09b46a5d0ec1e48d1c2cac3d671b4b58
spørgsmål 2019-01: en kommune har et spørgsmål vedrørende støj fra en parkeringsplads, der tilhører en dagligvarebutik, men også benyttes af kunder til et apotek og et pizzeria.
referencelaboratoriet.dk
2019.51
kommunen oplyser, at man er i planlægningsfasen og er ved at miljøvurdere området, hvor dagligvarebutikken skal ligge. miljøvurderingen foretages i forbindelse med udarbejdelsen af en lokalplan.

dagligvarebutikken og de to øvrige butikker skal ligge i samme bygning. der er adgang til den fælles parkeringsplads fra én indkørsel fra offentlig vej. der er ikke mulighed for en alternativ indkørsel til apotek og pizzeria, og kunderne til disse deler derfor indkørsel og p-plads med dagligvarebutikken. den langt overvejende del af trafikken til og fra p-pladsen vil blive til dagligvarebutikken. i denne trafik vil også indgå leveringer til dagligvarebutikkens varegård, der kun kan nås via p-pladsen.

 

fra dagligvarebutikken har man modtaget en beregning af støjen fra butikken, der medtager støj fra faste anlæg (kølekompressor og afkast) samt levering af varer og afhentning af affald i varegården. ingen trafik på p-pladsen er medregnet, heller ikke kørslen til og fra varegården med lastbiler.

 

**spørgsmål 1**. er det korrekt, at støjen fra p-pladsen, der vedrører dagligvarebutikken (herunder lastbilkørsel til og fra varegården), i forbindelse med miljøvurderingen ikke skal indgå i det samlede støjbidrag fra dagligvarebutikken?

 

**svar til spørgsmål 1:**

nej, det er ikke korrekt. støj fra parkeringspladsen skal også indgå. det fremgår af miljøvurderingslovens § 10, stk. 1 (lovbekendtgørelse nr. 1225 af 25. oktober 2018 om miljøvurdering af planer, programmer og af konkrete projekter (vvm)), at myndigheden skal inddrage de relevante kriterier i bilag 3. af bilag 3, pkt. 2 fremgår, at der navnlig skal tages hensyn til: – indvirkningens kumulative karakter. ligesom det konkrete projekt senere skal miljøvurderes i henhold til bilag 6, hvor det af punkt 1 b) fremgår, at projekters karakteristika især skal anskues i forhold til ”kumulation med eksisterende og/eller godkendte projekter”. det betyder, at støj fra p-pladsen også skal indgå i vurderingen.

 

**spørgsmål 2**. hvis der skulle opstå støjklager vedrørende trafikken på p-pladsen når butikkerne er taget i brug, vil det så være muligt at påbyde dæmpninger af denne efter §42 i bekendtgørelse af lov om miljøbeskyttelse (miljøbeskyttelsesloven)?

 

**svar til spørgsmål 2:**

det afhænger af om parkeringspladsen er offentlig eller privat, og om virksomheden har råderet over parkeringspladsen. støj fra varelevering til virksomheder kan kun reguleres efter miljøbeskyttelseslovens § 42, hvis støjen udsendes fra et område, som virksomheden har ejers fulde råderet over. hvis støjen udsendes fra aktiviteter på offentlig vej eller offentlige arealer - herunder offentlige parkeringspladser, er der ikke hjemmel i miljøbeskyttelsesloven til at gribe ind med påbud til virksomheden. her henvises til politiet eller vejmyndigheden. støj, der er medregnet i forbindelse med planlægningsprocessen jf. planloven og foregående spørgsmål vedr. regler for miljøvurdering af planer og programmer, skal altså ikke nødvendigvis medregnes i en konkret klagesag jf. § 42 i miljøbeskyttelsesloven, da miljøbeskyttelsesloven kun kan regulere støj, der kommer fra virksomhedens område.
58e46d9413e1ec44a398c7aded2f8c92
2016-02: referencelaboratoriet modtager med mellemrum klager over ”miljømålinger”. det er som oftest tilsynsmyndigheder eller borgere, der enten er usikre på de benyttede metoder eller på resultaterne i en rapport af typen ”miljømåling – ekstern støj”. hvordan klager man over en rapport af typen ”miljømåling – ekstern støj”?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
referencelaboratoriet har ikke – i udgangspunktet - midler til at granske rapporter, med mindre der er tale om helt principielle forhold eller gentagne klager over et specifikt laboratorium eller en certificeret person. referencelaboratoriets styringsgruppe skal ”godkende” en granskning foretaget af referencelaboratoriet.

 

almindeligvis kan en myndighed bestille et af de godkendte laboratorier på listen til at vurdere rapporten for myndighedens egen regning. der findes i appendiks 6 i rl20/96 en minutiøs liste over punkter, som skal indgå i en ”miljømåling – ekstern støj”- rapport og som kan danne udgangspunkt for en vurdering.

 

det er danak eller et tilsvarende akkrediteringsorgan, der fører tilsynet med de akkrediterede laboratorier, og det er certificeringsordningen, der fører tilsyn med de laboratorier, der har certificerede personer tilknyttet. for de certificerede personer kan referencelaboratoriet anmode certificeringsordningen om at tage hånd om sagen – og der er også fortilfælde, hvor referencelaboratoriet har kontaktet danak, i forbindelse med en sag vedrørende et danak-akkrediteret laboratorium.

 

for akkrediterede laboratorier er klagegangen:

1) ret henvendelse/klag til virksomheden, der har rekvireret rapporten. virksomheden kan så klage/rette henvendelse til laboratoriet.
2) hvis der ikke kommer noget fornuftigt ud af 1): ret henvendelse til danak.
3) hvis der ikke tilstrækkeligt hurtigt kommer et brugbart resultat ud af 1) eller 2): ret henvendelse til laboratoriet.
4) hvis hverken 1), 2) eller 3) virker: ret henvendelse til referencelaboratoriet.

 

danak-akkrediterede laboratorier er pligtige til at have et kvalitetssystem, der bl.a. anviser hvordan klager registreres og håndteres, herunder også myndigheders eventuelle klager. danak vil ved tilsynsbesøg blive opmærksom på klagen og vurdere, om laboratoriet har håndteret klagen korrekt. det kan tage tid før danak opdager en klage, der er typisk 18 måneder mellem hvert tilsynsbesøg. derfor kan danak være uvidende om en korrekt registreret klage i lang tid.

 

for certificerede personer er arbejdsgangen nogenlunde den samme, dog er de certificerede pligtige til at indberette klager til certificeringsordningen. sidstnævnte vil desuden af egen drift reagere, hvis den bliver vidende om personer, der i flere omgange leverer mangelfulde rapporter. desuden indkalder certificeringsordningen hvert år lister med de certificeredes rapporter af typen ”miljømåling – ekstern støj” og ”miljømåling – trafikstøj” og udvælger et antal rapporter til granskning. dermed har certificeringsordningen en god føling med kvaliteten af de certificeredes rapporter.

 

ovenstående ”klageprocedure” kan virke lidt omstændelig, men en af årsagerne er, at der ligger en konkret aftale mellem virksomheden og laboratoriet, som almindeligvis indeholder fortrolighed – det vil sige, at laboratoriet ikke altid kan udtale sig uden virksomhedens samtykke. erfaringsmæssigt vil langt de fleste tvister/misforståelser afklares ved at stille nogle opklarende spørgsmål til virksomheden, som straks formidler disse videre til laboratoriet.
6d35908073948cf7e19ba20c2f477fe7
2016-01: der er lidt forvirring om hvilken højde for modtagerpunktet, der skal benyttes i forbindelse med måling og beregning af skudstøj. i mst vejledning 2/1995 står i bilag 3 (symbolliste) at beregningspunktet normalt er 1,5 m over terræn. på side 7 står der at forudsætningen for nomogrammetoden er, at beregningspunktet er 2 m over terrænet. i hvilken højde skal der beregnes i?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
2 m. dette svarer også til angivelserne i bilag 1 (afsnit b.1.2) i mst vejledning 1/1995. højden er 2 m over terræn uanset, om der foretages målinger eller beregninger.
b12bb8e229958ece822fb220ebdc3513
2015-10: skal støj fra bakalarmer og alarmer ved kørende transportbånd medregnes i støj fra virksomheder?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
i miljøstyrelsens vejledninger 5/1984 (afsnit 7.2) og 5/1993 (afsnit 2.1) omtales, at målinger og beregninger skal gælde "de i praksis forekommende mest støjende driftsforhold" og "med størst mulig støjudsendelse under normale driftsforhold". referencelaboratoriet er af den mening, at støj fra alarmer i forbindelse med de nævnte aktiviteter udsendes under normale driftsforhold og derfor skal medtages i virksomhedens samlede støjbidrag. alarmer i forbindelse med nødsituationer (fx brand) og støj i ekstraordinære driftssituationer (fx nødafblæsning af damp på et kraftværk) er sjældent forekommende og skal ikke medtages.
866fe246dddcad2028a7ea4c42810118
2015-09 en kommune har en sag om bygningstransmitteret støj fra et diskotek, placeret på 1. sal, til en spiserestaurant placeret i stueetagen. en måling viser at diskotekets støjbidrag i restauranten udgør ca. 50 db(a) for den almindelige støj og 49 db(a) i det lavfrekvente frekvensområde (10-160hz). diskotekets aktiviteter indeholder støj af impulslignende karakter (håndtering af materiel, trampen i gulvet osv.), og kommunen vurderer umiddelbart, at der er basis for at tildele et impulstillæg på 5 db. hvis der skal korrigeres for impulser, gælder impulstillægget så både for den ”almindelige” støj og den lavfrekvente støj? i spørgsmål/svar 2009-17 kan man læse: ”det er referencelaboratoriets vurdering, at en restaurant er, eller kan være, støjfølsom og på det grundlag anbefales det at benytte grænseværdierne for kontorer”. da der i de fleste restauranter forekommer støj fra baggrundsmusik, øvrige gæster og køkken, har kommunens sagsbehandler umiddelbart svært ved at forstå sammenligningen med et kontor. denne beder derfor om en uddybning af de forudsætninger, som skal være opfyldt, for at en restaurant kan klassificeres som støjfølsom.
referencelaboratoriet.dk
2019.51
vedr. impulser: på side 26 i mst vejledning 9/1997 ”lavfrekvent støj, infralyd og vibrationer i det eksterne miljø” kan man læse, at hvis støjen er impulsagtig, skal de forslåede grænser reduceres med 5 db, hvilket svarer til et impulstillæg på 5 db. der skelnes ikke mellem lavfrekvente impulser og ”almindelige” impulser, hvorfor referencelaboratoriet mener, at der både skal gives impulstillæg på 5 db for lf-støjen og den almindelige støj.

 

vedr. grænseværdier for restauranter: svar 2009-17 er formuleret som ”det er referencelaboratoriets vurdering, at en restaurant er, eller kan være, støjfølsom…”. hvis tilsynsmyndigheden ikke mener, at restauranten er støjfølsom, kan kommunen anvende grænseværdierne for virksomheder i stedet (side 23 i vejledning 5/1984 ”ekstern støj fra virksomheder”). men vær opmærksom på, at det jo ikke nødvendigvis er alle steder i restauranten, at man kan høre køkkenet, at der kan høres baggrundsmusik samt at der i nogle typer restauranter er/var god skik at tale sagte sammen.
3ace56a6e9eb159e648ae0f101f065dc
2015-08: i et konkret projekt ligger der mellem 200 m og 300 m tæt og høj skov mellem en motorvej og et område, som ønskes udlagt til boliger. inddrages dæmpning fra skoven, kan området overholdes støjgrænsen lden = 58 db. uden skoven er støjen overskredet med ca. 6 db. spørgsmålet er derfor, om man kan inddrage dæmpningen fra skoven iht. nord2000 beregningsmodellen, når støjbelastningen dokumenteres som ”miljømåling - ekstern støj”?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
referencelaboratoriet mener, med udgangspunkt i en tidligere undersøgelse udført af referencelaboratoriet, at vegetationsdæmpning kan benyttes i forbindelse med nord2000-beregninger. undersøgelsen viste, at der er god overensstemmelse mellem nord2000’s og iso 9613-3’s resultater, hvis man benytter følgende værdier:

mean tree density: 0,20 [1/m2]

mean steam radius: 0,075 [m]

factor kp: 1,25

mean absorption coefficient: 0,100
5554b6f482f30c836c3674222b020c11
2015-07: hos en nabo til en vindmøllepark konstateres en tydeligt hørbar tone. kildestyrkemålingerne godtgør, at denne tone hidrører fra kun én af møllerne. skal der ved beregningerne af vindmøllernes samlede støjbidrag adderes et tonetillæg på 5 db kun til denne mølles støjbidrag? eller skal tonebidraget adderes til summen af støjbidrag fra parkens møller?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
det står ikke direkte i vindmøllebekendtgørelserne, at det er til summen af vindmøllernes støjbidrag, at et eventuelt 5 db tonetillæg skal adderes.

problemstillingen er analog til en virksomhed: hvis det i forbindelse med kildestyrkemålinger konstateres, at én eller flere kilder udsender tydeligt hørbare toner, skal man hos naboerne undersøge, om der er tydeligt hørbare toner. er det tilfældet (og tonen/tonerne hidrører fra virksomheden), skal der lægges 5 db til summen af kildernes støjbidrag, og altså ikke kun til bidraget fra den eller de kilder, der udsender tydeligt hørbare toner.

på det grundlag vurderer referencelaboratoriet, at det er til det samlede støjbidrag fra vindmøllerne i parken, at der skal adderes 5 db.
999053722619b3ffef53ddd41ce87587
2015-06: hvad er forskellen på en virksomheds støjbidrag og støjbelastning i et målepunkt hos en nabo.
referencelaboratoriet.dk
2019.51
lydtrykniveau/støjniveau/støjbidrag kan direkte måles med en lydtrykmåler med passende tids- og midlingsindstilling samt frekvensvægtning. i forbindelse med ekstern støj benyttes ofte betegnelsen laeq hvor ”a” angiver, at der er a-vægtet og ”eq” (equal) angiver, at der er midlet. l står for ”level” og angiver, at der er tale om et lydtrykniveau (og ikke direkte et lydtryk i bar, pascal eller lign.) beregnet grundlag af en logaritmeformel.

 

når der er tale om støjbelastning lr (på engelsk noise rating) er der adderet et tillæg for den ekstra gene, som karakteren af støjen eller tidspunktet giver anledning til. hvis kilden ikke er i konstant drift kan lr også indeholde en tidskorrektion. hvis der er tydelig hørbare toner og/eller impulser i støjen fra en virksomhed, udløses et tillæg på 5 db i de immissionspunkter, hvor dette er gældende. tillægget udløses, fordi støj med indhold af tydeligt hørbare toner eller impulser er mere generende end støj uden dette indhold. der kan læses mere om genetillæg i mst vejledning 6/1984.

