gennem de senere år, og sammenhængskraften var lav. samarbejdet var ikke godt med alt for meget individuel positionering, for lidt fokus på, hvad der var godt for helheden, og for mange unødige konflikter. men, som han sagde, “alt det kunne vi nok have fået løst, hvis vi havde været et reelt team og i stand til at have det sjovt sammen engang imellem”, og han fortsatte: "det gik op for mig, hvor meget jeg savnede at grine sammen med mine kolleger og bare have det sjovt sammen uden hele tiden at skulle være på vagt”.

hvis der mangler humor i et team, er det erhvervspsykologens erfaring, at der altid også mangler tillid, hvilket fører til manglende åbenhed og transparens, der igen fører til politisering og suboptimering. "et menneske, der smiler, og her mener jeg et ægte smil - ikke et påtaget eller beregnende smil – signalerer et ønske om samspil med andre mennesker, skriver henrik. undersøgelser viser, at teams, der primært benyttede sig af en positiv og relationsskabende humorform, præsterede på et signifikant bedre niveau end de teams, der benyttede en negativ, ikke-relationsskabende humorform".

vi har prøvet det i [forum advokater](https://forumadvokater.dk/). humoren forsvandt og det hele blev meget lidt sjovt. så gik vi fra 7 til 2 partnere og fra 68 til 18. vi satte fokus på værdiarbejdet og valgte [at bruge moffh](https://forumadvokater.dk/vaerdier/)! det står for menneskelighed. ordentlighed. faglighed. flid. humor! og vi ved godt, at det er fyldige ord, så vi øver os  i det. hver dag. og når det smutter, så lærer vi af det og tager læringen med på rejsen. og ved du hvad – det hjalp.

"vi ønsker at arbejde sammen med kunder med samme værdigrundlag som os. det betyder typisk, at man arbejder efter mere end økonomien som bundlinje og at man tænker på andre end sig selv - og indtænker det omgivende samfund i løsningerne. vi måler således samarbejdet med en anden målestok end de fleste"skrev en af vores kunder, lars lindskov, fra [lindskov!kommunikation](https://lindskov.com/) i en nytårshilsen og vi er helt på linje.

vi har en positiv humor og vi har grinet meget sammen i 2019. det er helt klart udtryk for en høj grad af tillid, som giver energi og arbejdsglæde, der igen giver glade kunder. du kan læse [hvad vores kunder siger](https://forumadvokater.dk/hvad-siger-kunderne/), lige her  det er berigende, når kunderne er glade og vi har opfyldt vores opgave: [at være “mødested for løsninger”](https://forumadvokater.dk/vision-og-mission/).

du kan [se vores team her](https://forumadvokater.dk/vores-medarbejdere/)vi er klar til at hjælpe dig igen i 2020 og vi er klar også til at tage imod nye kunder, der ønsker hjælp indenfor [vores arbejdsområder](https://forumadvokater.dk/arbejdsomraader/).

vi har kunder i hele landet. vores primære arbejdsområde er berlingskes udgivelsesområde og mange kommer til os, fordi de har læst vores svar i [brevkassen i  berlingske business](https://www.berlingske.dk/business/dine-penge). her svarer vi hver lørdag på læsernes gode spørgsmål og privatrettens mange områder. det her vores advokater [susanne ravn](https://forumadvokater.dk/medarbejdere/susanne-ravn/), [susanne graffmann](https://forumadvokater.dk/medarbejdere/susanne-graffmann/), [helene treschow](https://forumadvokater.dk/medarbejdere/helene-treschow/), [kenneth tygesen](https://forumadvokater.dk/medarbejdere/kenneth-tygesen/), [erik Øvlisen](https://forumadvokater.dk/medarbejdere/erik-oevlisen/) og [allan ohms](https://forumadvokater.dk/medarbejdere/allan-ohms/) er specialister.

