876e52e13062f0ec9a8bf640b88e61be
jeg vil skilles
forumadvokater.dk
2020.10
[fusion\_builder\_container hundred\_percent="no" equal\_height\_columns="no" menu\_anchor="" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" background\_color="" background\_image="" background\_position="center center" background\_repeat="no-repeat" fade="no" background\_parallax="none" parallax\_speed="0.3" video\_mp4="" video\_webm="" video\_ogv="" video\_url="" video\_aspect\_ratio="16:9" video\_loop="yes" video\_mute="yes" overlay\_color="" video\_preview\_image="" border\_size="" border\_color="" border\_style="solid" padding\_top="" padding\_bottom="" padding\_left="" padding\_right=""][fusion\_builder\_row][fusion\_builder\_column type="1\_1" layout="1\_1" background\_position="left top" background\_color="" border\_size="" border\_color="" border\_style="solid" border\_position="all" spacing="yes" background\_image="" background\_repeat="no-repeat" padding\_top="" padding\_right="" padding\_bottom="" padding\_left="" margin\_top="0px" margin\_bottom="0px" class="" id="" animation\_type="" animation\_speed="0.3" animation\_direction="left" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" center\_content="no" last="no" min\_height="" hover\_type="none" link=""][fusion\_text columns="" column\_min\_width="" column\_spacing="" rule\_style="default" rule\_size="" rule\_color="" hide\_on\_mobile="small-visibility,medium-visibility,large-visibility" class="" id="" animation\_type="" animation\_direction="left" animation\_speed="0.3" animation\_offset=""]

godt nytår og velkommen til et nyt år, som i mange familier starter med en skilsmisse. januar er én af de måneder på året, hvor flest par med børn går fra hinanden. det er en livskrise, hvor du som forælder vil støde på begreber, paragraffer og procedurer, som kan gøre rodet indeni større. denne guide er koncentreret om det, der ofte fylder aller mest – jeres børns bopæl.

er i enige om, hvem af jer der skal være bopælsforælder, og hvem af jer, der skal være samværsforælder er det en rigtig god idé at få skrevet jeres aftale ned. på familieretshusets hjemmeside kan i finde en blanket, som i med fordel kan udfylde.

har i fælles forældremyndighed, er det også muligt at aftale, at i skal have delt bopæl. gør i det, er i begge bopælsforældre. en delt bopæl har kun betydning for jer indbyrdes. delt bopæl har ikke betydning udadtil, eksempelvis i forhold til udbetaling af offentlige ydelser til børnene, og jeres børn kan efter cpr-loven stadig kun have én folkeregisteradresse.

er det svært at nå til enighed om, hos hvem af jer børnene skal have bopæl, har jeres børn automatisk delt bopæl i tre måneder (hvis i har fælles forældremyndighed). det gælder dog ikke, hvis i begge flytter fra det fælles hjem, eller der er andre vigtige hensyn, som taler imod. det kan være bekymring for vold, seksuelle krænkelser, eller andre forhold, der påvirker jeres børns trivsel. er der  sådanne hensyn, kan i starte en sag om bopæl i familieretshuset indenfor de første tre måneder, efter i er gået fra hinanden.

den af jer, der er bopælsforælder, kan selv træffe beslutninger om overordnede forhold i jeres børns daglige liv. har i delt bopæl, skal i begge være enige om sådanne overordnede forhold i jeres børns daglige liv. overordnede forhold kan være, hvor jeres børn skal gå i daginstitution (vuggestue, børnehave), om jeres børn skal gå til skolepsykolog eller modtage børnesagkyndig rådgivning, og flytning indenlands.

overvejer du at flytte fra jeres fælles hjem? som udgangspunkt kan du ikke flytte jeres børns folkeregisteradresse uden accept fra den anden forælder, hvis i har fælles forældremyndighed. da i automatisk har delt bopæl, kan du også først begynde en sag i familieretshuset om at blive bopælsforælder efter tre måneder. har du alligevel besluttet at flytte, vil du stadig have mulighed for at blive bopælsforælder - men du skal være opmærksom på, at tiden der går, kan gøre det mere vanskeligt. det er tit en fordel at involvere en dygtig  familieadvokat, inden du flytter fra en fælles bolig, eller i hvert fald hurtigst muligt.

husk at en ordning først bliver rigtig god for jeres børn, når i begge bakker op om den. har du brug for personlig rådgivning, støtte og sparring i øjenhøjde, så er du velkommen til at kontakte mig på mit direkte telefonnummer [53737179](tel:53737179), eller på mail: [htr@forumadvokater.dk](mailto:htr@forumadvokater.dk).