 

for trafik- og togstøj benyttes indikatoren lden (day, evening, night level), hvor der til det beregnede støjniveau adderes 5 db i aftenperioden og 10 db i natperioden. disse tillæg gives, fordi støjen (alt andet lige) er mere generende i aftenperioden (hvor man ønsker at slappe af) og i natperioden (hvor man ønsker at sove). lden er nærmere beskrevet i mst vejledning 4/2006.

se også svar 2013-06.
330fc4b610a945383e505d587e223363
2015-05: hvad er referenceperiode for lavfrekvent støj (10-160hz)? skal der varighedskorrigeres, hvis støjkilden kun er tændt i 5 minutter ad gangen.
referencelaboratoriet.dk
2019.51
ifølge mst orientering 9/1997 er referenceperioden 10 minutter. på side 24 kan man læse, at ”hvis der er tale om intermitterende støj, som er målt i et tidsrum på mindre end 10 minutter, korrigeres til en referenceperiode på 10 minutter”. referencelaboratoriet tolker dette som, at der, hvis kilden er i drift i mindre end 10 minutter, skal varighedskorrigeres til 10 minutter.
baf7b256d7e4245c08d088dbd6bbeffb
2015-04: en kommune har fået klager over støj fra hundegøen fra en hundeskole, og spørger om det kan komme på tale, at der er tydeligt hørbare impulser hos klager i denne form for støj.
referencelaboratoriet.dk
2019.51
miljøstyrelsen har givet følgende svar:

der er ikke vejledende støjgrænser for hundekenneler og tilsvarende virksomheder med dyrehold, jævnfør afsnit 2.2.4 i miljøstyrelsens vejledning nr. 5 fra 1984: ”det kan være uhensigtsmæssigt at vurdere støjen fra en virksomhed med dyrehold (specielt for hundekenneler, rævefarme m.v.) alene ud fra støjbelastningen udtrykt ved det ækvivalente, korrigerede støjniveau i db(a). dette skyldes dels støjens særlige karakter, dels at støjen i visse tilfælde optræder i relativt korte perioder inden for hvert døgn. det vil i mange tilfælde være mere hensigtsmæssigt at benytte maksimalværdierne af støjniveauet frembragt af et enkelt dyrs gøen og bjæffen. der findes ikke i øjeblikket et tilstrækkeligt stort erfaringsmateriale til, at der kan stilles et konkret forslag til vejledende grænseværdier.”

med udgangspunkt i ovnstående mener miljøstyrelsen ikke, at der er grundlag for at give et tillæg for impulser.
08e0812e1016598b1727fdc6683182e0
2015-03: en kommune spørger, om der kan forventes tydeligt hørbare impulser i støjen fra en nyanlagt kunststofbane. i eksemplerne i mst vejledning 5/1984 (afsnit 9.8.2) er ikke angivet støj fra boldspil.
referencelaboratoriet.dk
2019.51
hvis der er bander om (kunststof)banen, vil fodboldspil normalt give anledning til tydeligt hørbare impulser, når hårde bolde med stor fart rammer disse. bolde, der rammer målrammen på en almindelig græsbane, kan også give impulslyde. og så er der spillerenes spark til bolden, der muligvis kan være så hårde, at det kan give tydelige impulser hos naboerne.
vejledning 5/1985 angiver 5 eksempler på impulsholdige støjkilder, men der er mange flere end de nævnte.
om impulslydene også er tydeligt hørbare hos naboerne, afhænger bl.a. afstanden, skærmningsforhold og baggrundsstøjen.
4c885720e2b5816c3c9618f9784b0e68
2015-02: en dagligvarebutik planlægges opført op ad et tidligere sommerhusområde, der er under omdannelse til åben lav boligbebyggelse. nogle grunde har stadig sommerhusstatus. gælder de mere restriktive grænseværdier for sommerhusområder stadig for de tilbageværende sommerhuse?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
ja, det er den faktiske anvendelse, der er afgørende for fastsættelsen af grænseværdierne. men grænseværdierne i mst vejledning 5/1984 er vejledende, og kommunen kan fastsætte andre grænseværdier.
57278935e5f68626f47ca1559eac856e
2015-01: en kommune har modtaget en klage over støj fra nogle unge mennesker, som holder i deres biler og spiller høj musik. de holder på et areal, som tilhører en tankstation, som der dermed er offentlig adgang til. men samtidigt er tankstationen jo en virksomhed. er det ordensbekendtgørelsen (tidligere politivedtægten), og dermed politiet, som skal regulere forholdet, eller er det miljøbeskyttelsesloven, og dermed kommunen, som skal regulere forholdet?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
støjen er sammenlignelig med bankning af måtter, åbne porte til støjende bilvaskemaskiner, støvsugning mv., som kommer ind under miljøloven. hvis musikken kommer fra kundernes biler, så er det virksomhedsstøj. hvis det ikke er kunder, kan tankstationen bede de støjende bilejere om at forlade tankstationen. så uanset om det er kunder eller ej, er det tankstationen ansvar at naboerne ikke generes unødigt
23177e5554b9a60483199421ff478b71
2014-03: en vindmølle er opstillet i 1995, og er derfor målt og godkendt efter vindmøllebekendtgørelse bek 304/1991. på grund af klager er ejeren af møllen i 2014 blevet pålagt at dokumentere støjbidraget fra vindmøllen. hvilken vindmøllebekendtgørelse skal benyttes i forbindelse med måling af kildestyrke og beregning af støjbidrag?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
der henvises til den seneste vindmøllebekendtgørelse, som i foråret 2019 er bekendtgørelse 135 af 7. februar 2019. i §15 findes svaret.
e92c3826ad14f12086ad1333736f3e7e
2014-02: mellem en virksomhed og en bolig ligger en privat fællesvej. vejen tilhører boligen, men den benyttes også af bagvedliggende boliger. boligen ligger i områdetype 5 (åben, lav boligbebyggelse) og virksomheden i områdetype 3 (blandet bolig og erhverv). skal støjgrænserne også overholdes på den private fællesvej, eller gælder disse alene på den matrikel, hvorpå boligen ligger?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
i mst vejledning 5/1984 afsnit 7.1 står: ”støjgrænserne for et konkret område skal principielt overholdes på ethvert sted i området.” og i mst vejledning 1/2012 (vindmøllevejledningen) står: ”områder, der er lokalplanlagt til boligformål, er støjfølsom arealanvendelse. områder, der er udlagt til blandet bolig- og erhvervsformål er også støjfølsom arealanvendelse, hvis der kan opføres eller indrettes boliger i hele området. dog er vejarealer, parkeringspladser, regnvandsbassiner og tilsvarende arealanvendelse samt delområder i en lokalplan, der specifikt er udlagt til ikke-støjfølsom arealanvendelse, ikke at betragte som støjfølsomme.”

 

på grundlag af dette vurderer miljøstyrelsen, at de vejledende grænseværdier for støj principielt skal overholdes overalt i området, men at arealet, der er udlagt til vej, ikke betragtes som støjfølsomt, og at grænseværdien derfor ikke gælder her.
c0e8a7638b712ef89e4278e03d263e03
2014-01: en kommune har givet en virksomhed dispensation til at udvide dagperioden i tidsrummet kl. 06-07. når virksomheden har fået en dispensation, er det vel dagperioden (jf. afsnit 2.2.5 i mst vejledning 5/1984), som er blevet rykket til start kl. 06 – og dermed skal grænseværdien overholdes indenfor de værste 8 timer i dagperioden kl. 06-18? eller skal tidsrummet kl. 06-07 fortsat midles over de værste 30 minutter (natperiode)?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
den første tolkning er korrekt. dispensationen går på, at referencetidsrummet om dagen udvides med en time, så støjgrænsen for dagperioden også er gældende for timen mellem kl. 06 og 07.

i dagperioden, som nu er kl. 6-18, er referencetidsrummet derfor 8 timer.

kravet til maksimalværdien i natperioden i områdetype 3-6 (jf. afsnit 2.2.2 i mst vejledning 5/1984) bortfalder i perioden kl. 06-07
b41f897ecae8191a5d018c2ac7fdbbdd
2013-06: i miljøstyrelsens vejledninger bruges betegnelsen ’lr’ i forhold til støjgrænser. hvad står ”r” for i lr?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
”l” står for level (niveau) og ”r” for ”rating”.

lr er lig det ækvivalente støjniveau laeq plus et eventuelt genetillæg og plus en eventuel tidskorrektion. genetillægget er 5 db, hvis der i støjen er en tydelig hørbar tone, eller hvis støjen har tydeligt hørbare impulser. i øvrige tilfælde er genetillægget 0 db. hvis der både er tydeligt hørbare toner og impulser i støjen gives kun eet genetillæg, det udløser altså ikke et 5+5=10 db’s tillæg. tidskorrektionen gives hvis støjen ikke forekommer i hele referenceperioden (fx 8t, 4t, 1t og ½t).

toner giver kun tillæg i den del af referenceperioden, hvor tonen er til stede (og i øvrigt er tydelig hørbar i et nabopunkt). impulser udløser tillæg i hele referenceperioden. hvis der hos en nabo både høres tydeligt hørbare toner og impulser, og hvis tonen ikke er tydelig hørbar i hele referenceperioden, er det derfor ikke ligegyldigt om man tildeler et tonetillæg eller et impulstillæg. ud fra et forsigtighedsprincip anbefales det at tildele impulstillægget.
9ef73d52c3e738f07e9823369611c2f4
2013-05: i forbindelse med støj fra en koncert i en idrætshal spørges der, om der skal måles lavfrekvent støj ved en nabos facade. der er tale om etagebyggeri.
referencelaboratoriet.dk
2019.51
man kan i orientering fra mst 9/1997 på side 20 læse, at lf-støjen skal måles indendørs og ikke udendørs pga. måletekniske problemer med baggrundsstøj mv. dette gælder også, selvom støjen ikke genereres i klagers ejendom. hvis også den almindelige støj fra koncerten skal dokumenteres, skal denne måles eller beregnes udfor det mest belastede vindue til et opholdsrum.

 

**til dette har miljøstyrelsen nedenstående bemærkninger:**

miljøstyrelsens orientering om lavfrekvent støj fra 1997 er kun tænkt som et redskab til myndighederne, der skal håndtere sager med lavfrekvent støj. orienteringen indeholder ikke vejledende støjgrænser, men ”kun” anbefalede støjgrænser, som myndighederne kan tage udgangspunkt i forbindelse med sagsbehandlingen.

 

det som tilsynsmyndigheden skal vurdere er, om der er tale om en væsentlig støjulempe og om der skal gribes ind over for støjen. myndigheden skal således foretage en samlet vurdering: hvornår og hvor ofte er støjen til stede, er den sæsonbetonet, eller er der særlige periodevise forhold, der har betydning for, om der kan måles støj, der overstiger de anbefalede støjgrænser og hvor meget. herunder må myndigheden også vurdere om støjgenen evt. er værst med åbne vinduer.

 

når orienteringen dog tager udgangspunkt i, at der skal måles med lukkede vinduer, er det ikke, fordi det kun er støjforholdene i denne situation, der kan gribes ind over for, men fordi lavfrekvent støj erfaringsvis ofte er tydeligst, når vinduerne er lukkede. når vi i andre sammenhænge opererer med udendørs grænseværdier (og det er det næsten altid) er det jo, fordi de skal sikre acceptable forhold, også når man opholder sig udenfor i haven eller på terrassen eller indendørs med åbne vinduer.

 

miljøstyrelsen vurderer derfor, at der godt kan være grundlag for at gribe ind, hvis måleresultaterne med åbne vinduer overstiger de anbefalede grænser, selvom måleværdier med lukkede vinduer ikke gør. det må bero på en samlet konkret vurdering som myndigheden skal foretage, hvor det også kan indgå, om støjkilden typisk er i drift, når der er behov for åbne vinduer – f.eks. om sommeren.
bcd3d6df5f917a23e287f18ee9d226d7
2013-04: klager over støjrapporter en kommune er i tvivl om resultaterne i støjrapport af typen ”miljømåling – ekstern støj”. hvor kan kommunen få rapporten vurderet? til hvem kan man klage over rapportens kvalitet?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
alle på listen over godkendte laboratorier kan foretage en vurdering af en støjrapport. man bør være opmærksom på, om det valgte firma er uvildigt i sagen. klager over rapportens kvalitet skal rettes til firmaet, der har udarbejdet denne. danak- eller swedak-akkrediterede firmaer vil registrere klagen og vil have procedurer for, hvordan klager behandles. desuden vil danak/swedak i forbindelse med de regelmæssige tilsyn blive forelagt listen over eventuelle klager. for de certificerede gælder en tilsvarende metodik, hvor certificeringsordningen hvert år registrerer de enkelte certificeredes lister over eventuelle klager.