[forum advokater](https://forumadvokater.dk/) ønsker dig og dine et godt nytår og vi siger tak til alle [vores dejlige kunder](https://forumadvokater.dk/hvad-siger-kunderne/) for et fantastisk samarbejde i året, der gik.

læs også:

erhvervspsykolog  henrik elsig andersen: [hvad betyder humor for teams effektivitet](https://borsen.dk/nyheder/executive/artikel/11/211589/artikel.html)?

 
acb1631ea9b2f5a54f7cab601a95d479
julen i delebØrnsfamilier – julen fra delebarnets side
forumadvokater.dk
2020.10
som familieadvokat og mor til tre møder jeg rigtig mange delebørnsforældre. jeg hører tit, at den første jul uden børnene er smertefuld. for nylig fortalte en forælder mig om den første juleaften, hvor hun skulle være uden børnene. det var for nogle år siden. hun havde ligget på sofaen hele juleaften, med sin mor og far omkring sig, og egentlig bare ventet på, at juleaften var gået. det var for smertefuldt for hende at undvære børnene, fordi juleaften ér noget ganske særligt. selvom hun havde det rædselsfuldt inden, kunne hun dog godt se, at det vigtigste var, at børnene havde en dejlig juleaften.

jeg kan godt sætte mig ind i hendes følelser – at man som forælder svært kan forestille sig en juleaften uden børn. julelysene i børnenes øjne, gør bare julen magisk på en helt særlig måde. men, som jeg sagde til hende, det er ikke kun juleaften, der er særlig. det er børnene i sig selv, og hele julemåneden jo også, og sågar også november – det er da lidt hyggeligt, at julekalendere og julepynt allerede er på hylderne i butikkerne. nu venter vi bare på de første julesange i radioen.

i mange delebørnsfamilier er julen en af de helt store følelsesmæssige og logistiske udfordringer. for skal børnene være hos mor eller far juleaften, eller vil mor og far fortsætte med at holde juleaften sammen. nogle familier forsøger at mindske afsavnet og smerten ved at holde to juleaftener. en noget anstrengende model for nogle børn, der slet ikke når at holde rigtigt fri i juleferien. jeg er ikke i tvivl om, at mange delebørnsforældre gør det, fordi de vil gøre det så godt som overhovedet muligt for deres børn, og samtidig har de oftest ikke nået til enighed om, hvordan julen fremover skal være i delebørnsfamilien.

det giver ro i maven hos børnene, når julen er sat i klare rammer. det må være rigtig hårdt som barn at møde i sin klasse, hvor mange taler om, hvad de skal juleaften og i juleferien, og så ikke vide, hvad man selv skal. mærker barnet delebørnsforældrenes juleuenighed, kan julen blive sindssyg tung, når man kun er en meter høj. en aftale, eller afgørelse, er med til at holde liv i julelysene i børnenes øjne.

kære delebørnsforældre, begynd i god tid at snakke jer frem til en aftale om julen. kan i vise jer fra jeres mest rummelige hjørne, når i forsøger at opdele julen imellem jer, kan det måske lykkes at finde en løsning, der er god for jeres barn – og for jer som forældre. husk den anden forælder jo formentlig skal undvære barnet næste år. det kan være en god idé at skrive aftalen ned så præcist som muligt. skulle der opstå uenigheder senere hen, er det en fordel, at i har noget at falde tilbage på. i er mere end velkomne til at ringe til mig, hvis i har brug for vejledning om, hvordan sådan en aftale kan se ud.

hvis i ikke kan blive enige om, hvordan fordelingen af julen skal være, kan samværsforælderen (den der ikke har børnene boende) bede familieretshuset om at fastsætte julesamvær. det er almindeligt, at familieretshuset bestemmer, at der skal være samvær juleaften hvert andet år, sådan at barnet er hos den ene forælder juleaften i lige år, og hos den anden forælder juleaften i ulige år. julesamvær regnes oftest fra skolernes ferie eller fra den 23./24. december til den 28. december.