*[af helene treschow](https://forumadvokater.dk/medarbejdere/helene-treschow/)*

[/fusion\_text][/fusion\_builder\_column][/fusion\_builder\_row][/fusion\_builder\_container]
f10462b6b4ee4065bc56f5f32122e031
“førstehjælp” til delebørnsfamilier
forumadvokater.dk
2020.10
som familieadvokat står jeg tit på 1. række, når der opstår udfordringer i delebørnsfamilier. jeg ser ofte, at udfordringerne hurtigt kan blive til en stor, ofte unødig konflikt. en konflikt der begynder at fylde mere i hverdagen, end hvad godt er – for både delebørnene og deres forældre. for man skal huske på, at når noget er blevet alvor for de voksne, så er det også blevet alvor for børnene. nogle uenigheder var muligvis aldrig blevet til så stor alvor, hvis forældrene kendte svaret.

egentlig burde alle delebørnsfamilier som led i et samlivsbrud få udleveret en ”kørevejledning”. en kørevejledning der kan give svar på en masse af de spørgsmål, de vil støde på i dagligdagen som delebørnsfamilie. her kommer et uddrag fra det virkelige liv. måske det kan hjælpe lidt på vej til det gode samarbejde.

“må min 5-årige søns far klippe vores søn under samvær”?

mor og far har fælles forældremyndighed. sønnen bor hos mor. sønnen var sendt på samvær hos far. da sønnen kom hjem efter samvær, havde far klippet ham meget korthåret. må far det uden samtykke fra mor? ja. klipning må høre under dagligdags beslutninger, som kan træffes af den, som barnet opholder sig hos. faderen har derfor ikke gjort noget juridisk forkert ved at klippe sønnen.

“skal far godkende, at jeg tager på ferie i udlandet med vores barn”?

mor og far har fælles forældremyndighed, og barnet bor hos mor. far skal ikke godkende, at mor tager barnet med på ferie i udlandet.

“kan jeg bestemme, at vores datter skal henvises til børnepsykolog”?

der er fælles forældremyndighed, og datteren bor hos mor. mor ønsker, at datteren skal henvises til udredning hos børnepsykolog. far er ikke enig. mor kan som bopælsforælder træffe beslutning om videre henvisning til børnepsykolog – uden fars samtykke.

“skal vi være enige i valg af børnehave og skole”?

der er fælles forældremyndighed, og barnet har bopæl hos mor. mor kan som bopælsforælder selv vælge daginstitution (dagpleje, vuggestue, børnehave) til barnet. faderen skal være enig i valget af skoleretning, f.eks. om det skal være en privat skole eller en kommunal skole, men ikke i valget af den konkrete skole.

”kan mor melde vores dreng ud af børnehave og i skole, når far ikke ønsker dette”?

mor og far er uenige omkring, hvorvidt deres 5-årige skal starte i skole eller ej. de har fælles forældremyndighed, og barnet har bopæl hos mor. mor kan selv melde barnet ind i den kommunale skole og melde barnet ud af børnehaven, uden fars samtykke.

til sidst vil jeg sige – “vælg jeres kampe med omhu”. jeg ved, at det kan være lettere sagt end gjort, så har du brug for guidance, er du hjertelig velkommen til at kontakte mig. jeg hjælper ofte delebørnsforældre med at navigere igennem alle mulige slags spørgsmål. det er vigtigt for mig at give ekstra råd med på vejen, inden skaden sker.