f48aa58423407ad6c6c53d2386599eb7
2013-03: ubestemthed ved måling af lavfrekvent støj og infralyd orientering fra miljøstyrelsen, nr. 9/1997 om ”lavfrekvent støj, infralyd og vibrationer i det eksterne miljø” kan man på side 11 læse, at miljøstyrelsen anbefaler, at ubestemtheden ikke indregnes i vurderingen af, om en grænseværdi er overskredet. dette gælder indtil genevirkninger ved lavfrekvent støj, infralyd og vibrationer bedre er belyst. er dette stadig gældende?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
forholdene siden udgivelsen af orientering 9/1997 er ikke blevet ”bedre belyst” (citat fra side 11 øverst). derfor fastholder miljøstyrelsen, at grænseværdierne som udgangspunkt skal overholdes ”skarpt”, og at ubestemtheden derfor ikke kommer virksomheden til gode. men kommunens/tilsynsmyndighedens formulering vedrørende overholdelse af grænseværdierne kan være formuleret på en måde, så de almindelige principper for overholdelse af grænseværdier gælder (ubestemtheden kommer virksomheden til gode). hvis kommunen derimod udformer vilkårene som i eksempel 2.4 side 13 nederst (”måleresultaterne må ikke være højere end de fastsatte grænser”) eller på lignende måde, så vil kommunen have mulighed for at skride ind, hvis der er den mindste overskridelse.
2b1e8477b16541f7db1883d41d22c137
2013-02: støj fra snerydder en beboer har klaget til kommunen over en snerydder, der er særligt støjende. der er tale om en lille traktor med kost, der kører på offentligt område under rydningen. kan kommunen gribe ind over for denne type støj?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
da rydningen foregår på offentlig vej/fortov giver miljøbeskyttelsesloven ikke mulighed for at gribe ind. når snerydderen er særligt støjende kan politiet evt. hjælpe den støjplagede beboer. fra referencelaboratoriets orientering nr. 40 side 12 citeres: støj, der frembringes på offentlig vej, for eksempel ved at der benyttes særligt støjende køretøjer hører også under politiets arbejde. der er fastsat bestemmelser om indretningen af køretøjer, hvor der blandt andet er grænser for støjudsendelsen, og hvis et køretøj er usædvanligt støjende, må det antages, at det er modificeret på en ulovlig måde.
cba151ff18908f4efe171b4ebe5c054c
2013-01: støj fra beboerhus i en boligforening med rækkehuse og etageboliger er nogle af beboerne generet af støj fra fester i et nyopført fritliggende beboerhus, som tilhører samme boligforening. der afholdes fester for både boligforeningens egne beboere samt for udefrakommende, der lejer huset. kan kommunen gribe ind over for denne støj?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
når det er foreningens egne beboere, der fester, kan kommunen ikke gribe ind, men beboerforeningen kan lave regler for brug af huset. når lokalerne udlejes er beboerhuset at betragte som en virksomhed, og kommunen kan påbyde grænseværdierne for en sådan overholdt.
80cdaea1a55cb660a8f3dd0398c4bccb
2012-09: ubestemthed i planlægningssager et nyt boligområde ønskes etableret forholdsvis tæt på virksomhed, der støjer (motorsportsbane). støjberegning viser, at området i et referencepunkt bliver belastet med 48 db(a), hvor grænsen er 45 db(a). ubestemtheden er opgivet til 3-4 db. skal man fratrække ubestemtheden i afgørelsen af, om der ’er plads’ til det nye boligområde rent støjmæssigt?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
i planlægningssituationer bør beregningsresultater ikke overskride grænseværdien, fordi der så er tale om et ’støjbelastet område’. det står i planloven, at et støjbelastet område ikke kan udlægges til støjfølsom arealanvendelse (som fx boliger), med mindre der i planen indgår bestemmelser om afskærmning eller tilsvarende, som kan sikre mod støjulemper. ubestemtheden indgår således ikke i vurderingen af, om en grænse er overskredet.
e87aea5cf57c8d9dfc88ff089aedb312
2012-08: lf-støj i egen bygning en kommune har formuleret følgende i en miljøgodkendelse jf. miljøstyrelsens orientering 9/1997: *virksomhedens bidrag til det ækvivalente støjniveau for lavfrekvent støj og infralyd målt indendørs, må ikke overskride følgende grænseværdier. (1)*virksomheden ønsker dette rettet til:*virksomhedens bidrag til det ækvivalente støjniveau for lavfrekvent støj og infralyd målt indendørs* *i andre bygninger**, må ikke overskride følgende grænseværdier. (2)*bygningen, hvori virksomheden er beliggende, indeholder også andre virksomheder. kommunen spørger, om støjgrænserne ikke også gælder for disse?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
i den nævnte orientering nr. 9/1997 er grænseværdierne givet i forhold til anvendelsen af rummene: 1) beboelsesrum, 2) kontorer/undervisningslokaler eller 3) øvrige rum i (andre) virksomheder. støjen i egen virksomhed er ikke dækket af denne orientering, her gælder arbejdstilsynets regler. orienteringens anbefalede grænser gælder således også andre virksomheder i samme ejendom, men som sagt opdelt efter rummenes anvendelse.
49de4b5869c6ed7ad3aed9f699f08fd4
2012-07: ny meteorologisk ramme er det tilladt at anvende ”ny meteorologisk ramme for måling af støj fra virksomheder”, rapport 148, 1991 ved ”miljømåling - ekstern støj”?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
den meteorologiske ramme i vejledning 6/1984 er ikke formelt udskiftet med den udvidede ramme fra rapport 148. men den udvidede ramme kan benyttes i praksis, idet det anføres, at ”nye undersøgelser af lydudbredelse (rapport 148) har påvist, at der ikke opnås anderledes måleresultater ved måling inden for den udvidede meteorologiske ramme end inden for rammen i vejledning 6/1984” (eller en tilsvarende formulering). rapportens resultater er implementeret i programmet meteo.
48311387fe1d20978eb0562c9f425ec3
2012-06: kildehøjde ved skudstøjsberegninger i vejledningen om skudstøj står det nævnt, at nomogrammetoden gælder for en kilde i 2 m højde. kan man anvende andre højder, når man anvender alternative metoder, fx den modificerede nordiske beregningsmetode omtalt i orientering nr. 41 fra referencelaboratoriet? spørgsmålet er relevant, hvis man ønsker at beregne støjen fra liggende eller knælende skydning.
referencelaboratoriet.dk
2019.51
ja, det kan man godt. programmet skudd og andre af de i orientering nr. 41 nævnte programmer giver mulighed for at beregne med kildehøjder forskellig fra 2 m.
e9e28e02cfa41238110857c603b61b2f
2012-05: lpamax kan man på grundlag af målinger tæt på en støjkilde beregne dennes lpamax-bidrag hos en nabo?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
ja, det er beskrevet i orientering fra referencelaboratoriet nr. 15/1991.
f912ed80213d5936089dbe810da698c4
2012-04: støj fra skraldebil et boligselskab får hentet affald med et mobilt sugeanlæg monteret på en skraldebil. der er en del støj fra skraldebilen, der holder på offentlig vej under tømningen. beboerne omkring tømningsstedet er generet af støjen fra tømningen, der varer ca. 45 minutter og foregår én gang om ugen. desuden er der i boligforeningen et stationært sugeanlæg, der suger affald fra de enkelte affaldsskakte til det centrale opsamlingssted, hvor skraldebilen afhenter affaldet. giver miljøbeskyttelsesloven mulighed for at regulere støjen fra skraldebilen og det stationære anlæg?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
da skraldebilen holder på offentlig vej giver miljøbeskyttelsesloven ikke mulighed for indgriben. med hensyn til det stationære anlæg ejes det af et boligselskab og ikke af en virksomhed, hvorfor miljøbeskyttelsesloven heller ikke her giver mulighed for regulering. kommunen kan dog i henhold til §18 i miljøaktivitetsbekendtgørelsen udarbejde et tomgangsregulativ, hvor motoren påbydes standset efter fx 1 minut. men ofte vil der i et tomgangsregulativ være en undtagelse for biler, der skal bruge motorkraft til komprimering af affald, opretholdelse af trykluft m.m., hvorfor et sådant regulativ næppe heller kan benyttes i forbindelse med den aktuelle sag. hertil kommer, at kommunen i sit udbud af renovationsarbejdet kan stille krav om, at der benyttes støjsvage køretøjer, og at afhentning af renovation sker inden for nærmere fastsatte tidsrum.
41bc566c11d2be495ba0824419a1379f
2012-03: maskinstøjsdirektivet maskinstøjsbekendtgørelsen henviser flere steder til udgåede standarder fx en iso 3744:1995 i forbindelse med støjmålinger. skal man så måle efter den angivne standards seneste udgave (fx en iso 3744:2010), eller skal man måle efter den udgave, der henvises til i maskinstøjsbekendtgørelsen?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
man skal benytte den i bekendtgørelsen nævnte udgave af standarden, også selvom den er erstattet af en nyere udgave.
71750ee14cb6e9a361e679af3a651572
2012-02: grænseværdier for vindmøller i industriområder gælder der grænseværdierne for støj fra vindmøller i industriområder (områdetype 1 og 2 omtalt i vejledning 5/1984)? vindmøllebekendtgørelserne nævner kun ”det åbne land” og ”områder til støjfølsom arealanvendelse”.
referencelaboratoriet.dk
2019.51
det fremgår af miljøstyrelsens vejledning nr. 1/2012: ”støj fra vindmøller”, at erhvervsområder o.l. som hovedregel ikke er støjfølsom arealanvendelse. hvis der er delområder indenfor et erhvervsområde, hvor lokalplanen åbner mulighed for boliger, eller som faktisk anvendes til boliger, bør disse delområder dog betragtes som støjfølsom anvendelse. virksomheder er ikke støjfølsomme.
f0724477cd3a6eb94e729f9881b0d48d
2012-01: støj fra nødanlæg findes der retningslinjer for, hvordan støj fra nødanlæg, fx sikkerhedsventiler, der støjer fx 0-4 gange 3 minutter pr. år, skal fortolkes i forhold til fastlæggelse af en virksomheds samlede støjbelastning? i hvilken grad skal sådanne kilder, der meget sjældent er i brug, medregnes?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
i miljøstyrelsens vejledning 5/1984 afsnit 7.2 ”målebetingelser” og vejledning 5/1993 afsnit 2 ”udformning af vilkår” omtales henholdsvis ”de i praksis forekommende mest støjende driftsforhold” og ”fuld, normal drift”. hovedreglen er, at støj, der forekommer jævnligt som en del af den normale drift, skal medregnes. det kunne fx være alarmsignalet fra bakkende lastbiler hos en vognmand eller en dagligvareforretning. støj i forbindelse med nødsituationer skal normalt ikke medregnes, fx brandalarmer. men hvis der er ventiler, der afblæser som en del af driften, fx i forbindelse med opvarmning af kedler, bør de medtages. man bør derfor foretage en beregning af støjbidraget under normal drift og supplere denne med støjbidraget fra den ekstraordinære støj (midlet over den aktuelle referenceperiode). så kan tilsynsmyndigheden afgøre, hvilke grænser der skal gælde i denne situation. der vil ofte gælde en særskilt grænseværdi for lpamax om natten.
897d70b6e8e92b94ae1d07b8b26b4fc7
2011-20: støj ved et skråvindue hvordan måles ekstern støj ved et skråvindue i en tagflade?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
benyt +6 db-metoden, som er beskrevet i vejledning fra miljøstyrelsen nr. 6/1984 afsnit 5.5. i stedet for en plade på tagfladen, der næppe lader sig praktisere, kan selve vinduet benyttes som refleksionsflade. det er bedst, hvis vinduet overholder vejledningens mindstemål på 50cm x70cm. vær opmærksom på, at mikrofonen ikke opfanger eventuel strukturlyd, der forplantes til vinduesfladen, benyt om muligt medhør ved målingerne.
41279c32fe5c8d0b74da0fbd0b5ffe98
2011-19: differentierede grænseværdier på samme grund i en konkret sag er der på en større parcel med blandet bolig og erhverv (områdetype 3 jf. vejledning 5/1984) overskridelser af grænseværdierne på den del af grunden, der benyttes til erhverv, men ikke på boligdelen af grunden (ved huset og i haven omkring dette). overskridelserne skyldes en virksomhed på nabogrunden. spørgsmål a): skal grænseværdien overholdes overalt på grunden eller kan der tillades overskridelser på erhvervsdelen af grunden? i en anden sag belastes en genbrugsstation med støj fra en nabovirksomhed. langs skel til nabovirksomheden ligger genbrugsstationens tilkørselsvej, som dermed er den mest støjbelastede del af genbrugsstationens grund. spørgsmål b): skal grænseværdien også overholdes på tilkørselsvejen, hvor der normalt ikke færdes mennesker?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
a): som udgangspunkt skal grænseværdien overholdes overalt på grunden. det er op til kommunen at vurdere, om der kan tillades overskridelser på visse dele af grunden. b): svaret er som ovenfor, men det virker rimligt at i den konkrete sag at undlade immissionspunkter på tilkørselsvejen.
ec875dd3dd077e84134a2e7a14595e08
2011-18: fejl i formel for forbikørselsmålinger i vejledning 5/1993 mangler der ikke et korrektionsled i formel 7.3.2 i vejledning 5/1993 ”beregning af ekstern støj fra virksomheder”?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
jo, hvis ikke forudsætningen om, at forbikørselsstrækningen er meget længere end måleafstanden er overholdt, er den korrekte formel for beregning af kildestyrke målt ved forbikørsel: lw = leq,t + 10log(t) + 10log(4va) – Δlg + 10log(v/180°) hvor v er den vinkel, som målemikrofonen ser forbikørselsstrækningen under. forbikørselsstrækningen er den strækning, som køretøjet tilbagelægger i tidsrummet t. sidste led korrigerer for, at forbikørselsstrækningen ikke er uendelig lang.
8bac0e6c198202cc44329c5ca95830e1
2011-17: støjgrænser for vindmøller en nabo til en husstandsvindmølle mener at møllen støjer mest ved vindhastigheder under 5 m/s. vindmøllebekendtgørelsen angiver grænseværdier ved 6 og 8 m/s. hvilken grænseværdi gælder for vindhastigheder under 5 m/s?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
der er ikke grænseværdier for støjen fra vindmøller uden for intervallerne 5,5 - 6,5 m/s og 7,5 - 8,5 m/s.
07897089b55067a27f7a38cfc23c5aad
2011-16: grænseværdier fra lokalplan eller for den faktiske anvendelse en dagligvarebutik er beliggende på en grund, der støder op til et område med 3 villaer med beboelse, der efter kommunens umiddelbare vurdering er et område med åben, lav bebyggelse. i lokalplanen er området benævnt industriområde med grænseværdien 60 db(a) døgnet rundt. hvilke grænseværdier er gældende: for åben, lav boligbebyggelse (den faktiske anvendelse) eller lokalplanens 60 db(a) døgnet rundt?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
hvis faktiske anvendelse er mere støjfølsom end den planlagte, bliver den afgørende, dvs. i dette tilfælde er det grænseværdierne for åben, lav boligbebyggelse. dette er beskrevet afsnit 2.2.3 i miljøstyrelsens vejledning 5/1984.
a2a700414eb8af013472e0378b4eb1fb
2011-15: grænseværdier ved minkfarme er der vejledende grænseværdier for minkfarme uden tilhørende boliger?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
de vejledende grænseværdier er udformet under hensyn til de gener og ulemper, som mennesker oplever, og der er ikke taget særlige hensyn til husdyrhold.
0a535641ac99c3c6761713fe2ebc3114
2011-14: slow eller fast for maksimalværdi af togstøj? en certificeret person spørger om den vejledende grænseværdi for lpamax (i nogle vejledninger kaldt lamax) på 85 db skal måles/beregnes med integrationstid svarende til slow eller fast?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
for togstøj refererer maksimalværdien til indstilling slow, og nord2000’s beregning svarer ligeledes til ”slow”.
79c59598ad9ce7aeff1dc5686bdb4925
2011-13: hvordan indregnes vindmålerens ubestemthed ved vindmøllemålinger? en certificeret har fået angivet måleusikkerhed i forbindelse med kalibreringen af et anemometer (vindhastighedsmåler). hvordan indregnes anemometerets ubestemthed i den samlede ubestemthed?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
den angivne ubestemthed på 2 db vindmøllebekendtgørelsen gælder for det beregnede støjniveau, og inkluderer derfor ubestemtheden på måling af vindmøllens kildestyrke. ved måling af vindmøllers kildestyrke kan anvisningerne i standarden iec 61400 del 11 benyttes til at fastlægge måleusikkerheden på kildestyrkemålingen.
24f77d4485960cf2a1831b395066147b
2011-12: er der grænseværdier for hotelværelser, når støjen kommer fra egen restaurant eller diskotek? gælder der grænseværdier for et hotelværelse, der påvirkes af støj fra hotellets egen restaurant/diskotek?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
miljøloven kan ikke regulere dette. det er hotellets eget problem. var der tale om støj fra en naborestaurant, skulle de almindelige vejledende grænseværdier lægges til grund.
fb37d1ff933eb714aec629a4158957a1
2011-11: skal der i forbindelse med beregning af vindmøllestøj medtages refleksioner? skal der ved vindmølleberegninger medregnes refleksioner fra egne bygninger?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
det skal der ikke, vindmøllebekendtgørelsen fastsætter den beregningsmetode, der skal bruges.
57975700610931d60d49a5016e8f671e
2011-10: skal støjen fra en støjkilde på taget dokumenters på facaden? en virksomhed og bolig er beliggende i samme ejendom. på taget af ejendommen har virksomheden en køleenhed placeret. fra denne er der målt støj internt i boligen (der er beliggende under taget, hvorpå køleenheden er placeret) med lukkede vinduer. spørgsmålet er: skal køleenhedens støjbidrag uden for boligens vinduer også måles?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
ja, og 6 db-metoden er velegnet til dette (se side 53 i vejledning nr. 6/1984 ”måling af ekstern støj fra virksomheder”). generelt skal målinger på facaden sikre, at det ikke er unødige støjgener når vinduerne åbnes eller hvis man opholder sig på en altan.
eb29b1f7483756672419174492fb9da1
2011-09: er støj fra alarmer reguleret? er alarmer installeret på en virksomhed regulerede?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
nej, støj fra sjældent forekommende alarmer fx i forbindelse med brand, indbrud eller tilsvarende usædvanlige driftsforhold betragtes normalt ikke som omfattet af en virksomheds støjgrænser. derimod indgår støjen fra alarmer, der er ofte forekommende og en del af den almindelige drift (fx alarmer fra bakkende maskineri og lastbiler) på lige fod med virksomhedens øvrige støjbidrag.
ef5ae9117f85bc2f0d4cd3be5419402e
2011-08: er vindgenereret støj reguleret? en nabo til en landmand klager over vindgenereret støj fra plastik. der er tale om en landmand, der har etableret en lang række buehaller med stålskellet overtrukket med plastik. hallerne er så store at en traktor kan køre under plastikken. da plastikken bevæger sig i vinden giver plastikken anledning til støjgener. er denne støj omfattet af miljøbeskyttelseslovens regler og miljøstyrelsens vejledende støjgrænser?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
støj, der skyldes vindens rusken i materialer eller susen i bygningskonstruktioner, master og konstruktioner er ikke reguleret af miljøloven.
7221f5560c43366c811df34da89c69be
2011-07: gives der tonetillæg i forbindelse med lavfrekvent støj? kan der gives tone- eller impulstillæg på 5 db når der måles efter orientering nr. 9/1997 ”lavfrekvent støj, infralyd og vibrationer i eksternt miljø”?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
gives der tonetillæg i forbindelse med lavfrekvent støj?
kan der gives tone- eller impulstillæg på 5 db når der måles efter orientering nr. 9/1997 ”lavfrekvent støj, infralyd og vibrationer i eksternt miljø”?
hvis tonerne ligger i frekvensområdet 10-160 hz (lavfrekvent støj lpa,lf) eller under 20 hz (infralyd lpg) skal der ikke korrigeres for indhold af tydeligt hørbare toner jf. bemærkningerne på side 24 i orienteringen. der skal i øvrigt heller ikke korrigeres for rummets efterklangstid. hvis støjen er impulsagtig, benyttes der grænseværdier som er skærpet med 5 db; jf. orienteringen side 26.