familieretshuset kan bestemme, at en anden ordning er bedst for jeres børn. er det f.eks. en del år siden, at i flyttede fra hinanden, og har børnene hidtil været hos den forælder, barnet bor hos juleaften, vil familieretshuset ofte være tilbageholdende med at bryde denne tradition. det er afgørende for, om der er skabt en tradition i forhold til juleaften, hvornår og hvor ofte samværsforælderen har været sammen med børnene juleaften. familieretshuset tager også hensyn til, hvilken kultur og hvilke traditioner i øvrigt, der eventuelt er i delebørnsfamilien. der fastsættes f.eks. ikke samvær juleaften, hvis samværsforælderen giver udtryk for, at juleaften ikke vil blive fejret overhovedet – det kan være på grund af samværsforælderens religiøse tilhørsforhold. familieretshuset kan den situation fastsætte samvær de øvrige juledage, sådan at børnene også får mulighed for at tilbringe ekstra tid sammen med samværsforælderen i juledagene.

jeg håber, at alle i delebørnsfamilier derude får en rigtig glædelig julemåned.

har du brug for at vide mere om juraen i delebørnsfamilier, er du velkommen til at maile til mig på [htr@forumadvokater.dk](mailto:htr@forumadvokater.dk), eller ringe til mig på dir.tlf. 46380389 eller mobil 53737179.
854e2362180948f79db34aa462252aa5
gode råd til forældre (in spe)
forumadvokater.dk
2020.10



hvad medfører det juridisk at have børn? læs med her, og få et par gratis råd med på vejen i anden del ud af to. som mor til tre skønne børn kender jeg til følelsen af indimellem at mangle et par timer i sin hverdag, så det tager ikke lang tid at læse og er lige til at gå til.

**forsikringer**det er ikke unormalt, at børn falder og slår tænderne. det sker også, at børn kommer til at gøre skade på ting. har i forsikringerne på plads?

ulykkesforsikring: børn under 2 år vil normalt være omfattet af forældres ulykkesforsikringer. efter 2 års alderen skal børn have deres egen ulykkesforsikring, hvis altså i som forældre tænker, at det er en god idé. ulykkesforsikringer til børn kan sikre, at i som forældre modtager et beløb, hvis jeres barn kommer til skade og får varige mén. en ulykkesforsikring til børn vil typisk også altid medføre dækning ved tandskade.

ansvarsforsikring: en ansvarsforsikring dækker skader på egne og andres ting. børns ansvar er dog typisk også dækket af en almindelig familieforsikring. ring til jeres forsikringsselskab og forhør jer.

sygeforsikringen danmark: hvis én af jer er medlem af sygeforsikringen danmark før fødslen, er det gratis at gøre de små til medlemmer – der er kun nogle ganske få ting, der skal være opfyldt. det kan i læse mere om på sygeforsikringen.dk.

**dødsfaldssummer/opsparing fra livsforsikringer og pensioner**summer/opsparing fra livsforsikringer og pension går til den eller dem, der er indsat som begunstiget. hvis ikke der er indsat en begunstiget ved navns nævnelse, vil forsikringen/pensionen gå til nærmeste pårørende.

hvis i er gift, er den nærmeste pårørende ægtefællen, uanset om i har børn eller ej. for enlige er nærmeste pårørende børnene. lever i i et samlivsforhold, er reglerne ikke så entydige. reglerne blev ændret pr. 1. januar 2008. for forsikringer/pensioner oprettet efter den 1. januar 2008 er en samlever nærmeste pårørende. for forsikringer/pensioner oprettet før den 1. januar 2008 er det i nogle tilfælde børnene, der er nærmeste pårørende. kontakt jeres pensions- eller forsikringsselskab for at være sikre, at jeres forsikringer eller pensioner går til de rette i tilfælde af dødsfald.

har du brug for at vide mere, er du velkommen til at maile til mig på [htr@forumadvokater.dk](mailto:htr@forumadvokater.dk), eller ringe til mig på [+45 53 73 71 79](tel:+4553737179)


9b60d3cbf827c0f90b74ebaf8bf184a2
efterårsferien i børnefamilier
forumadvokater.dk
2020.10
sommeren er ved at gå på hæld, og det er tid til at glæde sig til efterårets komme. de gule blade, græskar og den efterårsferie, der venter lige rundt om hjørnet. mange børn og deres forældre har ønsker for ferien. den ene af mine vil flyve til grækenland, den anden vil til tyskland og prøve en rød vandrutsjebane, og den tredje vil til lalandia og også have en kat mere (vi har allerede 5). i nogle delebørnsfamilier kan den slags ønsker blive til fortvivlelse, især hvis samarbejdet i forvejen er belastet. for selvfølgelig må du tage dine delebørn med til f.eks. lalandia i efterårsferien, men må du tage delebørnene ud af vores dejlige land på efterårsferie? læs med her i en lille guide, og få svar på, hvad der gælder for jer.