som familieadvokat igennem mere end 10 år (og mor til tre), har jeg stor ekspertise i spørgsmål omkring børn, herunder i forhold til forældremyndighed, bopæl, samvær og bidrag. min e-mailadresse er htr@forumadvokater.dk, og mit direkte tlf.nr. er 46 38 03 89.
32924552bd9be92f8508abf374a6a140
pas i delebørnsfamilier
forumadvokater.dk
2020.10
det er desværre ikke en usædvanlig situation i delebørnsfamilier, at den ene forælder ikke vil udlevere barnets pas til den anden, eller underskrive en ansøgning om pasudstedelse. jeg har igennem årene snakket med mange, der står i de situationer, og her kommer derfor en køreplan for, hvad du som forælder kan gøre, hvis du står i, eller havner i den situation.

har jeres barn et pas… når jeres barn har et pas, så følger passet som udgangspunkt jeres barn. nægter den ene af jer at udlevere jeres barns pas, kan fogedretten være behjælpelig med at få det udleveret. er det samværsforælderen, der ønsker passet udleveret, er det naturligvis en forudsætning, at denne har ret til at tage jeres barn med ud af landet.

har jeres barn ikke et pas, og har du forældremyndigheden alene… hvis i ikke har fælles forældremyndighed, kan bopælsforælderen alene ansøge om at få udstedt et pas til jeres barn, uden samværsforælderen skal underskrive eller give samtykke til pasudstedelsen.
har jeres barn ikke et pas, og har i fælles forældremyndighed… hvis i har fælles forældremyndighed, skal i begge som udgangspunkt skrive under på ansøgningen om pas. kan du ikke få den anden forælders underskrift, skal du gøre følgende - og jeg vil anbefale, at du snart igangsætter processen, da sagsbehandlingen kan tage et stykke tid:

ansøgningen om pas skal afleveres til borgerservice i din kommune, og du skal have jeres barn med, når du afleverer pasansøgningen. du skal også medbringe jeres barns originale dåbs-, navneattest eller fødselsattest, dit barns sundhedskort og et pasbillede.
ansøgningen om pas vil i første omgang blive afvist, fordi den ikke er underskrevet af jer begge. kommunen vil spørge, om pasansøgningen opretholdes, og det bekræfter du så.

herefter vil kommunen sende ansøgningen videre til politiet. du skal dokumentere, at du har forsøgt at få den anden forælder til at skrive under på ansøgningen om pas til jeres barn. det er en godiidé også at medbringe en kopi af de mails eller sms´er, du har sendt til den anden forælder, når du går til borgerservice. denne dokumentation kan få ret stor betydning for politiets villighed til at tillade udstedelse af pas til jeres barn. har du ikke dokumentationen i orden, så prøv derfor en gang mere at sende den anden forælder en sms eller mail, eller et anbefalet brev, hvor du en sidste gang beder denne underskrive ansøgningen om pas, eller begrunde hvorfor, han/hun ikke vil det.

politiet kan altså give tilladelse til, at der udstedes et pas til jeres barn, selvom den anden forælder ikke har givet samtykke til det. i praksis vil den anden forælder blive hørt om, hvad årsagen er til, at vedkommende ikke vil give samtykke til, at jeres barn får udstedt et pas. har forælderen ikke en fornuftig forklaring på det, vil politiet formentlig give tilladelse til, at jeres barn får udstedt et pas. om jeres barn ender med at få udstedt et pas, uden den anden forælders underskrift, er altså politiets beslutning. så det er en god idé at få styr på passet, inden der bestilles sommerferie.

jeg håber, at denne køreplan kan hjælpe lidt i nogle delebørnsfamilier, så i forhåbentlig kan komme på sommerferie. har du brug for at vide mere om juraen i delebørnsfamilier, er du velkommen til at maile til mig på htr@forumadvokater.dk, eller ringe til mig på dir.tlf. 46380389.
7f2a7529467065d0d36bb113b39f8b19
må jeg tage vores børn med til udlandet på sommerferie?
forumadvokater.dk
2020.10
hvis du overvejer at rejse ud af danmark med jeres børn på sommerferie, skal du sikre dig, at det kan ske lovligt. 