62c33c6153cf95606243e046d5b17c20
2011-06: vægter antallet af skud ved vurderingen af skudstøj? skal der medregnes ekstra støjbidrag fra skydebaner, når skuddene forekommer oftere? med andre ord: er støjbidraget det samme om man skyder ét skud pr. time eller skyder 2000 skud pr. time?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
støjgrænserne for skydebaner afhænger af de tidsrum pr. dag og pr. uge, hvor der skydes, men ikke af hvor mange skud, der afgives indenfor skydetiden. det kan lægges til grund, at den oplevede gene afhænger mere af, hvor lange tidsrum man kan forvente at høre skud, end af hvor mange skud man hører.
fda7ae5f7934282b23d4c110b06390f2
2011-05: skal en ”privat” støjskærm medregnes? en nabo til en virksomhed har opført en støjskærm på egen grund. skal denne medtages i forbindelse med dokumentation af virksomhedens støjbidrag?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
hvis der er et opholdsareal på klagers grund mellem skærm og virksomhed skal der beregnes til det værst belastede punkt på dette opholdsareal. eventuelle refleksioner fra skærmen medregnes ikke. hvis der ikke er mulighed for ophold mellem skærm og skel (fx hvis skærmen står i skel eller tæt på skel) skal der regnes til det værst belastede punkt bag skærmen, og virkningen af skærmen skal medregnes. man kan sige, at virksomheden her og nu får glæde af skærmen, som klager har bekostet, men hvis klager river skærmen ned foreligger der en ny situation, som kommunen så evt. kan beordre undersøgt. dermed kan den manglende skærm blive virksomhedens problem. der er en analogi til terrænforhold. hvis klager skifter sin græsplæne ud med asfalt eller fliser, er det virksomheden, der ”hænger på” den øgede støjbelastning pga. refleksion fra terrænnet.
e87e66a0d509bfa6781cb58203e2bfad
2011-04: hvordan måles l pamax
referencelaboratoriet.dk
2019.51
på side 43 i vejledning fra miljøstyrelsen nr. 6/1984, kan man i afsnit 4.5.4 læse, at der bør måles mindst 5 gange lpamax i immissionspunktet, og resultatet angives som den aritmetiske middelværdi. grunden til denne grundighed i forhold til mere stationær støj er, at lpamax-målingen er en meget kortvarig stikprøve af virksomhedens støjbidrag, derfor skal der flere stikprøver til før usikkerheden på resultatet bliver bragt passende ned. hvis der er flere driftstilstande, skal målingerne som beskrevet ovenfor i princippet gentages for hver af disse. og så skal disse målinger i øvrigt ske i hvert immissionspunkt. orientering fra referencelaboratoriet nr. 15 fra 1991 beskriver hvordan lpamax kan beregnes, og hvordan man kan måle en maksimal-kildestyrke.
a2c57fbaa8da18422a6c68b49bbc9978
2011-03: støj fra brandstation en brandstation ligger klods op af et boligområde. grundejerforeningen har klaget over støjen fra brandstationen. de føler sig generet både af støj fra vedligehold og afprøvning af udstyr (pumpetest i 30 min. i dagperioden) - men også af støj fra udrykninger. det er umuligt at køre ud med brandbiler til ildebrand om natten - uden at støjgrænserne overskrides. spørgsmålet er, om støjen fra dette er reguleret.
referencelaboratoriet.dk
2019.51
kommunen kan godt gribe ind over for støj fra brandstationen med § 42 i miljøbeskyttelsesloven. det er klart, at bilerne skal ud også om natten. men det kan undersøges, om der kan sættes støjskærme op, om man kan lade være med at bruge udendørs alarmsignaler om natten og undlade udrykningshorn inde på stationens område. måske kan man afprøve pumper et sted, der er bedre afskærmet i retning mod naboerne.
f653e98dfe5ec610ff10241fb4e99122
2011-02: grænseværdier for en lystbådehavn hvad er de vejledende støjgrænser for en lystbådehavn?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
som udgangspunkt er lystbådehavne ikke støjfølsomme. en lystbådehavn kan ligge i et hjørne af en trafikhavn, hvor der er støjende aktiviteter døgnet rundt, men kan også ligge i et roligt, rekreativt område. hvis kommunen har udlagt det område, som lystbådehavnen ligger i, som et støjfølsomt rekreativt område, kan der benyttes vejledende grænseværdier som for fx rekreative områder eller boligområder. praksis er nogle steder, at grænseværdien er 55 db(a) døgnet rundt. en kommune giver følgende begrundelse for denne støjgrænse: ”en lystbådehavn vil af de fleste blive opfattet som et sted, hvor der er mere støj end f.eks. en campingplads, hvorfor det ikke vil være relevant at anvende støjgrænser for campingpladser. støjen kommer fra vindens susen i masterne, vandet, den ofte mere ”rå” beliggenhed og støj fra motorer, pumper osv.”
a3526f2f9c524a2708c602b8268fd633
2011-01: rapportering af dele af virksomhedens støjbidrag en sag med en slagterforretning, der har et støjende køleanlæg. der er kun køleanlægget, der generer naboen i aften- og natperioden. kan man i en rapport af typen "miljømåling - ekstern støj" nøjes med at beskrive støjen fra anlægget og se bort fra støjen fra fx parkeringspladsen?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
det fremgår af vejledning 5/1984 i bl.a. afsnit 7.2 og 7.3, at støjmålinger skal laves under de i praksis forekommende mest støjende driftsforhold. derfor kan der ikke laves en "miljømåling - ekstern støj", der kun beskriver støjen i omgivelserne fra nogle af en virksomheds støjkilder. det kan med fordel anføres sammen med måleresultaterne, hvor meget støj der kommer fra hvilke støjkilder eller driftssituationer, således er støj fra kørsel inde på en virksomheds område i mange tilfælde gjort op som et selvstændigt bidrag til støjen. alternativt kan man rapportere støjbidraget - i dette tilfælde fra køleanlægget - som en orienterende støjmåling.
06c28032aad2200f5600579f85a7161f
2010-03: skal man vurdere toner og impulser i forbindelse med motorsportsbaner?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
det skal man ikke. det, at toner og impulser ikke er nævnt i vejledning fra miljøstyrelsen nr. 2/2005 "støj fra motorsportsbaner" betyder, at der ikke gives tone- eller impulstillæg i forbindelse med støj fra motorsportsbaner. de vejledende grænseværdier tager højde for støjens særlige karakter.
69d36bafbe2ae09b0d7c7a8abceb8ded
2010-02: på grund af ombygninger skal en dagligvareforretning fremover have indkørt varer via en rute på fortovet, hvilket kan give støj fra palleløftere, tomgang mv. skal denne støj medregnes i forretningens støjbidrag?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
i tilfælde, hvor støjen frembringes på et område med offentlig adgang kan nedenstående huskeregel ofte bruges: hvis området kan indhegnes, hører det med til virksomhedens område, og støjkilder på området kan derfor medregnes til virksomhedens støjbelastning. da et fortov ikke kan indhegnes, skal støjen fra palleløftere mv. i dette tilfælde ikke medregnes.
f3e26795ec045054a7332cb619c31d0f
2010-01: på grund af pladsmangel hos buskompagniet overnatter i værste fald 8 busser på busholdepladsen ved en togstation. det betyder, at busserne skal holde 3-5 minutter i tomgang for at få tryk til bremser etc. tidligt om morgenen inden første udkørsel. tomgangsstøjen, der kan starte kl. 04-05, har givet anledning til klager fra de nærliggende etageboliger. der er adgang til busholdepladsen for almindelige biler, den er bl.a. adgangsvej til en parkeringsplads. er en sådan offentlig tilgængelig busholdeplads reguleret som industristøj eller som vejtrafikstøj?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
busterminaler og -endestationer er at betragte som virksomheder, hvis de benyttes af mere end én linje. det gælder, selvom der er offentlig adgang til området på grund af en bagvedliggende parkeringsplads eller lign. på det grundlag kan kommunen kan godt stille vilkår om, hvornår og hvor meget busserne må larme og evt. forbyde overnattende busser på pladsen.
51764fa712adad1bfe163bfe0291ff43
2009-20: i forbindelse med beregning af vejtrafikstøj ved en børnehave spørges der, om man kan nøjes med at beregne lday og sammenholde denne med grænseværdien lden = 58 db(a). børnehaven har åbent fra kl. 07 til 17, som ligger inden for dagperioden defineret i miljøstyrelsens vejledning 4/2007 ”støj fra veje”.
referencelaboratoriet.dk
2019.51
nej. det er lden, der skal beregnes og rapporteres ud fra en betragtning om, at grænseværdien er fastlagt under hensyntagen til den genevirkning, man vil opleve, når man er udsat for trafikstøj over et døgn. derfor giver det ikke mening at uddrage en del af beregningsresultatet – lday – og sammenligne denne med grænseværdien. men man kan til brug for tilsynsmyndighedens sagsbehanding oplyse lday-værdien i rapporten.
13fa466bc3504bd45b6be371c1036f98
2009-19: må man udsende en rapport af typen ”miljømåling – ekstern støj”, der udelukkende rapporterer resultatet af en eller flere kildestyrkemålinger?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
ja. i rl 20/96 står der ”støjmålinger udføres i henhold til miljøstyrelsens vejledninger og retningslinjer…” (afsnit 4.2) og ”under hensyntagen til måleubestemtheden konkluderes, om eventuelle grænseværdier er overholdt eller overskredet….” (afsnit a.6.3 om rapportering). da der normalt ikke er grænseværdier for kildestyrken, kan man se bort fra sidste citat. opmærksomheden henledes dog på, at man som certificeret skal kunne beherske et bredt udvalg af disciplinerne inden for støjmåling, så man kan ikke som certificeret nøjes med at måle kildestyrker.
29ffec040718c3631253ae47d4f43144
2009-18: en industrigrund deles af tre virksomheder. de tre virksomheder deles om de interne veje til personbiler og lastbiler, og de deles også om en intern p-plads til personalets personbiler. fra virksomhedens grund vil der være støjbidrag fra personbilkørsel inkl. parkering, fra lastbilkørsel, fra af- og pålæsning af lastbiler ved læsseramper og nogle gange fra kølebiler, som henstilles på p-pladsen med køleanlægget i gang. hvilke støjbidrag skal regnes som vejtrafikstøj, og hvilke skal regnes som virksomhedsstøj?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
når der ikke er offentlig adgang til at parkere på grunden, er der tale om virksomhedsstøj. støjen fra trafikken til og fra virksomhederne via denne grund, samt andre støjende aktiviteter på grunden, skal medregnes til de respektive virksomheder.
ef0952c9f8c598b87d1e0c91823ebea3
2009-17: et fitnesscenter ligger oven på en restaurant. hvilken støjgrænse gælder for støjbidraget fra centeret til restauranten?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
på side 23 i vejledning 5/1984 om støj fra virksomheder er gengivet grænseværdier for 1. virksomheder, 2. kontorer og 3. beboelsesrum. i bemærkningen til 1. virksomheder nederst på siden står, at i de lokaler af virksomheden, hvor der foregår støjfølsomme aktiviteter, bør grænseværdien for 2. kontorer gælde. det er referencelaboratoriets vurdering, at en restaurant er, eller kan være, støjfølsom og på det grundlag anbefales det at benytte grænseværdierne for kontorer. i et hotelværelse må forventes samme beskyttelsesniveau som i et beboelsesrum, hvorfor det er grænseværdien for beboelsesrum, der bør gælde for hotelværelser. dette gælder også grænserne for lpamax,fast i natperioden, der skal sikre beboerne/hotelgæsterne uforstyrret søvn.
600970ec9dbfa74ca13af0a8f8a12acb
2009-16: en strømgiver til et el-hegn på landbrugsejendom a afgiver kliklyde, der er generende for naboen på landbrugsejendom b, der har stuehus tæt på strømgiveren. er der mulighed for, at kommunen kan gribe ind?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
kun hvis landbrugsejendom a drives erhvervsmæssigt, og støjen derfor er virksomhedsstøj, kan kommunen gribe ind. det er ikke et energiproducerende anlæg (som ville være den eneste anden mulighed for at anvende miljøbeskyttelseslovens § 42), og heller ikke et støjende motordrevet redskab (som ville kunne bringe bekendtgørelse 1517 om miljøregulering af visse aktiviteter i spil). ellers kan kommunen kun opfordre til en løsning naboerne imellem.
28aed6c4c15bc91cd167b75919585fa1
2009-15: kan støjen fra et diskotek tildeles et 5 db impuls- eller tonetillæg? i den aktuelle sag hørtes i klagers lejlighed over diskoteket impulsagtige tromme- og baslyde fra musikanlægget, og man kunne høre passager i musikken, der kortvarigt indeholdt toner.
referencelaboratoriet.dk
2019.51
toner fra musikken tildeles ikke tonetillæg jf. miljøstyrelsens vejledning 3/1982 ”støj og lugt fra restauranter” side 7. men toner fra andre kilder fx diskotekets ventilatorer kan godt udløse et tonetillæg. impulser fra musikken kan godt udløse et impulstillæg, hvis disse er tydeligt hørbare. i modsætning til toner er der ingen objektiv metode til bedømmelse af impulsers hørbarhed, så det er op til måleteknikeren subjektivt at afgøre, om musikken indeholder tydeligt hørbare impulser. der kan findes inspiration i arbejdsrapport fra miljøstyrelsen nr. 1, 2001, ”impulsstøj. objektiv målemetode for impulsers tydelighed og for tildeling af impulstillæg”. impulser fra andre aktiviteter fx dørsmæk skal også vurderes.
f26be71df75c5a9db4d9439df691e230
2009-14: kan en virksomhed, som i sin miljøgodkendelse ikke er afkrævet dokumentation for lf, infralyd og vibrationer, afkræves at dokumentere dette siden hen? (der er kommet klager over dette).
referencelaboratoriet.dk
2019.51
ja, det kan virksomheden godt. hvis det på godkendelsestidspunktet blev vurderet, at der ikke ville forekomme lavfrekvent støj, infralyd eller vibrationer af betydning, og der derfor ikke er fastsat vilkår herfor, giver §41a stk. 2 i miljøloven mulighed for at tage det op og fastsætte grænseværdier i et påbud - indenfor retsbeskyttelsesperioden - hvis der er belæg for det.
e71fa72cfcb14c004493dad6e71e73fe
2009-13: kan brugen af ordene ”periode” og ”tidsrum” blive præciseret?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
der refereres til tabellerne i afsnit 2.2.2 i vejledning fra miljøstyrelsen nr. 5/1984. de tidsrum, hvor en given grænseværdi skal overholdes, kan betegnes perioder. på hverdage: dagperiode: kl. 07-18. aftenperiode: kl. 18-22. natperiode: kl. 22-07. på lørdage: dagperiode: kl. 07-14. eftermiddagsperiode: kl. 14-18. aftenperiode: kl. 18-22. natperiode: kl. 22-06. på søn- og helligdage: dag- og aftenperiode: kl. 07-22. natperiode: kl. 22-06. der er samme grænseværdier fra kl. 07-22. referencetidsrum, er de højest støjbelastede tidsrum, som støjbidraget skal midles over. referencetidsrummet afhænger af, hvilken periode der er tale om, og er en delmængde af den. referencetidsrummene er: 8 timer på hverdage samt søn- og helligdage kl. 07-18. 7 timer på lørdage kl. 07-14. 4 timer på lørdage kl. 14-18. 1 time alle dage kl. 18-22. ½ time alle dage kl. 22-07. se også afsnit 2.1 i miljøstyrelsens vejledning 6/1984, hvor der defineres konsistente betegnelser for forskellige tidsrum.
53880b6544b542105ee7f368e723d2a9