må jeg tage vores delebørn med sydpå på efterårsferie, når vi har fælles forældremyndighed?

ja, det må du. og med sydpå mener jeg ikke kun lolland. du må gerne rejse længere sydpå, til malta, mallorca, grækenland, eller lignende. når i har fælles forældremyndighed, må du nemlig godt rejse sydpå med jeres børn – når det er din tur til at have børnene (oftest skiftes man fra år til år). det skal du ikke spørge om lov til hos den anden forælder, uanset om du er samværsforælder eller bopælsforælder. ligger der en afgørelse, der begrænser eller ophæver samvær med jeres børn i udlandet, må du “nøjes med” at holde ferie på lolland eller andre steder herhjemme i danmark, eller i de øvrige nordiske lande.

skal jeg spørge den anden forælder om lov til at holde efterårsferien med vores delebørn i udlandet, når jeg har forældremyndigheden alene?

nej. du må gerne rejse ud af vores land med jeres børn – uden den anden forælder skal være enig i din gøren.

jeg har ikke del i forældremyndigheden, men jeg har en samværsafgørelse – må jeg rejse til udlandet med vores delebørn i efterårsferien?

nej. samværsafgørelsen giver dig kun ret til samvær i danmark og i de øvrige nordiske lande. hvis du ønsker at rejse til udlandet med jeres børn i efterårsferien, skal du have samtykke til det fra forældremyndighedsindehaveren. støder du hovedet imod en mur, kan du kontakte familieretshuset. der bliver ofte givet tilladelse til en ferie eller familiebesøg i udlandet (medmindre der er en risiko for børnebortførelse). det anses nemlig for at være en naturlig vel af familielivet at rejse sydpå.

vi er ikke enige om forældremyndigheden – må jeg så rejse til udlandet med vores delebørn i efterårsferien?

hvis du kan få samtykke fra den anden forælder, så ja. kan du ikke det, kan du kontakte familieretshuset og bede om tilladelse.

er i “kun” uenige om selve udlandsrejsen, og ikke om hvem der skal have forældremyndigheden i fremtiden, skal du ikke have samtykke fra den anden forælder, eller familieretshuset til rejsen.

med disse ord, vil jeg ønske dig og din familie et rigtig godt efterår. har du brug for at vide mere om reglerne, end det jeg har skrevet om her, er du velkommen til at maile til mig på [htr@forumadvokater.dk](mailto:htr@forumadvokater.dk), eller ringe til mig på [53 73 71 79](tel:+4553737179).
002a8366d07d227d25588bd09cf0ae22
behandlings- og livstestamente
forumadvokater.dk
2020.10
### hvis du bliver alvorligt syg og ikke kan give besked om din holdning til behandling, skal lægerne følge dine ønsker i dit behandlingstestamente


fra 1. januar 2019 kan du oprette det, man kalder et behandlingstestamente. et behandlingstestamente omhandler udelukkende dine ønsker om fravalg af behandling, hvis du skulle komme i en situation, hvor du ikke længere er i stand til at udtrykke din holdning til en behandling.

det er derfor ikke det samme som et testamente.

med et behandlingstestamente gør du klart for læger, sundhedspersonale og dine pårørende, om du vil fravælge behandling i nogle bestemte situationer — nemlig:

livsforlængende behandling, hvis du er såkaldt uafvendeligt døende. det vil sige, at døden forventes at indtræde inden for dage eller uger.

livsforlængende behandling, hvis du, på grund af svær invaliditet, varigt vil være ude af stand til at tage vare på dig selv fysisk og mentalt.

behandling, som kan føre til din overlevelse, men hvor de fysiske konsekvenser af sygdommen eller af behandlingen kan være meget alvorlige og lidelsesfulde.