sommeren er på vej, og mange glæder sig til den sommerferie, der venter lige rundt om hjørnet. flere har allerede planlagt sommerferien, mens andre drømmer. mine to ældste børn vil ud og flyve, mens den yngste vil til lalandia. i nogle delebørnsfamilier bliver børnenes og de voksnes drømme om sommerferien afløst af fortvivlelse og konflikter. især hvis samarbejdet om børnene i forvejen er svært.

for selvfølgelig må du tage jeres børn med til f.eks. lalandia, og i må også flyve dertil. men må du tage jeres delebørn med til udlandet på sommerferie? læs med her og få svar på, hvad der gælder for jer.

har i fælles forældremyndighed? ja så må i rejse til udlandet med jeres børn... har i fælles forældremyndighed, kan i begge rejse med jeres børn til udlandet i de uger, i har sommerferie/samvær med børnene. du skal ikke spørge den anden forælder, og det kræver heller ikke tilladelse fra familieretshuset. en samværsforælder (den der ikke har barnets adresse registreret hos sig), kan altså på lige fod med en bopælsforælder rejse med børnene til udlandet i sommerferien. medmindre der ligger en afgørelse, der begrænser eller ophæver retten til samvær med børnene i udlandet.

har den ene af jer forældremyndigheden alene… har du forældremyndigheden alene, kan du rejse til udlandet med jeres børn uden den anden forælders samtykke. har du ikke (del i) forældremyndigheden, men samværsafgørelse, giver denne afgørelse kun ret til samvær i danmark og i de øvrige nordiske lande. Ønsker du sommerferie i udlandet med jeres børn skal du indhente samtykke fra forældremyndighedsindehaveren.

kan du ikke få et samtykke, kan du rette henvendelse til familieretshuset med anmodning om, at de tager stilling til, om du må rejse med børnene til udlandet. ofte vil der blive givet tilladelse til, at jeres børn må tage med på en ferie eller et familiebesøg i udlandet, fordi det betragtes som en naturlig del af familielivet at rejse til udlandet. medmindre der er en aktuel risiko for bortførelse af børnene. 

er i uenige om forældremyndigheden? et hvert tiltag som bringer spørgsmålet om forældremyndighed i spil bevirker, at der skal være samtykke fra den anden forælder til, at du må holde sommerferie i udlandet med børnene. kan du ikke få samtykke, kan du kontakte familieretshuset og søge om tilladelse til, at du kan tage børnene med til udlandet på ferie i en kortere periode.

er i ”kun” uenige om selve udlandsrejsen i sommerferien, og ikke om hvem der skal have forældremyndigheden i fremtiden, skal du ikke have samtykke fra den anden forælder. du skal heller ikke søge om tilladelse fra familieretshuset til at rejse til udlandet. i den situation er forældremyndigheden nemlig ikke bragt i spil.

med disse ord vil jeg ønske dig og din familie en rigtig dejlig sommerferie. har du brug for at vide mere om juraen i delebørnsfamilier, er du velkommen til at maile til mig på htr@forumadvokater.dk, eller ringe til mig på dir.tlf. 46380389.
473b693af3ae896d27c2e928265bc019
Ægtefællers pensionsrettigheder - nye regler fra 1. januar 2007
forumadvokater.dk
2020.10
overblik over loven

 1. loven træder i kraft den 1. januar 2007
 2. den omfatter kun mennesker, der er gift
 3. den bliver kun relevant ved død, separation eller skilsmisse
 4. efter den 1. januar gælder tommelfingerreglen "pensionen følger personen", dvs. ingen rimelige pensioner skal deles, men kan udtages forlods
 5. en rimelig pension svarer til hvad der kan forventes, eller er almindelig, blandt andet i forhold til personens job, uddannelse, løn og indbetalingsmønster
 6. hvis der er sparet ekstra op til pension hos den ene ægtefælle, skal den pension deles mellem ægtefællerne
 7. der gives mulighed for et kompensationsbeløb, hvis den ene ægtefælle bliver urimeligt stillet efter en skilsmisse. der findes to kompensationstyper:
 8. fællesskabskompensationen kan blive aktuel, hvis den ene ægtefælle af hensyn til familien har været uden for arbejdsmarkedet, haft orlov eller været på deltid og dermed har lidt et pensionstab
 9. rimelighedskompensationen kan blive aktuel, hvis den ene ægtefælle stilles urimeligt fordi den anden kan udtage sin fulde pension uden at skulle dele.
 10. betingelsen her er, at ægteskabet har varet i over ca. 15 år.
 11. Ægtefæller kan både før og efter 1. januar 2007 lave en ægtepagt om deling af kapital- og ratepensioner
 12. fra 1. juli 2006 kan disse ægtepagter tinglyses.