2009-12: en borger på nørrebro i københavn, der har en kirkeklokke hængende ca. 10 m fra sit soveværelsesvindue, spørger, om der er grænser for, hvor meget kirkeklokker må støje?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
miljøbeskyttelsesloven kan ikke bruges til at gribe ind over for støjgener fra kirkeklokker og lignende. brugen af kirkeklokker er ikke reguleret af miljøministeriet, men af kirkeministeriet. ringning morgen og aften er foreskrevet i danske lov 2-15-5. kirkeritualet fra 1685 fastsætter nærmere, hvordan ringningen skal foregå. andre former for ”gejstlig ringning” (det vil sige den ”officielle” ringning i forbindelse med gudstjenester i bred forstand) reguleres ved lokal sædvane. ved kongelig resolution af 16. august 1991 kan biskopperne efter forudgående forhandling med vedkommende menighedsråd tillade fravigelser af de gældende regler om ringning og kimning med kirkeklokker, hvor forholdene taler for det. det er tvivlsomt, om biskoppen kan pålægge en menighed at fravige de gældende regler. verdslig ringning (alarmringning) sker efter kirkeministeriets regler fra 1971. ringning eller lignende fra trossamfund, der ikke hører til folkekirken, i forbindelse med kalden til bøn eller gudstjeneste hører ikke under kirkeministeriets regler, men de er heller ikke er underlagt miljøregulering efter miljøbeskyttelsesloven. der er således ikke støjgrænser for kirkeklokker og lignende.
cb363f978ed29c4ac1a83ee619acb1e9
2009-11: en kommune spørger, om støjbidraget fra en virksomhed, eller anden støjende aktivitet reguleret af miljøbeskyttelsesloven, kan forlanges dokumenteret i andre højder end de sædvanlige 1,5 m over terræn.
referencelaboratoriet.dk
2019.51
hvis det i en afgørelse (godkendelse eller påbud) uden nærmere specifikation blot er fastlagt, at støjgrænserne gælder "overalt i naboområdet", så er afgørelsen åben for fortolkning. både myndighed og en klager kan med fuld ret hævde, at støjgrænsen gælder såvel 1,5 m over terræn som ud for vinduer i de evt. udnyttede overetager. er naboområdet et område for etageboliger, er der slet ikke tvivl om, at støjgrænsen gælder både "på jorden" i hele området og ”i højden” ud for vinduer og døre. hvis det i en afgørelse direkte er fastlagt, at støjgrænserne gælder 1,5 m over terræn, skal der ikke fortolkes. så skal støjen ikke umiddelbart måles/beregnes ved udnyttede tagetager i åben, lav nabobebyggelse. men hvis der fra naboers side fortsat klages over støjen ”i højden”, så kan myndigheden udstede et opfølgende påbud, som går på støjen ved fx vinduer på 1. sal. er virksomheden godkendt, udstedes påbuddet med hjemmel i § 41 i miljøbeskyttelsesloven, fordi der er tale om et forhold, der ikke er reguleret i godkendelsen. også for ikke-godkendte virksomheder kan der udstedes ”efterfølgende” påbud, men i denne situation med hjemmel i § 42. i begge tilfælde skal der dog gennemføres en ny vurdering af tekniske og økonomiske muligheder for at nedbringe støjen, og denne vurdering kan godt tænkes at lede frem til lempeligere grænser på 1. sal end i stuen. for at undgå enhver mulighed for fortolkning/diskussion, vil det være klogt at tydeliggøre i afgørelsen, at støjgrænsen også gælder i højden. hvis der ikke ligger en afgørelse, og man som måletekniker skal vurdere støjbelastningen i virksomhedens omegn, så er det en mangelfuld vurdering, hvis man kun ser på støjen i 1,5 m højde og ikke også ud for udnyttede overetager. som tilsynsmyndighed er man i sin gode ret til at efterlyse oplysninger om støjen ”i højden”.
67be71e8dc52e6a2a3f0edca97a65272
2009-10: en certificeret person har overtaget en sag, hvor der i beregningerne af støjen fra virksomheden indgår kildestyrker, der er målt for mere end 10 år siden. den certificerede person mener, at kildestyrker, der er målt for mere end 5 år siden, er forældede ud fra en betragtning om, at de certificerede kun har pligt til at gemme data i 5 år.
referencelaboratoriet.dk
2019.51
der er ingen ”regler” for, hvor hyppigt en støjkilde skal genmåles. referencelaboratoriet mener, at det må komme an på konkrete skøn i den enkelte sag og for de enkelte kilder. der er mange forhold, der kan ændre støjemissionen som fx nye drifttider, slitage, tilstoppede lyddæmpere og nye delkomponenter. i nogle konkrete afgørelser om miljøgodkendelse af større virksomheder indgår det fx, at en tredjedel af de mest betydende støjkilder skal måles hvert år, således at samtlige mest betydende støjkiler måles hvert tredje år. endvidere kan støjtransmissionen ændres på grund af nye bygninger eller større komponenter, der opføres imellem støjkilden og beregningspunktet. man skal også være opmærksom på, at den samlede støjbelastning fra en kompleks virksomhed med mange støjkilder er mindre følsom overfor variationer i de enkelte kilder end en virksomhed med få støjkilder. derfor er det ikke enkelt at vurdere, hvornår der bør foretages fornyede målinger. man kan i forbindelse med støjkortlægninger overveje at fastlægge en form for referencepunkt for hver (betydende) kilde, hvori kildens totale a-vægtede støjbidrag måles. med sådanne punkter for hver kilde er det forholdsvis let at måle, om kildens støjemission ændrer sig.
da156502e3a2301203763d3d8162a76b
2009-09: gælder miljøstyrelsens orientering nr. 9/1997 ”lavfrekvent støj, infralyd og vibrationer i eksternt miljø” for støj fra vindmøller, der jo er reguleret af bekendtgørelse nr. 1518 af 14. december 2006 ”bekendtgørelse om støj fra vindmøller”.
referencelaboratoriet.dk
2019.51
orientering nr. 9/97 giver mulighed for at vurdere, om lavfrekvent støj (eller infralyd) kan forventes at være generende. og det går på alle mulige former for støj, også dem hvor der ikke er mulighed i miljøbeskyttelsesloven for at gribe ind. støj fra vindmøller er reguleret ved vindmøllebekendtgørelsen, og der er ikke mulighed for, at myndighederne kan gribe ind med supplerende krav. men der er ikke noget til hinder for, at anvisningerne i orienteringen kan bruges til at måle og vurdere lavfrekvent støj fra vindmøller, hvis det ønskes.
71225a0ac14d03cd82b3760887f76c79
2009-08: en varmepumpe, som er opsat på ydervæggen til en frisørsalon (der ejer apparatet) giver anledning til støj uden for vinduerne til lejlighederne, der ligger på etagerne over frisørsalonen. der er foretaget støjmålinger uden for vinduerne til den værst belastede lejlighed. skal den bygningstransmitterede støj inde i lejligheden også dokumenteres jf. vejledningerne fra miljøstyrelsen nr. 5 og 6/1984 (ekstern støj) og nr. 9/1997 (lavfrekvent støj, infralyd og vibrationer)?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
spørgsmålet er sikkert opstået, fordi man normalt opfatter bygningstransmitteret støj som et problem, der opstår på grund af maskineri opstillet internt eller aktiviteter, der forgår indendørs. men selv om – i dette tilfælde – varmepumpen er monteret eksternt, kan det også være relevant at dokumentere, at grænseværdierne for det indendørs støjniveau er overholdt, når der er risiko for, at der er betydende støjtransmission igennem bygningsdelene.
e90bee1a0d70916d925738b4cf47faab
2009-07: en certificeret person har beregnet støjbidraget fra en motocrossbane, omkring hvilken der ligger en række boliger. forholdsvis tæt på banen ligger en spejderplads med en shelter, der benyttes til overnatning nogle gange om året. naboerne har inddraget spejderne i en fælles klage til kommunen vedrørende valg af immissionspunkter, idet spejderpladsen ikke er repræsenteret i beregningerne. spørgsmålet er, om der gælder en støjgrænse for dette område, og hvad den i givet fald er?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
en shelter gør ingen bolig. kommunen må afgøre, om det område, shelteren ligger i, samlet set er berettiget til at betragtes som et støjfølsomt naturområde, og hvilke konsekvenser de i givet fald vil gøre gældende for de støjende anlæg mv., der ligger i nærheden. ellers er den administrative erfaring med motorsport (og skydebaner), at der ikke skelnes mellem sommerhuse og helårshuse; ligger de samlet i et område, bruger man grænserne for boligområde, og ellers ser man på de enkelte boliger, der ligger spredt omkring. men det kræver altså, at det er en rigtig bolig – evt. sommerbolig.
84ef517e8bda79def0c04a97eb71dc59
2009-06: lastbiler kører fra offentlig vej ind på privat fællesvej (der deles af klager (firma 1) og firma 2, der modtager lastbilerne) og videre til firma 2’s grund. det er uklart, hvem der ejer den private fællesvej (firma 1 eller firma 2). skal støjen fra kørsel på den private fællesvej betragtes som støj fra offentlig vej (alle har ret til at færdes på private fællesveje) eller betragtes som støj fra firma 2?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
da der er offentlig adgang til fællesvejen, er den i støjsammenhæng at betragte som en offentlig vej. altså skal støjen fra lastbilerne kun medregnes, når der køres på firma 2’s grund.
cd5837f567f951d04ac2145b3a052ced
2009-05: orientering nr. 40 ”hvilke spilleregler gælder for støjen” har også givet anledning til dette spørgsmål: i afsnittet 3 om støjgrænser i konkrete bekendtgørelser omtales, at støjgrænsen skal overholdes af den samlede støj fra alle vindmøller i området. er det ikke ”kun” den/de anmeldte vindmølle(r) der skal foreligge dokumentation for? eller menes det, at man under støjvurderingen skal tage hensyn til allerede etablerede vindmøller i området?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
både i den tidligere og den nugældende vindmøllebekendtgørelse (nr. 1518 af 14. december 2006) er støjgrænserne gældende for den samlede støj fra alle vindmøller.
51a2467b1e9b795e94b62ce87024e008
2009-04: orientering nr. 40 ”hvilke spilleregler gælder for støjen” har givet anledning til følgende spørgsmål: under afsnittet om ikke-godkendelsespligtige virksomheder beskrives, at tilsynsmyndigheden (normalt kommunalbestyrelsen) kan meddele påbud om at nedbringe, forhindre eller dæmpe støjen for visse aktiviteter. det nævnes, at skoler ikke er omfattet, da en skole ikke er en fritidsaktivitet. jeg forstår derfor ikke at børnehaver er med. en børnehave er vel sammenlignelig med en skole, eller defineres legen på legepladsen som organiseret blot fordi den er overvåget af voksne?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
spørgsmålet er af administrativ art, og derfor er miljøstyrelsen rådspurgt i forbindelse med besvarelsen. det fremgår af den kommenterede miljøbeskyttelseslov fra 1986, at bestemmelserne om regulering af støjulemper fra idrætsanlæg, fritidsklubber og lignende også omfatter børnehaver. miljøstyrelsen har både i afgørelser og i vejledende udtalelser bemærket, at indgrebsmulighederne i miljøbeskyttelsesloven ikke kan benyttes overfor støj fra skoler.
11f9c3f1e581c9a0ad5590d82a3aedb1
2009-03: der indløber jævnligt spørgsmål om toner og impulser. her er nogle af svarene.
referencelaboratoriet.dk
2019.51
1) toner og impulser skal vurderes i immissionspunkterne (ved klager) under korrekte meteorologiske forhold (se vejledning fra miljøstyrelsen nr. 6/1984). 2) hørbarheden af toner og impulser i et immissionspunkt kan ikke beregnes på grundlag af målinger tæt på kilderne efter den nordiske beregningsmetode for ekstern industristøj. men hvis det er konstateret, at der ikke er toner eller impulser i støjemissionen fra virksomhedens enkelte kilder, vil virksomheden ikke kunne generere tydeligt hørbare toner eller impulser i immissionspunkterne. 3) toners hørbarhed kan vurderes objektivt ved hjælp af metoden beskrevet i vejledning 6/1984. alternativt vurderes eventuelle toners hørbarhed subjektivt ved at lytte i hvert immissionspunkt under korrekte meteorologiske forhold. 4) der er foreløbigt (2009) ingen af miljøstyrelsen godkendte objektive metoder til at bedømme hørbarheden af impulser. 5) tonetillæg gives kun i de perioder (dag, aften eller nat), hvor tonen er tydelig hørbar. eksempel: en virksomhed bidrager konstant i et immissionspunkt med laeq = 38 db re 20µpa. Én gang i dagperiodens referencetidsrum på 8 timer høres fra virksomheden en tydelig hørbar tone i immissionspunktet, som ikke ændrer niveauet af støjbidraget i immissionspunktet. tonen høres i 3 timer. støjbelastningen er da om dagen lr = 10xlog((3/8)x10^((38+5)/10) + (5/8)x10^(38/10)) = 40,6 db re 20µpa. 6) impulstillæg gives for hele den periode (dag, aften eller nat), hvori der forekommer tydeligt hørbare impulser i immissionspunktet. i eksemplet ovenfor (uden toner) vil tydeligt hørbare impulser i tidsrummet kl. 8.00 til 8.15 medfører et impulstillæg på 5 db, så støjbelastningen om dagen bliver lr = 38 + 5 = 43 db re 20µpa. 7) det er både støj fra virksomheden selv, fra andre virksomheder eller trafikstøj, der kan maskere toner/impulser. denne maskering er måske kun virksom periodevis, så det kan forekomme, at der fx gives tonetillæg om natten/aftenen, men ikke om dagen.
0bf676db5ae245af66b5b324ecf239ff
2009-02: en kommune spørger, om en nærmere angivet landsby med 6-10 beboelser er at betragte som ”boliger i det åbne land” eller ”åben, lav boligbebyggelse”. kommunen skal bruge vurderingen i forbindelse med fastsættelse af støjgrænser for boligerne.
referencelaboratoriet.dk
2019.51
spørgsmålet er af administrativ art, og derfor er miljøstyrelsen rådspurgt i forbindelse med besvarelsen. det er miljøstyrelsens opfattelse, at hvor der er tale om en samlet placering af flere end blot ganske få boliger ("en håndfuld"), er der tale om et område, der anvendes til boligformål. endvidere er det et almindeligt princip ved vurdering af støjforhold, at hvis der er uoverensstemmelse mellem planlægningen og den faktiske anvendelse, skal miljømyndigheden lægge den mest støjfølsomme anvendelse til grund for sin vurdering. det er kommunens opgave at afgøre områdetypen. ved kommunens vurdering af områdets faktiske anvendelse - og dermed hvilke støjgrænseværdier, der skal gælde – anbefaler referencelaboratoriet, at bl.a. følgende indgår i overvejelserne: fremtidig anvendelse af området (planlægges der flere boliger i området eller nedlæggelse af eksisterende virksomheder?), den indbyrdes beliggenhed af boligerne (er der tale om en samlet bebyggelse?) og antallet af boliger (er der tale om mere end en ”håndfuld”?). bemærk i øvrigt, at en landsby enten kan være et område med blandet bolig og erhverv, hvis eventuelle virksomheder stadig er aktive eller et boligområde, hvis eventuelle tidligere virksomheder er overgået til boliger.
52f8b53f257adaef1d434d6df73d1f4a
2009-01: må en certificeret person eller et danak/swedac-akkrediteret målefirma både projektere en støjmur og efterfølgende eftervise virkningen af denne ved måling eller beregning?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
rl 20/96 skelner mellem klagesager og anden form for dokumentation af ekstern støj. bemærkningerne i appendix 2 ”bemærkninger om uvildighed” kan sammenfattes i nedenstående skema.