du kan desuden tilkendegive i behandlingstestamentet, at du ikke ønsker at modtage behandling med brug af tvang efter "lov om anvendelse af tvang ved somatisk behandling af varigt inhabile".

det betyder, at du — som udgangspunkt — ikke vil kunne gives livsforlængende behandling ved brug af tvang.

selv om du har oprettet et behandlingstestamente, er det stadig vigtigt, at du taler med din læge om ønsker vedrørende livsforlængende behandling, herunder hjertestop — og at et eventuelt ønske om fravalg af genoplivning bliver journalført.

det kræver nemlig en lægelig vurdering for, at behandlingstestamentet skal træde i kraft, og den vurdering er der ikke altid tid til i en akut situation, fx ved hjertestop.

hvis ikke dit ønske fremgår af din journal, har sundhedspersonalet pligt til genoplivning.

**hvornår gælder behandlingstestamente?**
så længe du er ved bevidsthed og selv kan kommunikere dine ønsker til behandling, er det naturligvis dine aktuelle ønsker, der gælder.

**sådan opretter du behandlingstestamente**
behandlingstestamentet skal oprettes digitalt og opbevares i et elektronisk register i sundhedsdatastyrelsen.

det er dog muligt at oprette et behandlingstestamente manuelt, hvis man ikke har mulighed for at anvende digital selvbetjening.

**fortæl det til dine nærmeste**
husk altid at fortælle dine nærmeste, hvis du opretter et behandlingstestamente.

**hvis du fortryder**
du kan altid fortryde behandlingstestamentet. et behandlingstestamente kan til enhver tid ændres eller tilbagekaldes. det kan gøres elektronisk eller ved at kontakte sundhedsdatastyrelsen.

opret behandlingstestamente på sundhed.dk ved at logge ind med nemid

**forskellen på livstestamente og behandlingstestamente**
et behandlingstestamente giver langt større mulighed for selvbestemmelse end et livstestamente. hvis man allerede har et livstestamente og ønsker at udvide sine ønsker om fravalg af behandling, skal man oprette et behandlingstestamente, da livstestamentet ikke automatisk bliver omlagt til et behandlingstestamente efter 1. januar 2019.

**livstestamenter**
livstestamenter, som er oprettet i livstestamenteregisteret inden 1. januar 2019, er fortsat gyldige.

et livstestamente kan udelukkende indeholde tilkendegivelser om, at man ikke ønsker livsforlængende behandling i en situation, hvor man enten er uafvendeligt døende eller hvor sygdom, fremskreden alderdomssvækkelse, ulykke, hjertestop el.lign. har medført så svær invaliditet, at man varigt vil være ude af stand til at tage vare på sig selv fysisk og mentalt.

det er udelukkende fravalget af livsforlængende behandling som uafvendeligt døende, som skal følges af sundhedspersonen, mens ønsket fravalg af livsforlængende behandling som svært invalideret kun er vejledende for sundhedspersonen og skal indgå i dennes overvejelser om behandling.
d31dc197e159a8533df3e2fc3116e24b
må en medarbejder hemmeligt optage samtale med arbejdsgiver?
forumadvokater.dk
2020.10
højesteret har taget stilling til dette spørgsmål. der deltog ni højesteretsdommere ved sagens behandling (normalt deltager fem).

spørgsmålet var, om arbejdsgiveren havde været berettiget til at bortvise medarbejderen (a), fordi a under et møde havde kastet med en computermus, eller fordi a uden de andre mødedeltageres viden havde lydoptaget mødet.

højesteret fandt, at kastet med computermusen under de foreliggende omstændigheder ikke kunne anses for en tilstrækkeligt alvorlig misligholdelse af ansættelsesforholdet til at begrunde bortvisning eller opsigelse.

om lydoptagelsen udtalte højesteret, at vurderingen af, om en ansats lydoptagelse af en samtale med sin arbejdsgiver uden dennes viden udgør en misligholdelse af ansættelsesforholdet, må bero på en konkret afvejning af hensynet til den ansatte over for hensynet til arbejdsgiveren og andre berørte.