 
baggrund

folketinget har vedtaget en lov om, hvordan pensioner skal behandles, når en ægtefælle dør, og når ægtefæller skal separeres eller skilles.
loven hedder lov nr. 483 af 7. juni 2006: pensionsrettigheders behandling ved død samt separation og skilsmisse. loven gælder for de separationer og skilsmisser, der meddeles efter den 1. januar 2007.

pensionen følger personen

helt overordnet betyder loven, at efter 1. januar 2007 tilhører enhver pension den person, hvis navn står på opsparingen. sådan har det stort set altid været med f.eks. arbejdsmarkedspensioner og overenskomstaftalte pensioner. det nye er, at det fra årsskiftet også gælder for rate- og kapitalpensioner. fremover bliver rate- og kapitalpensioner som udgangspunkt ikke delt i en eventuel skilsmisse.

loven har altså først og fremmest indflydelse på de ægteskaber, hvor der er en eller flere rate- eller kapitalpensioner.

her og nu! nogle gode råd til hvad du skal gøre i overgangsperioden

da loven træder i kraft 1. januar 2007, er der en overgangsperiode, hvor du kan få kigget på dine pensionsforhold.

her er nogle spørgsmål, der kan hjælpe dig i gang:

1. har du eller din ægtefælle en rate- eller kapitalpension?

hvis ja, så bør i sammen find ud af, i hvis navn den står. kontakt evt. jeres bank- eller pensionsrådgiver.
hvis nej, så har denne lov ikke umiddelbart nogen betydning for dig. alligevel er det en god idé at få et overblik over dine pensionsforhold.

2. Ønsker i i tilfælde af skilsmisse efter 1. januar 2007 fortsat at dele pensionen?

hvis ja, så kan i aftale dette ved en ægtepagt.
hvis nej, så skal i blot være opmærksomme på, at efter 1. januar 2007 tilhører opsparingen den person, i hvis navn den er oprettet.

3. overvejer du skilsmisse?

hvis ja, så skal du vide, at hvis du indleder en skilsmissesag inden 1. januar 2007, så skal i dele eventuelle rate- og kapitalpensioner. efter 1. januar tilfalder rate- eller kapitalpensionen ham eller hende, hvis navn står på opsparingen. nb! separations- eller skilsmissebegæringer, der er indgivet til statsamtet (eller sager, der er anlagt ved retten) før 1. januar 2007 gælder også. det vil sige, at så længe separations- eller skilsmissesagen er påbegyndt inden årsskiftet, skal i stadig dele de rate- eller kapitalpensioner, der er i ægteskabet.
hvis nej, så er det alligevel vigtigt, at du og din ægtefælle gør jer klart hvilke pensioner, i har i ægteskabet. er der en rate- eller kapitalpension kan i lave en aftale om deling ved eventuel skilsmisse.

yderligere baggrundsstof

mange bekymrer sig ikke synderligt om deres pension i det daglige, men med den nye lov om ægtefællers pensionsrettigheder, der træder i kraft 1. januar 2007, er det nødvendigt at få styr på pensionerne. hvis du skal skilles, skal du være opmærksom på, at pensionsopsparingen ikke længere er med i den pulje, der skal deles, hvis du står i en skilsmissesituation. med den nye lov bliver tommelfingerreglen fremover, at "pensionen følger personen". derfor er det en god ide at få styr på din pension inden skilsmissen, så du ikke kommer i klemme fordi hele jeres pensionsopsparing står i din ægtefælles navn.