| **kategori**  | **klassifikation af måleinstitutionen** | **klagesager** | **ikke-klagesager** |
| 1 | offentlige laboratorier, miljøkontrolenheder mv. | uvildig | uvildig |
| 2 | rådgivende ingeniørfirma, laboratoriet er en integreret del af organisationen.arbejdsmiljørådgivere (tidligere bst-centre og branche-bst). | ikke uvildig, hvis ”organisationen” har projekteret det, der klages over.ellers uvildig. | uvildig |
| 3 | laboratoriet er (en del af) et rådgivende ingeniørfirma, uafhængigt af moderfirmaet. | ikke uvildig, hvis laboratoriet selv har forestået projekteringen af det, der klages over.ellers uvildig, også selv om moderfirmaet har projekteret. | uvildig |
| 4 | erhvervsvirksomheders speciallaboratorier.arbejdsmiljørådgivere (tidligere virksomheds-bst). | ikke uvildig i sager mod virksomheden selv.ellers uvildig. | uvildig |


 

ved ikke-klagesager forstås: 1) prædiktering i forbindelse med ansøgning om miljøgodkendelse, 2) egenkontrol og 3) kontrol af vilkår (rutinemæssig kontrol af vilkår, fx efter idrifttagelse af et anlæg eller gennemførelse af støjdæmpende foranstaltninger, men ikke kontrol af vilkår i forbindelse med en klage).
f6861620a1cda7ee3f64ceb4aececefc
2008-06: en virksomhed har to afdelinger, hvorimellem der transporteres materialer og motoriserede arbejdsredskaber (kraner, gaffeltrucks og lign.). transporterne foregår med ikke-indregistrerede køretøjer på offentlig vej. skal disse transporter medregnes i det samlede støjbidrag fra virksomheden?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
som udgangspunkt skal støj fra kørsel til og fra en virksomhed ikke regnes med, når virksomhedens støjbidrag gøres op (jf. spørgsmål 06-13). støj (og øvrige gener) fra trafikken til en virksomhed kan reguleres, når en godkendelsespligtig virksomhed søger om godkendelse. der er dog enkelte fortilfælde, hvor tilsynsmyndigheden har besluttet, at kørsel mellem en virksomheds to afdelinger på hver side af en offentlig vej skulle medregnes/måles som en del af virksomhedens støjemission. i et andet tilfælde besluttede tilsynsmyndigheden, at der skulle foretages beregninger både med og uden denne trafik, og traf på det grundlag en beslutning om, at trafikken på offentlig vej skulle medregnes. det er i sidste ende tilsynsmyndigheden (oftest kommunen), der skal tage beslutningen.
8acea98a2127de9f62de8332a419d82f
2008-05: når et støjvilkår skal overholdes, skal man så for en målt eller beregnet støjbelastning tage hensyn til ubestemtheden af på støjbelastningen, når det afgøres, om dette er tilfældet?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
ja, ubestemtheden indgår, fordi støjgrænsen skal være signifikant overskredet med mindst ubestemtheden på støjbelastningen. dette kan også udtrykkes ved, at hvis støjbelastningen minus ubestemtheden ikke overskrider støjgrænsen, vil miljømyndigheden normalt ikke gribe ind.
a6668aa4b58d2b78f933a3330ffa356a
2008-04: er støj fra det offentlige fortov ved et diskotek (ventende gæster, dørmandssnak mv.) en del af virksomhedsstøjen og derfor omfattet af diskotekets støj.
referencelaboratoriet.dk
2019.51
støj i det offentlige rum skal reguleres efter ordensbekendtgørelsen (bekendtgørelse nr. 511 af 20. juni 2005). ved målinger af støj fra et diskotek skal man ikke medtage perioder med betydende støj fra dørmænd og gæster.
fa7690224c607041b3fb3762e388f276
2008-03: skal en gokartbane, der udelukkende benyttes til udlejning, reguleres efter vejledning nr. 2/2005: støj fra motorsportsbaner, vejledning nr. 5/1984: støj fra virksomheder eller vejledning nr. 7/2006: støj fra forlystelsesparker?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
motorsportsbaner skal reguleres som en godkendelsespligtig virksomhed; og der er ikke tale om en forlystelsespark. forlystelsesparker er defineret i vejledning 7/2006 ved at der findes mere end fem faste, kørende forlystelser. retningslinjerne for motorsportsbaner fremgår af vejledning 2/2005, idet der desuden i godkendelsesbekendtgørelsen er fastlagt standardvilkår for bl.a. støv, lugt og spildevand. for motorsportsbaner, hvor der udelukkende foregår udlejningskørsel, skal der imidlertid benyttes samme vejledende støjgrænser som for ”almindelige” virksomheder (fra vejledning 5/1984), jf. motorsportsvejledningens afsnit 3.5.
0cc890d34478595d5f5f6716e6abd5cb
2008-02: ved støj fra et friluftsteater beliggende ca. 90 meter fra bolig i det åbne land (områdetype 8) er der målt 10 meter fra bolig, men beboeren mener at der skal måles på det mest støjbelastede sted i haven, der er ca. 15 meter nærmere friluftsteateret. hvor er det korrekte sted at måle ved boliger i det åbne land?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
ofte benyttes følgende formulering i forbindelse med støjvilkår i det åbne land: ”støjen skal måles/beregnes ved boligens udendørs opholdsareal i umiddelbart tilknytning til denne”, idet det åbne land som hovedregel ikke betragtes som støjfølsomt. i praksis er ”umiddelbar tilknytning” udlagt som terrasser, anlagte plæner mv. indenfor 10 – 15 m fra boligen. i 1991-vindmøllebekendtgørelse stod der: § 2. ”støjbelastningen fra vindmøller må ved udendørs opholdsarealer i umiddelbar tilknytning til nabobeboelser i det åbne land ikke overstige 45 db(a)”. i 2011-vindmøllebekendtgørelse står der: § 3. ”i det mest støjbelastede punkt ved udendørs opholdsarealer højst 15 meter fra beboelse i det åbne land”. således skal det valgte måle- eller beregningspunkt vælges, så det repræsenterer enten boligens facade eller det mest støjbelastede punkt på et udendørs opholdsareal, som samtidig ikke ligger mere end 10 – 15 m fra boligen.
f24471e0065bef77a9b07a1e5b93c8be
2008-01: i en virksomheds miljøgodkendelse er vilkåret, at "støjen ved det nærliggende etageboligområde ikke må overstige 40 db om natten". etageboligerne er i fire etager uden altan, dvs. de udendørs opholdsarealer er på terræn. spørgsmålet er, om immissionspunktet skal placeres 1,5 meter over terræn eller ud for den mest støjbelastede etage?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
immissionspunktet skal vælges der, hvor støjen skønnes at være højest. afhængigt af, hvor tæt etageboligerne ligger ved områdets skel, vil det ofte være nødvendigt at måle støjen både i 1,5m højde over terræn tæt ved skel, og ved facaden ud for den etage, hvor støjbelastningen er højst - hvis der er vinduer eller døre, og uagtet der ikke er muligheder for at opholde sig udendørs. immissionspunktet placeres ud for vinduet eller altandøren i en højde svarende til 2/3 af vinduets eller dørens højde. hvis der ikke er vinduer eller altandøre i den mest belastede facade, må akustikeren vurdere en mere relevant placering af immissionspunktet.
f2c2b16dc8a4514aee4cfbb4ebf2127e
2007-16: er kolonihaver (med huse på) at regne som beboelse i forbindelse med eu-støjkortlægning? der står intet om disse i vejledning nr. 4/2006. hvad siger miljøstyrelsen?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
kolonihaver med tilladelse til overnatning er ligesom sommerhuse ikke beskrevet særskilt, hverken i vejledningen, i støjbekendtgørelsen eller i det eu direktiv, der ligger til grund. sigtet med støjkortlægningen har klart været helårsboliger, men sommerhuse ol er altså ikke undtaget. idet støjkortlægningen omfatter en opgørelse af antal støjbelastede personer i de forskellige intervaller, og cpr- og bbr-data benyttes til den opgørelse, er det i praksis kun sommerhuse ol., hvor man har folkeregisteradresse, der vil kunne medtages i støjkortlægningen. i forbindelse med andre former for støjkortlægning, fx af vejprojekter, er det derimod vigtigt at tage sommerhusområder ol. med, fordi de har en højere støjfølsomhed (lavere grænseværdi) end boliger.
e31c8f6e1b86a2a6381e4b36a272c024
2007-15: skal man i forbindelse med beregning af støj fra vejtrafik medregne refleksioner fra bygninger på den grund, hvorpå immissionspunktet ligger eller – som ved industristøj – beregne fritfeltsniveauet?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
der henvises til vejledning fra miljøstyrelsen nr. 4 2007 ”støj fra veje” hvorfra der citeres: de beregninger, der skal sammenholdes med de vejledende støjgrænser, skal belyse støjniveauet udendørs i ”praktisk frit felt”, således at den reflekterede støj fra bygningens egen facade ikke skal regnes med. denne situation svarer til støjbelastningen lige udenfor et helt åbent vindue. derimod skal reflekteret støj fra andre facader mv. regnes med i det omfang, de har betydning for det samlede støjniveau. støjniveauet foran facaden vil typisk være 3 db højere end i ”praktisk frit felt”, fordi facaden reflekterer støjen. det er således tilfældet for terrasser, altaner mv., som er placeret på den side af bygningen, der vender mod den støjende vej. støjen skal altid beregnes i punkter 1,5 m over terræn. denne højde repræsenterer udendørs opholdsarealer, rekreative områder og områder med boliger i en etage. for områder med ejendomme i flere etager skal støjbelastningen ud for facaden af de enkelte etager med boliger også belyses. her skal man vælge en højde for beregningen, som svarer til punkter 2/3 oppe på vinduerne.
ea84c51bd4d99b9bfb55eade272ada30
2007-14: en bygherre opfører boliger på et område, som er udlagt til boliger. området er belastet af støj fra eksisterende veje. der er udarbejdet en lokalplan for området og af lokalplanbestemmelserne fremgår, at trafikstøjbelastningen ikke må overstige 55 db(a). det er underforstået, at støjgrænsen refererer til laeq,24h. siden lokalplanens vedtagelse har miljøstyrelsen i vejledning 4/2007 "støj fra veje" anført nye vejledende grænseværdier baseret på lden (58 db for boligområder) og foreskrevet nord2000 som beregningsmetode. spørgsmålet er nu, om støjberegninger i forbindelse med ibrugtagning af området skal udføres med nord2000 og om grænseværdien lden = 58 db skal benyttes, eller om den "gamle" metode (nbv 96) skal benyttes med grænseværdien laeq,24h = 55 db.
referencelaboratoriet.dk
2019.51
der er tale om et boligområde, hvor lokalplanbestemmelserne er vedtaget før den 24-07-2007, hvor miljøstyrelsen udsendte vejledning nr. 4/2007 om "støj fra veje" og tillæg til vejledningen om støj fra jernbaner. ved det aktuelle område benyttes grænseværdier, som indskrevet i lokalplanen, og den beregningsmetode, som var gældende på lokalplanens vedtagelsestidspunkt. i dette tilfælde benyttes således beregningsmetoden nbv 96 og grænseværdien laeq,24h = 55 db. i lokalplaner, som vedtages efter 24. juli 2007, bør bestemmelserne om trafikstøj (veje og jernbaner) være justeret, så de er i overensstemmelse med den nye vejledning. under alle omstændigheder skal der bruges samme fremgangsmåde ved kontrol af, at lokalplanbestemmelserne overholdes, som blev lagt til grund da de blev udformet.
60895e60ff8b6f62602f9c126930e256
2007-13: hvis en lokalplan er fra før juli 2007, hvor tillægget til togstøjsvejledningen 1/1997 kom fra mst, hvad er så gældende vedr. vejledende grænseværdier og beregningsmetode: tillægget eller 1/1997?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
det er den vejledning, der var gældende da lokalplanen blev vedtaget. 
20c725744c00082623e33ae505480b96
2007-12: en person, der bor i en etageejendom og hvis soveværelse vender ud mod en parkeringsplads, der tilhører boligselskabet, bliver generet (vækket) af støjen fra en bilvarmer (monteret i biler tilhørende beboere i ejendommen), der er startet tidligt om morgenen. er den slags nabo-til-nabo støj reguleret?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
nej, det er det ikke. hvis det er en almindelig p-plads, så svarer det reguleringsmæssigt til at bilen holdt på offentlig gade. så den generede borger må henvende sig til bilejeren. hvis det havde været en p-plads, som er en del af en virksomhed, så kunne den reguleres som en del af virksomhedens støj. 
a17b30d6bef69d32660390d115fb715a
2007-11: kan rapporter, der omhandler støj fra kommende virksomheder, eller udvidelser af eksisterende, rapporteres som ”miljømåling – ekstern støj” (herefter m-es). specifikt, kan man i en m-es-rapport benytte kildestyrker fra kompressorer og ventilatorer beregnet på grundlag af data for fx volumenstrøm og motoreffekt efter anvisningerne i delta’s støjdatabog?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
som beskrevet i orientering nr. 38 fra referencelaboratoriet (””miljømåling” eller ”orienterende støjmåling” – hvad skal de bruges til, og hvad er forskellen”) skal alle afgørelser, der træffes af tilsynsmyndigheden vedrørende ekstern støj, baseres på rapporter af typen m-es med mindre orienterende målinger eller beregninger viser en åbenlys overskridelse eller overholdelse af støjvilkårerne. med baggrund i bl.a. dette er referencelaboratoriet af den opfattelse, at der i forbindelse med miljøgodkendelse af kommende virksomheder - og udvidelser af eksisterende - må benyttes de bedst tilgængelige data for de kommende støjkilder, og at man kan benytte disse som grundlag for beregninger af støjbidraget i omgivelserne som rapporteres i en m-es-rapport. de bedst mulige støjdata kan skaffes på flere måder, fx ved at måle på tilsvarende komponenter på andre virksomheder, ved at bruge data fra egne eller andres m-es-rapporter eller ved at bruge katalogdata eller data fra støjdatabogen. sådanne ”andenhånds” kildestyrker skal tillægges en større standardusikkerhed end de 3-5 db, som orientering nr. 36 fra referencelaboratoriet (”usikkerhed på beregnede niveauer af ekstern støj fra virksomheder”) angiver, medmindre der er tale om veldokumenterede data. det anbefales endvidere i resuméet og konklusionen at gøre opmærksom på, at resultatet er behæftet med en større usikkerhed end normalt, og at der bør foretages en fornyet beregning af støjbidraget efter målinger på de virkelige støjkilder, når disse kommer i drift. 
1ec5585d7bdbc129cae57f8386ef965e
2007-10: i sammenbyggede huse så som rækkehuse gælder der i følge bygningsreglementet en støjgrænse på 30 db indendørs. hvordan skal denne grænse tolkes? er det en maksimalværdi, en gennemsnitsværdi, hvilken midlingstid og målemetode er forudsat, hvilken afstand er skal man regne med? samme spørgsmål omkring støjgrænseværdien udendørs som er på 40 db. kan en kommune give dispensation i forhold til støjkravene i bygningsreglementet, og på hvilken lovmæssig baggrund kan en kommune give en sådan en dispensation.
referencelaboratoriet.dk
2019.51
det forudsættes, at der er tale om et luft-til-luft varmepumpeanlæg med en udedel med kompressor og en indedel med blæser. anlægget er installeret i et sammenbygget enfamiliehus. der skelnes mellem om varmepumpeanlægget er installeret efter ikrafttræden af bygningsreglement 2008 eller under de forrige bygningsreglementer. støj indendørs varmepumpeanlæg omfattet af bygningsreglement 2008: støj fra varmepumpeanlæggets indedel er omfattet af funktionskravet i bygningsreglement 2008 (br08) kap. 6.4.2, stk. 1 om bygningens installationer. i vejledningen i br08 henvises til klasse c i ds 490 om lydklassifikation af boliger. kravet er her laeq 30 db målt i umøbleret rum efter metoden angivet i sbi-anvisning 217 om udførelse af bygningsakustiske målinger. måletidsrum skal være mere end ½ min. der måles i én position 1 m fra væggen/installationen, 1,5 m over gulv. selvom installationen evt. kan kontrolleres af den aktuelle boligs egen beboer, vurderes den at kunne betragtes som en del af bygningens opvarmningsanlæg og således omfattet af bestemmelsen, dog – såfremt der er flere blæserniveauer - ikke på højere indstilling end nødvendigt for opvarmningen. varmepumpeanlæg omfattet af bygningsreglement for småhuse 1998: støj fra varmepumpeanlæggets indedel er omfattet af kravet i bygningsreglement for småhuse 1998 (br-s 98) kap. 7.1.6 om tekniske installationer, laeq 30 db målt i umøbleret rum efter metoden angivet i bygningsreglement 1995 (br95) bilag 4. måletidsrum skal være ca. 2 min. der måles i 2-3 positioner omkring midten af rummet og mindst 1 m fra nærmeste væg/installationen, 1,2 – 1,5 m over gulv. se ovenfor vedr. evt. indstilling af blæserniveau. støj udendørs i miljømæssig sammenhæng betragtes varmepumpeanlæg som energiproducerende anlæg og er som sådan omfattet af miljøbeskyttelseslovens § 42, stk. 1 og de vejledende grænseværdier i miljøstyrelsens vejledning nr. 5/1984. i områder for åben og lav boligbebyggelse i natperioden laeq 35 db og lpamax 50 db. disse grænseværdier gælder på naboejendommes arealer, typisk i skel. målinger udføres i henhold til miljøstyrelsens vejledning nr. 6/1984. varmepumpeanlæg omfattet af bygningsreglement 2008: støj fra varmepumpeanlæggets udedel er udover miljøbeskyttelsesloven omfattet af funktionskravet i bygningsreglement 2008 (br08) kap. 6.4.2, stk. 3 om støj udenfor bygningens vinduer og på rekreative arealer fra tekniske installationer. i vejledningen i br08 henvises til ovennævnte vejledende grænseværdier for natperioden, og målinger udføres i henhold til miljøstyrelsens vejledning nr. 6/1984. i medfør heraf gælder grænseværdierne også ved egen boligs vinduer og udendørs opholdsarealer. varmepumpeanlæg omfattet af bygningsreglement for småhuse 1998: støj fra varmepumpeanlæggets udedel er udover miljøbeskyttelsesloven omfattet af kravet i bygningsreglement for småhuse 1998 (br-s 98) kap. 9.8.3 om støj udenfor vinduer til beboelsesrum og køkken og på rekreative arealer fra tekniske installationer. kravet er laeq 40 db. kravet gælder ved egen og naboboligs vinduer og udendørs opholdsarealer. der er ikke i bygningsreglement 1995 (br95) bilag 4 givet konkret vejledning om denne type målinger, men det vurderes, at kravet kan betragtes som en frit felt værdi målt med et måletidsrum på ca. 2 min i den mest støjende driftstilstand. der skal generelt ved alle målinger korrigeres for evt. tydeligt hørbare toner eller impulser. udover de anførte bestemmelser gælder bygningsreglementernes krav til støj fra tekniske installationer også indendørs i nabobygning. for br08 er målemetoden i denne situation beskrevet i sbi-anvisning 217. endelig kan et vægmonteret energiproducerende anlæg i miljømæssig sammenhæng give anledning til bygningstransmitteret støj til et sammenbygget nabohus, og kan så evt. behandles jf. miljøstyrelsens vejledning nr. 5/1984, afsnit 2.3. mht. dispensation i forhold til bygningsreglementernes krav henvises til erhvervs- og byggestyrelsen. 