der må bl.a. lægges vægt på formålet med og baggrunden for optagelsen, herunder om den ansatte havde særlig anledning til at sikre sig bevis for en tilsidesættelse af sine rettigheder. det må endvidere indgå, hvilke oplysninger den ansatte forventede eller hav¬de til hensigt at optage, herunder om der er tale om oplysninger om rent private forhold eller oplysninger, som bør være fortrolige af hensyn til virksomheden eller andre.

denne vurdering førte til, at hverken as lydoptagelse eller den efterfølgende anvendelse af den var en misligholdelse af hans ansættelsesforhold. optagelsen kunne derfor ikke begrunde bortvisning og heller ikke opsigelse.

a havde herefter krav på erstatning svarende til løn i opsigelsesperioden og feriepenge samt godtgørelse efter funktionærlovens § 2 b, som blev fastsat til en måneds løn.

kommentar: en principiel sag, hvor læringen er, at hemmelig lydoptagelse kan være i orden, men underforstået: det vil ikke i alle tilfælde være i orden at optage i hemmelighed. det vil – efter omstændighederne – kunne være illoyal adfærd, der kan føre til bortvisning. så blev vi så kloge og måske vi skal bruge en gammel erkendelse: er du i tvivl om hvorvidt du må gøre noget, så lyt til din mavefornemmelse. i den konkrete sag tror jeg medarbejderen har været sikker på, at dette var sidste mulighed og i orden.
1dad82a6b604cc1567641dbaf0797de2
skilsmisserne boomer
forumadvokater.dk
2020.10
skilsmisserne boomer efter sommerferien. flere tager lige ferien med, for børnenes skyld. når ferien er slut, melder hverdagen sig. skilsmissen har ofte været under opsejling længe.

at blive skilt er et hårdt, men for nogle, nødvendigt skridt her i livet. især når der er børn involveret. familieadvokat helene treschow hjælper mange delebørnsfamilier med at få styr på de svære ting i livet, og sætter en ære i at gøre en forskel for de mennesker, hun møder på sin vej.

selvom travlheden efter sommerferieperioden er ved at melde sig på advokatkontoret, opfordrer helene folk til at henvende sig angående deres skilsmisse.

få et gratis telefonisk råd af helene i hele august måned.

helene kan træffes på telefon [53 73 71 79](tel:+4553737179). du kan også trygt maile til helene på [htr@forumadvokater.dk](mailto:htr@forumadvokater.dk), hvis du foretrækker at få et råd på mail.
23f91b2dbd9f808c2d8b0a21ae84a422
markedsføringssag mellem tdc og tele2 - sø- & handelsrettens dom af 5. oktober 2005
forumadvokater.dk
2020.10
dommen vedrørte en sag, som tdc anlagde mod tele2 i anledning af, at tele2 i marts 2004 omtalte nogle prisændringer, som tdc havde varslet, i sit nyhedsbrev til cirka 170.000 kunder.


sagen er interessant, fordi den - naturligvis på et meget konkret grundlag - bidrager til at fastlægge grænserne for, hvorledes man i henhold til markedsføringslovens bestemmelser kan omtale sine konkurrenter.


nærmere bestemt nedlagde tdc under sagen følgende påstande:


1.  

det forbydes tele2 at gøre markedsføringsmæssig brug af følgende udsagn:


- tdc´s prisstigninger - et ulØst mysterium  

- tdc slår til med prisstigninger, der når nye fantastiske højder  

- tdc prisstigninger på 30 - 60 % eller over 100 %... tænk hvis det var hos din købmand - ville du så stadig handle der? næppe!  

- alene på ekstra service som f.eks. vis nummer vrider tdc årligt ca. 40 millioner kr. mere ud af den danske befolkning, som intet kan gøre  

- hvilke nye udgifter har tdc fÅet? mange af de nye prisstigninger sker på automatiske tjenester. priserne burde faktisk falde i takt med den teknologisk(e) udvikling, men sådan går det ikke, når man har monopol. ser man på de områder, hvor der er fri konkurrence (f.eks. på mobilmarkedet) stiger tdc´s priser nemlig ikke - nej de falder.  