ingen pensioner skal deles

loven betyder, at ingen pensionsopsparinger længere skal deles med ens ægtefælle ved skilsmisse. heller ikke kapital- og ratepensioner vil blive delt, som det tidligere er sket. det kan især få konsekvenser for de kvinder, der ikke har sparet så meget pension op i eget navn, fordi de måske har været på deltid eller gået hjemme i en periode.

mulighed for kompensation
hvis i ikke har fået lavet en ægtepagt, og står over for en skilsmisse, er der indlagt et sikkerhedsnet for de mennesker, der bliver meget dårligt stillet i forhold til ægtefællen.

i sådanne tilfælde kan der bliver tale om kompensation. der kan gives rimelighedskompensation, hvis ægteskabet har varet over ca.15 år, og hvis der er meget stor forskel på hvad den ene part har opsparet i forhold til den anden. den anden mulighed er fællesskabskompensation, som kan gives i de tilfælde, hvor konen for eksempel har været helt eller delvist væk fra arbejdsmarkedet af hensyn til familien. kompensationerne udløses dog ikke automatisk. enten skal du lave aftaler om det i skilsmisse-situationen eller via en retssag søge at opnå kompensation. det sikreste er at aftale det nødvendige, mens i er enige.

faq - de typiske spørgsmål om nye regler om ægtefællepension

her er nogle af de spørgsmål, vi oftest møder i forbindelse med den nye lovgivning om behandlingen af ægtefællers pensionsrettigheder på ægtefælleskifte:

ideen med loven er at skabe enkelthed, så der er klare regler for deling af pensioner ved død, separation og skilsmisse. fra den 1. januar 2007 er tommelfingerreglen således, at "pensionen følger personen" og altså, at ingen pensioner automatisk skal deles.

hvad er forskellen mellem de gamle regler og den nye lov?
i dag og frem til den 1. januar 2007 er det praksis, at man deler ratepensioner og kapitalpensioner i tilfælde af død, separation og skilsmisse. de såkaldte løbende livsbetingede pensioner (for eksempel arbejdsmarkedspensioner) har altid været "udelelige", og vil også være det fremover.

gælder loven for alle, der er gift?
ja, loven gælder for alle der er gift. men den bliver særlig vigtig, hvis man skal separeres eller skilles. her er der en vigtig skillelinie, nemlig før og efter den 1. januar 2007, hvor der gælder forskellige regler.

hvilke pensioner kan deles?
efter den 1. januar 2007 skal ingen pensioner deles ved separation eller skilsmisse, medmindre ægtefællerne har indgået ægtepagt med aftaler om en deling.

min mand og jeg har kun sparet op til pension i hans navn. hvad gælder for den pension?
pensionen vil som udgangspunkt ikke skulle deles. er der tale om en kapital- eller ratepension, kan i igennem en ægtepagt aftale, at pensionen fortsat skal kunne deles.

nedenfor kan du læse om lovens muligheder for at kompensere en ægtefælle, der er dårligt stillet i forhold til pensioner.

hvad er en almindelig (rimelig) pensionsordning?
langt de fleste pensionsordninger vil være almindelige. til eksempel kan nævnes, at alle arbejdsmarkedspensioner typisk vil være almindelige ordninger, og at det samme gælder for andre pensionstyper, hvor der betales regelmæssige bidrag af en størrelse, der svarer til ægtefællens økonomiske forhold og forventede pensioneringstidspunkt.

min kone og jeg har kun været gift i 2 år, men har boet sammen i 10 år. vi står nu for at skulle skilles. hvordan skal vores pensioner deles?
ved skilsmisse i et ægteskab, der har varet under ca. 5 år, beholder ægtefællerne hver især deres pensionsordninger og der kan ikke blive tale om deling.

hvilke konsekvenser har loven, hvis en kvinde f.eks. er på deltid nogle år?
i de tilfælde hvor loven gør, at en ægtefælle bliver dårligt stillet pensionsmæssigt, er der mulighed for at kompensere. hvis ægtefællerne i fællesskab har indrettet sig sådan, at f.eks. den ene i en periode har været på nedsat tid under hensyn til børnene og familien ? og dermed har lidt et pensionstab ? kan en fællesskabskompensation komme på tale.