27d200d484b9e6c9db0f6f5b32eea5ee
2007-09: når man skriver en rapport ”miljømåling – ekstern støj”, er det så korrekt, at farvekonturplots ikke i sig selv er dokumentation for de beregnede støjniveauer, men skal suppleres med punktberegninger? jeg har kigget i rapporten kvalitetskrav til rapporter mærket ”miljømåling – ekstern støj”, men synes ikke jeg kan finde det beskrevet heri. hvad nu hvis man gennemfører facadeberegninger med soundplan, det er en masse punktberegninger på facaden, er sådan et facadekonturplot tilstrækkelig dokumentation?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
farvekonturplots er lavet på grundlag af interpolationer mellem de beregnede støjbidrag i hvert knudepunkt i det netværk af immissionspunkter, der er defineret i støjberegningsprogrammet. typisk kan maskestørrelsen i netværket være 5, 10, 25 eller 100 meter, og derfor kan der være en stor afstand mellem det nærmeste knudepunkt (hvor et nøjagtig støjbidrag er beregnet) og det punkt man ønsker at aflæse støjbidraget for. dermed er der en vis usikkerhed mht. til den aflæste værdi på farvekonturplottet, dels fordi det er en interpoleret værdi, dels fordi værdien er repræsenteret med en farve, der typisk dækker et interval på 5 db. farvekonturplots kan gengives i en rapport af typen ”miljømåling – ekstern støj”, men det skal angives, at det ikke er en del af dokumentationen. farvekonturplottene kan give et godt overblik over støjudbredelsen og verificere, at de udvalgte immissionspunkter repræsenterer de værst belastede områder. for facadepunkter gælder, at det er almindelige immissionspunkter, der er spredt rundt på facaden med en eller anden valgt afstand, fx ét for hver etage på hver af husets facader. da der for disse punkter ikke er tale om tilnærmelser i form af ekstrapolationer kan sådanne facadeplots godt bruges som dokumentation i en m-es-rapport, hvis vel og mærke støjbidraget for hvert punkt er angivet på farveplottet med én decimal. i praksis kan det være svært at få lavet et plot, hvorpå samtlige støjbidrag kan aflæses, derfor anbefales det at lave et skema med de beregnede værdier, der kan indgå i rapporten. i dette skema kan man tillige for hvert punkt angive ubestemthed og (vejledende) grænseværdi, hvorved man på nogenlunde overskuelig form kan se om der er overskridelser. husk for øvrigt, at de beregnede støjbidrag ikke må indeholde refleksion fra facaden. 
7e95b76d08048345b2ff6dd20d8bdbf7
2007-08: hvordan bestemmes ubestemtheden for beregninger af bidraget fra vejtrafikstøj når denne beregnes vha. nord2000 (jf. miljøstyrelsens vejledning 4/2007 ”støj fra veje”)?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
i [user’s guide nord2000 road](https://referencelaboratoriet.dk//wp-content/uploads/2010/10/av117106-users_guide_nord2000_road.pdf) (side 34) er beskrevet, hvordan ubestemtheden beregnes. ubestemtheden på en beregning af støj fra vejtrafik har i øvrigt ikke den samme betydning som for industristøj, da beregningsresultaterne især anvendes i forbindelse med planlægning. i øvrigt skal det nævnes, at den nye betegnelse for ”ubestemthed”, ”udvidet usikkerhed”, der blev introduceret i orientering nr. 36, kun bruges i forbindelse med beregning af ekstern industristøj.
894802c54d6561f29dcd458b363b4b66
2007-07: hvad er ubestemtheden på jernbanestøjberegninger?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
der er ikke lavet en undersøgelse af ubestemtheden på årsmiddelværdi af lden fra jernbaner beregnet med nord2000 efter retningslinierne i miljøstyrelsens tillæg til vejledning 1/1997, men det skønnes på basis af foreløbige erfaringer med brug af metoden, at størrelsesordenen er +/- 2 db. det gælder under forudsætning af, at der benyttes gode indgangsdata, dvs. korrekte og aktuelle antal meter tog, hastigheder, togtyper etc. komplicerede støjtransmissionsveje (mange skærmende/reflekterende genstande for støjmæssigt betydende delstrækninger) vil forøge ubestemtheden. der er ingen erfaring med ubestemtheden på beregning af maksimalværdi, men det skønnes, at ubestemtheden er mindst dobbelt så stor som for lden. ubestemtheden på en beregning af støj fra jernbaner har i øvrigt ikke den samme betydning som for industristøj, da beregningsresultaterne især anvendes i forbindelse med planlægning. 
f4a3f6d2a485f5401abe061a0b88bc9c
2007-06: er det rigtigt, at den udvidede usikkerhed (tidligere benævnt ubestemtheden) er 8,4 db hvis man har én kilde med ubestemtheden 5 db, der bidrager i et immissionspunkt?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
i vejledning 5/1993 side 61 (og orientering nr. 24 side 4) er der omtalt ubestemtheder  på målte kildestyrker på 3 db når kugle- eller ekstrapolationsmetoden benyttes. for kassemetoden er ubestemtheden δ på 5 db. i orientering nr. 36 (or36) angives standardusikkerheder σ på kugle-, kasse- og ekstrapolationsmetoden på 2 db for gode målinger og 3 db for mindre gode målinger. omregnet til ubestemtheder (fra og med or36 kaldes den ”udvidet usikkerhed”) giver dette δ = 2*1,65=3,3 db og δ = 3*1,65=4,95 db. altså er der ikke den store forskel på de udvidede usikkerheder, som man benyttede før or36, og de man benytter efter udgivelsen af or36. eksempel: det antages, at der et bidrag fra én og kun én kilde i et givet immissionspunkt, at kildestyrken er bestemt med en standardusikkerhed σi = 3 db (svarende til &delta;i = 1,65*3 = 4,95 db, se tabel 1 i or36) og at standardusikkerheden på beregningen er σber = 1 db (udtryk (6) i or36). hvis der kun er bidrag fra én kilde kan udtryk (5) i or36 reduceres til σkil = σi og dermed kan udtryk (3) i or36 skrives som σres = (σkil2 + σber2)½ = (32 + 12)½ = 3,16 db. dermed er den udvidede usikkerhed δres = 1,65* σres = 1,65*3,16 = 5,2 db (udtryk (2) i or36). hvis man i stedet kommer frem til δres = 8,4 db skyldes det formodentlig, at man har indsat udvidede usikkerheder δ i udtryk (3) og ikke – som er det korrekte – standardusikkerheder σ. eller det kan skyldes at man regner med ”dårlige” katalogdata med en standardusikkerhed σ på 5 db jf. tabel 2 i or36.
d189d8453f06577d470c74dad68f9cd3
2007-05: der står intet i vejledning nr. 3/1982 (”støj og lugt fra restaurationer”) om referencetidsrum i forbindelse med støj fra restaurationer og heller ikke noget i vejledning 5/1984 (”ekstern støj fra virksomheder”) om interne målinger.
referencelaboratoriet.dk
2019.51
ligesom for virksomheder er referencetidsrummet henholdsvis 8 timer for dag, 1 time for aften og ½ time for nat. 
5d71f71b639d3ef11bca3bf14284f0b4
2007-04: hvis man har en privat børnehave som nabo, hvad er støjen fra denne reguleret efter?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
børnehaver reguleres efter §42 i miljøbeskyttelsesloven (selvom børnehaver ikke direkte er nævnt). kommunen kan vurdere om ”der er støj ud over det sædvanlige” og kan – hvis det er tilfældet – påbyde børnehaven at få lavet støjdæmpende foranstaltninger fx støjmure eller lægge flis i stedet for fliser. det er ikke relevant at lave støjmålinger, da støj fra børns leg ikke kan reproduceres (se også bemærkningerne i vejledning 3/2003, afsnit 5.1, andet punkt). formuleringen ”støj ud over det sædvanlige” giver mulighed for fortolkninger. (man kan ikke klage over kommunens afgørelser for den type af institutioner). 
3b5e8e29af5dc017fa3a014337d9b892
2007-03: hvis kilden er i 4 meters højde og mikrofonen i 1,5 meters højde, er det så en høj eller lav situation i meteo-terminologi?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
hvis kildehøjden er større end 2 m eller mikrofonhøjden er større eller lig 4 m karakteriseres situationen som ”høj”. i alle andre situationer kaldes den ”lav”. 
465e4609bcbf81b68fc6231d9c047a52
2007-02: på basis af kildestyrker fra sandsugere et par kilometer fra land, skal støjbelastningen inde ved kysten beregnes. målinger og beregninger skal udføres som ”miljømåling – ekstern støj”. skal den fællesnordiske beregningsmetode, som ikke har et gyldighedsområde meget ud over ca. 1 km, anvendes, eller vil det være mere korrekt at anvende nord2000, som implementerer de meteorologiske forhold i langt højere grad end den fællesnordiske metode?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
målinger og beregninger skal laves efter vejledning 5/1993, dvs. den fællesnordiske beregningsmetode. der er p.t. ingen planer om at ændre beregningsmetoden for virksomhedsstøj. 
ae477bb228651f0f71136c4a5a8508cc
2007-01: kan en certificeret person rapportere støjberegninger som "miljømålinger - ekstern støj", hvis denne ikke selv har foretaget målingerne, og hvis disse underleverandørdata ikke er rapporteret som "miljømåling - ekstern støj".
referencelaboratoriet.dk
2019.51
betingelserne for, at man kan mærke en støjrapport med "miljømåling - ekstern støj" er beskrevet i miljøministeriets bekendtgørelse nr. 1353 af 11. december 2006. heri står bl.a. at målingen eller beregningen skal være udført af laboratorier på "listen" (se www.delta.dk/reflab) som akkrediteret prøvning eller af certificerede personer (bekendtgørelsens bilag 4). for de godkendte laboratorier, som betjener sig af certificerede personer skal målinger/beregninger være udført egenhændigt af en sådan. for de godkendte laboratorier, der er danak-akkrediterede til at foretage måling af ekstern støj, kan andre end de underskriftberettigede foretage målinger/beregninger. bekendtgørelsens bilag 4 redegør også for, under hvilke omstændigheder man kan bruge data fra underleverandører. det skal klart fremgå, hvorfra oplysningerne stammer og hvilke data, der er fra underleverandører. derudover skal der gøres særskilt rede for underleverandørens anvendelse af apparatur, resultaternes ubestemthed osv. 
f7fbf74cc527dc3126c6aa0e7a07d0ee
2006-14: som bekendt er støjafgivelsen fra våben meget retningsafhængig (størst lydenergi afgives i skudretningen, og mindst lydenergi afgives i retningen modsat skudretningen). i forbindelse med beregning af støj fra skydebaner med flere standpladser, der danner en et cirkeludsnit, spørges der om, hvilken skudretning man skal benytte ved beregning af støjbidraget fra banen: middelskudretningen for samtlige standpladser (fliser) eller middelskudretningen for den standplads, der giver det højeste bidrag.
referencelaboratoriet.dk
2019.51
uanset typen af skydebane (trap, skeet, jagt eller andet) skal der i beregningerne benyttes middelskudretningen for den standplads, der giver det højeste bidrag. er der tale om flere immissionspunkter, gælder denne betragtning for hvert af immissionspunkterne. med fx 6 standpladser og 5 immissionspunkter kan det altså være nødvendigt at beregne 30 bidrag.es at der for hvert immissionspunkt vælges den standplads, der giver det højeste bidrag i det aktuelle immissionspunkt. 
4381319c6bd3cf86727e7c132c4a02e4
2006-13: er det korrekt, at støj fra trafik til og fra fx genbrugspladser på offentlig vej ikke skal medregnes som støj fra virksomheden?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
ja, det er korrekt, men det kan være fornuftigt at nævne i rapporten, at den (intensive) trafik til og fra virksomheden ikke medregnes, og at genbrugspladsen vil generere ekstra trafik i området. 
45e679ab87d027d785ac93472a92bbfe
2006-12: en virksomhed (træindustri) ønsker at udvide produktionen, hvilket medfører nye bygninger, nye eksternt støjende komponenter og nedlæggelse af eksisterende eksterne støjkilder. produktionen vil foregå i nye bygninger, der dels virker som støjkilder, dels skærmer for en del af støjen fra det eksisterende anlæg. i en rapport af typen ”miljømåling – ekstern støj” dokumenteres det, at den fremtidige støjbelastning i et immissionspunkt bliver 42 db(a) i natperioden. den udvidede usikkerhed (tidligere benævnt ubestemtheden) angives til 4 db. støjbidraget i immissionspunktet er før udvidelsen beregnet til 44 db(a) i natperioden. rapporten indgår i ansøgningen vedrørende udvidelsen. tilsynsmyndigheden (i kraft af et miljøfællesskab) spørger referencelaboratoriet, om virksomheden skal dokumentere, at den vil kunne overholde grænseværdien på 40 db(a) uden ”lempelse” svarende til den udvidede usikkerhed, eller om tilladelsen kan gives, hvis blot 40 + 4 = 44 db(a) ikke overskrides.
referencelaboratoriet.dk
2019.51
er der tale om en ansøgning om udvidelse af en eksisterende virksomhed, skal det sandsynliggøres, hvilken grænseværdi der kan overholdes. i sådanne tilfælde accepteres ikke overskridelser af den gældende grænseværdi, ej heller ikke-signifikante overskridelser. det er altså grænseværdien på 40 db(a), der skal overholdes. hvis der beregnes et bidrag på 42 db(a), er sandsynligheden 50 % for, at det ”sande” bidrag er 42 db(a) eller højere. dermed vil der fra starten være en betydelig sandsynlighed for, at 40 db(a)-grænsen er overskredet. i den aktuelle sag skal virksomheden derfor foretage/planlægge yderligere dæmpninger, så det beregnede bidrag kommer ned på 40 db(a) eller mindre. hvis sådanne dæmpninger ikke er mulige, må tilsynsmyndigheden overveje alligevel at tillade udvidelsen med en lempet grænse på 42 db(a). i forbindelse med tilsyn (kontrol) af eksisterende virksomheder er der præcedens for, at tilsynsmyndigheden ikke skrider ind, selvom støjbelastningen overskrider grænseværdien, blot overskridelsen ikke er signifikant (dvs. mindre end den udvidede usikkerhed). se vejledning fra miljøstyrelsen nr. 5/1984, afsnit 7.5.2. 
bb336cf8f5bb334af8673b2f54f17b0c
2006-11: hvordan formulerer man, at grænseværdien er overskredet, men at overskridelsen er mindre end ubestemtheden, fx lr = 36,9 db(a), grænseværdi = 35 db(a) og ubestemtheden = 2,7?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
følgende formulering kan benyttes: "grænseværdien er ikke signifikant overskredet." kommentar: med orientering fra referencelaboratoriet nr. 36 blev ordet "ubestemthed" erstattet af "den udvidede usikkerhed". 
31d649449d1af58e18b1e2bc42e4ed7a
2006-10: en bygherre ønsker at bygge nær en motorvej, men må efter beregninger af støjbidraget konstatere, at støjniveauet i det meste af området overstiger 55 db(a). bygherren argumenterer over for kommunen med, at man forskellige steder i københavnsområdet tillader mere end 55 db(a) på én facade, hvis man har adgang til vinduer i en anden facade med et niveau under 55 db(a). kan man i planlægningssammenhæng tillade dette ved nybyggeri på en mark?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
i københavn tillader man op til 65 db(a) på den mest støjbelastede facade, hvis der mod gården (i den pågældende lejlighed) er vinduer til en facade med under 55 db(a). men det er kun ved ”udfyldninger” i husrækken og omdannelse af erhvervsejendomme til boliger. det gælder ikke landsdækkende og ikke på en bar mark. læs mere om emnet i vejledning fra miljøstyrelsen nr. 3/1984 "trafikstøj i boligområder". 
5bf1731e50215d5b71b403305a12aa04
2006-09: hvad skal man kalde den måleværdi, man har, når man har målt 10 minutter i skel med en integrerende lydtrykmåler, der a-vægter signalet?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
laeq,10minutter. der er et eksempel i vejledning fra miljøstyrelsen nr. 6/1984 side 15. 
f8b265406421753f76c6024034392cdd
2006-08: spørgsmål til formel (5) i orientering fra referencelaboratoriet nr. 36 (”usikkerhed på beregnede niveauer af ekstern støj fra virksomheder”). hvad skal man indsætte på lp,i's plads, når der er brugt katalogdata for en rute med en gaffeltruck?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
da kilderne er afhængige ifølge bemærkningen side 9 i orientering nr. 36, skal det være det samlede bidrag fra hele ruten, der indsættes. 
0ab2877eccfd7dfe8bbc871c91344033
2006-07: i forbindelse med en udstykning af et større område (mere end tre boliger) til åben, lav boligbebyggelse har kommunen meddelt grænseværdier svarende til områder med blandet bolig og erhverv (dag/aften/nat = 55/45/40 db(a)), og altså ikke som de vejledende grænseværdier på 45/40/35 db(a) for åben, lav boligbebyggelse. området ligger op ad en større gård, på hvis arealer der forekommer entreprenørarbejde og arbejde med en motorkædesav. en rådgiver, der er certificeret til at foretage ”miljømåling – ekstern støj”, spørger, om han i rapporten skal sammenligne de målte/beregnede støjbidrag fra en nærliggende virksomhed (som ikke er den ovenfor nævnte gård) med de vejledende eller meddelte grænseværdier. spørgsmålet er afstedkommet af, at rådgiveren har læst en højesteretsdom, med hvilken det i en lignende sag er afgjort, at det er de vejledende grænseværdier, der er gældende.
referencelaboratoriet.dk
2019.51
støjgrænserne er vejledende, så kommunen kan derfor godt afvige fra disse. det bør fremgå af rapporten, at grænserne normalt er 45/40/35 db(a). det skal fremgå af rapporten, at kommunen har valgt 50/45/40 db(a), og der skal være en vurdering af eventuelle overskridelser af disse.