- hvad skal tdc bruge alle de ekstra penge fra den danske befolkning til? vil tdc´s øgede indtægter blive brugt til at mindske konkurrencen på telemarkedet yderligere? ved f.eks. opkøb af mindre teleselskaber som telmore eller til at blokere for den fri konkurrence på adsl-området. kun tdc´s ejere i usa kender svaret.  

- eksempler pÅ prisstigninger; som rammer tdc`s kunder men desvÆrre ogsÅ i nogle tilfÆlde tele2`s kunder  

- vi kÆmper videre. vi beklager, at disse monopol-forhold også kommer til at ramme nogle af tele2´s kunder, men vi lover at kæmpe videre og aldrig acceptere, at tdc har frit spil


2.  

tele2 skal anerkende at have overtrådt markedsføringslovens §§ 1, 2 og 2a og varemærkelovens § 4 ved at have gjort markedsføringsmæssig brug af udsagnene i påstand 1.


3.  

tele2 skal berigtige udsagnene i påstand 1, principalt ved at foranledige at en af tdc foreslået tekst bliver gjort tilgængelig i 30 dage på www.tele2.dk og udsendt pr. brev til modtagerne af tele2 nyt marts 2004, subsidiært på en måde og i et omfang fastsat af retten.


4.  

tele2 skal betale 1 mio. kr. med procesrente af 500.000 kr. fra sagens anlæg den 25. maj 2004 og af 500.000 kr. fra indgivelse af replik den 19. august 2004.


5.  

tele2 idømmes straf af bøder.


sø- & handelsretten gik – på grundlag af parternes anbringender og procedure – ind i en meget konkret bedømmelse af samtlige påstande og disses enkelte led og dele. retten fastslog indledningsvis, at det forhold, at selskabets navn også fungerer som dets varemærke, ikke i sig selv kan afskære andre erhvervsdrivende fra offentlig omtale af selskabets forhold under anvendelse af dette navn. påstanden om overtrædelse af varemærkelovens § 4 kunne retten derfor ikke være enig i.


retten bemærkede endvidere, at der ved bedømmelsen af, om tele2 havde overskredet grænserne for omtale af sin konkurrent, måtte tages hensyn til den særegne konkurrencesituation på det danske telemarked, hvor tdc ikke blot er langt den største virksomhed, men tillige ejer af det fastnet, som de øvrige aktører på markedet er afhængige af. retten lagde således blandt andet vægt på, at tdc – kort før tele2´s udsendelse af nyhedsbrevet – ensidigt havde varslet de prisændringer, som tele2 omtalte og at dette var sket uden, at der forinden var givet tele2 mulighed for at redegøre for sit syn på disse prisændringer.


ved gennemgangen af de enkelte udsagn nåede retten frem til, at en ikke uvæsentlig del af disse rent faktisk var korrekte – men at mange af udsagnene omvendt var fremsat i en sprogbrug, der – med rettens ord – var utilbørlig, subjektiv, miskrediterende, nedladende og generende over for tdc.


sammenfattende nåede retten frem til, at det skulle forbydes tele2 at gøre markedsføringsmæssig brug af følgende udsagn:


- et ulØst mysterium  

- tdc slår til med prisstigninger der når nye fantastiske højder  

- tænk hvis det var hos din købmand – ville du så stadig handle der? næppe!  

- vrider tdc årligt  mere ud af den danske befolkning, som intet kan gøre  

- sådan går det ikke, når man har monopol.  

- hvad skal tdc bruge alle de ekstra penge fra den danske befolkning til? vil tdc`s øgede indtægter blive brugt til at mindske konkurrencen på telemarkedet yderligere? ved f.eks. opkøb af mindre teleselskaber som telmore eller til at blokere for den fri konkurrence på adsl-området. kun tdc´s ejere i usa kender svaret  

- vi beklager, at disse monopol-forhold også kommer til at ramme nogle af tele2´s kunder, 


samt at brugen af disse udsagn i øvrigt udgjorde en overtrædelse af markedsføringslovens § 2, stk. 2 og § 2a, stk. 2, nr. 3 og 5. herudover blev tele2 i henhold til parternes aftale idømt en bod på kr. 100.000,00 (mod påstået af tdc 1 million) samt dømt til at lade domskonklusionen offentliggøre på sin hjemmeside i 30 dage.