hjælper loven ikke en ægtefælle, der har en meget mindre pensionsopsparing end den anden ægtefælle?
i de tilfælde hvor loven gør, at en ægtefælle bliver dårligt stillet pensionsmæssigt, er der mulighed for at kompensere. hvis den ene ægtefælle vil blive urimeligt stillet fordi den anden ægtefælle kan udtage sin fulde pension uden at skulle dele, vil rimelighedskompensationen komme på tale. det er dog en betingelse, at ægteskabet har varet ca. 15 år eller længere.
db33feb5c6bff797fed08d7f0cb9e01b
derfor bØr papirlØse tÆnke sig om
forumadvokater.dk
2020.10
som advokat hører vi gang på gang: ”ja, vi ved godt, at vi bør gifte os, men vi vil altså ikke gøre det lige nu. vi har travlt, og vi har ikke råd til en dyr fest, og skal vi giftes, så skal det være festligt”.

men – der er grund til at advare. ingen bør leve papirløst uden i hvert fald at kende konsekvenserne. og når vi spørger papirløse: ”hvad sker der, hvis den ene af jer dør i morgen”, så har jeg endnu aldrig mødt et par, der kunne forklare, hvordan længstlevende ville være stillet. hvis den ene samlever dør, bliver det en dobbelt ulykke for den, der bliver ladt tilbage.

og – det er faktisk muligt at indgå ægteskab uden større omkostninger. f.eks. på rådhuset i al hemmelighed. og hvis der senere opstår behov for et kirkebryllup, så kan i få en kirkelig velsignelse og holde en kæmpe gallafest derefter. men adskil jeres fine fornemmelser og principper fra juraen. ellers kan det gå galt. det handler det følgende om. og det er ikke noget, der er opfundet til lejligheden. det er taget ud af den danske hverdag.

et meget typisk eksempel på, hvor det kan gå

søren og gitte bliver forelskede. de flytter sammen og køber et hus i fællesskab. søren er ingeniør og ansat i et stort firma. han har en årsløn på 650.000 kr. gitte er pædagogmedhjælper og tjener 270.000 kr. banken, hvor de får et boliglån, fortæller dem, at de skal ”sikre sig” og får dem til hver især at tegne en krydslivsforsikring i et forsikringsselskab på 400.000 kr. forsikringen tegnes for deres egen skyld, men også for at sikre bankens tilgodehavende.

søren og gitte hæfter nemlig solidarisk for den fælles gæld til kreditforeningen og banken. det betyder, at banken kan kræve det fulde beløb hos hver af dem, hvis betalingsaftalen ikke overholdes.
søren og gitte får en datter, emma. bedsteforældrene synes, at søren og gitte skal gifte sig, men det vil de ikke. det er gammeldags. det binder os for meget. det skal først være, når vi bliver noget ældre. det skal først være en gang, når vi har råd til at holde stort kirkebryllup. argumenterne kan være mange.

søren dør

kort efter emmas to års fødselsdag kører søren galt i sin bil og bliver dræbt. gitte tror, hun er sikret. det fik hun fornemmelsen af, da de tegnede krydslivsforsikringen efter råd fra banken. men hvad er virkeligheden?

kun emma arver

skifteretten udnævner en bobestyrer til at behandle dødsboet. boet, som man kalder alle sørens efterladte ejendele, omfatter sørens halvdel af huset, hans bil og hans andel – ca. halvdelen – af møblerne, hans bankkonti og tre små bankaktier. alt dette skal emma arve. da hun er mindreårig, skal det hele omsættes i rede penge og indsættes i forvaltningsafdelingen i banken, indtil emma bliver 18 år. boafgiften er 15% af det beløb, som ligger ud over det faste bofradrag.

gitte skal købe sørens ejendele af emma

gitte skal fortsætte med at betale udgifterne på huset. hun hæfter jo for gælden, og hun skal nu også betale leje for at bo i dødsboets halve hus. hun vil gerne beholde hus og bil, men så skal hun købe disse aktiver af boet. selv sørens møbler og personlige effekter skal hun betale for at beholde.