5b29dd9bcb53b4b55d4ff8aa7031468c
slægtsnavne beskyttet efter navneloven
forumadvokater.dk
2020.10
slægtsnavne beskyttet efter navneloven er også beskyttet mod uberettiget registrering af domænenavne, der er ligelydende eller dog forvekslelige med slægtsnavnet.


afgørelsen viser, at slægtsnavne, der er beskyttet efter navneloven, også er beskyttet imod uberettiget brug af navnet som domænenavn. hvorledes brugen udmønter sig, er principielt af underordnet betydning.


en klager, s, der bar det beskyttede efternavn christophersen, indgav klage over, at en it-konsulentvirksomhed, m, havde registreret domænenavnet christophersen.dk. m oplyste overfor klagenævnet, at registreringen havde fundet sted for, at enhver med retmæssig forbindelse til navnet christophersen kunne erhverve sig en adgang til såvel en e-mailadresse fornavn@christophersen.dk)">(fornavn@christophersen.dk) som et subdomænenavn (www.fornavn.christophersen.dk). der skulle dog i alle tilfælde betales et vist årligt beløb for, at erhverve en sådan adgang.


m havde i de forløbne år registreret en del navne med henblik på samme administrationsopgave. m anså ikke registreringen som værende i strid med navneloven og mente, at alle i en familie med et beskyttet navn på denne måde fik lige meget ret til navnet. der var dog ingen kontrol med, at det alene var retmæssige bærere af navnet christophersen, der erhvervede adgang til mailadresser eller subdomænenavne.


m gjorde gældende, at der ikke var tale om et beskyttet navn efter navneloven, hvorfor adgangen til at benytte navnet stod enhver frit for. såfremt navnet måtte antages at være beskyttet, kunne brugen af det i hvert fald ikke være uberettiget, idet registreringen ikke kunne sammenlignes med det forhold, at en anden person uberettiget benyttede et beskyttet navn.


klagenævnet fandt, at der er under 2000 personer i danmark, der bærer navnet christophersen, hvorfor navnet er beskyttet efter navneloven. m kunne ikke godtgøre, at have ret til at benytte navnet, og den afsætning af e-mailadresser og subdomænenavne der fandt sted, fandtes at udgøre en uberettiget brug af navnet.


anvendelsen af christophersen.dk var desuden egnet til at skabe forveksling mellem m og s slægt, og da s havde en væsentlig interesse i at forhindre den uberettigede brug af navnet, var ms registrering og benyttelse heraf krænkende overfor s.


m blev forpligtet til at overføre rettighederne i forbindelse med registreringen til s.


(klagenævnet for domænenavne 29. juni 2007)


kommentar:


navneloven beskytter slægtsnavne, der bæres af under 2000 personer i danmark. har et slægtsnavn én gang været uden beskyttelse, kan det ikke senere opnå beskyttelse efter loven, blot fordi den almindelige anvendelse af navnet er blevet indskrænket.


familiestyrelsen registrerer og offentliggør en gang årligt de slægtsnavne, der efter loven er beskyttede. denne liste udarbejdes med udgangspunkt i tal fra danmarks statistik. til tider kan en årlig opdatering dog vise sig ikke at være tilstrækkelig. i tilfældet christophersen, gik klagenævnet ind og vurderede – formentlig efter tal fra danmarks statistik – om navnet var eller burde være beskyttet.


hvis et navn er beskyttet følger det af navneloven, at navnet ikke kan tages af andre.


denne formulering udlagde m som udtryk for, at der blot ikke måtte være andre personer der bar navnet. det er korrekt, at navnet ikke må bæres af andre personer, men beskyttelsen stopper ikke her. klagenævnet mente, at enhver benyttelse af navnet måtte falde under beskyttelsen efter navneloven.


loven beskytter med andre ord mod enhver uberettiget benyttelse – hvad enten navnet tages af en person, en hjemmeside, et firma eller noget helt tredje.