hun forsøger at få huset til en lav pris, men bobestyreren forklarer hende, at salg kun kan ske til handelsværdien, fordi emma jo er mindreårig. en skifteværge udpeges til at varetage emmas interesser. skifteværgen skal bl. a. sikre, at der betales fuld pris. huset og indboet skal vurderes til handelspris.

forsikringsbeløbet på 400.000 kr. fra forsikringsselskabet får gitte dog udbetalt. denne forsikring er tegnet af gitte på sørens liv – krydsliv – og er derfor uden afgiftspligt. dette beløb er ikke stort nok til, at gitte kan købe det halve hus og bilen og få råd til at betale terminsydelser til kreditforening og bank. hun må sælge huset.

hvis søren havde oprettet testamente til fordel for gitte

· ville gitte og emma kunne dele sørens halve hus, bil og indbo
· ikke kun emma, men også gitte, skal betale boafgift til statskassen. af hus, bil, indbo m.v. skal der betales 15% udover bofradraget.
· kun krydslivsforsikringen kan gitte beholde uden at dele med emma og uden at betale afgift til staten.

hvis de havde giftet sig som forældrene anbefalede

· ville gitte få en væsentlig større del af boet, dels som boslod, dels som arvelod, og hun ville altid have krav på at få de første 600.000 kr. af boet (tallet reguleres, og udgør i 2014 kr. 710.000, se arvelovens § 11 stk. 2)
· ville gitte have haft mulighed for at sidde i uskiftet bo med emma
· skulle gitte ikke betale boafgift af arven
· ville kun et begrænset beløb, eller intet, skulle bindes i forvaltningsafdeling.
· ville hun have fået tre måneders løn fra sørens arbejdsgiver i henhold til funktionærlovens regler.

ingen arveret mellem ugifte samboende

der er altså ingen arveret mellem ugifte samboende, heller ikke efter to eller flere års samliv. det er vores erfaring at en hel del mennesker tror det modsatte. du må meget gerne hjælpe os med at udrydde den misforståelse.

et testamente giver kun adgang til at dele med et eller flere børn. testamentet dækker ikke livsforsikringer. det er nødvendigt at kontakte forsikringsselskabet for at få en påtegning på policen, hvis samleveren skal have andel heri.

kun ægtefællen, ikke samleveren, kan slippe for at betale boafgift til statskassen.

der er grund til at overveje dette. papirløse har brug for papirer – og de fleste for at gifte sig. hvert år oplever vi at sidde sammen med flere papirløse, der bitterligt fortryder, at de ventede. for længe.

fem punkter til overvejelse

tag en beslutning. få overblik, eventuelt sammen med forum advokater. og gør så noget ved det – for mange har i tidens løb udskudt det for længe. overvej dette:
kender du konsekvenserne – hvad sker der hvis en af jer dør før beregnet? hvad vil det sige at leve uden papirer? er i dækket godt nok ind? kan det gøres bedre?
beslut om i fortsat vil leve papirløst
i alle tilfælde: opret testamente
hvis i gifter jer, så kombiner det med en ægtepagt
hvis i lever papirløst: tegn forsikring og lav en samejekontrakt.

hjælp med at udbrede kendskabet til dette

der er over 300.000 papirløse par uden testamente og uden orden i forsikringsforholdene. langt de fleste papirløse har glemt at anmelde samlivet både til atp og til deres forsikringsselskaber og mange tror fejlagtigt, at de efter to eller fem års samliv arver hinanden. hjælp med at udrydde disse misforståelse. hvis en papirløs dør ”før tid” er det i sig selv alvorligt – men hvis det samtidig betyder et totalt sammenbrud i økonomien, så er det jo ubærligt. ikke mindst fordi der med en smule omtanke og interesse er mulighed for at undgå de værste problemer.

denne artikel ar skrevet af advokat(h) allan ohms – kan kontaktes på ao@forumadvokater.dk eller 46380321