| bemærkninger: |
| 1) | er der tale om en mindre udstykning, fx en aftægtsbolig ved en eksisterende gård, skal støjbelastningen ikke dokumenteres i forbindelse med udstykninger. |
| 2) | højesteretsdomme i konkrete sager om ekstern støj er kun gældende for den konkrete sag. men der kan forekomme højesteretsafgørelser, der får en mere generel betydning. |


a049c12aa8b26bc467a5a6e6cda16a6a
2006-06: i vejledning fra miljøstyrelsen nr. 1/1997 ”støj og vibrationer fra jernbaner” er der angivet en grænseværdi på 60 db(a) ved boligbebyggelse (tabel 1, der vedrører vejledende grænseværdier i forbindelse med planlægning). gælder de 60 db(a) ved facaden (svarende til grænseværdien 55 db(a) ved facaden for vejtrafikstøj)?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
ja, og den gælder også, som vist i tabel 1 i vejledning nr. 1/1997, for de udendørs opholdsarealer. som for andre lignende grænseværdier er der tale om fritfeltsværdier, dvs. at eventuelle bidrag fra refleksioner fra bygninger på klagers grund skal fratrækkes den målte eller beregnede værdi. se nærmere om refleksioner i vejledning fra miljøstyrelsen nr. 6/1984. 
4c0f6d0ee88e149d4419fa12d5384a56
2006-05: side 35 i "støjdatabogen del 3 – kørsel og intern transport": parkeringsoperation. gælder kildestyrken på lwa = 85 db re 1 pw for én tilkørsel + én parkeringsoperation eller én tilkørsel + én parkeringsoperation + én ”afparkeringsoperation” + én frakørsel?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
det gælder én af operatorerne: kørsel fra offentlig vej til parkeringsbås + parkering i båsen eller udkørsel fra bås + kørsel fra bås til offentlig vej. hvis operationen tager væsentligt længere tid end de angivne typiske 30 sekunder, bør man korrigere for dette ved en tidsmæssig korrektion på 10 x log(tfaktisk/30 s), hvor tfaktisk er tiden i sekunder for en gennemsnitlig faktisk parkeringsoperation. alternativt opdeles kørestrækningen mellem offentlig vej og bås i passende delstrækninger, som ækvivaleres med punktkilder (se vejledning fra miljøstyrelsen nr. 5/1993 afsnit 7.3). 
3bcaefa4d8edee88250ead871ecca79a
2006-04: hvilken standardusikkerhed ? (tidligere kaldt ”standardafvigelse”) skal man benytte, hvis kildestyrken for facadedele (fx vinduer, lukkede porte, facadeelementer) er fundet på grundlag af målinger internt og beregning ifølge formel 7.2.1 i vejledning fra miljøstyrelsen nr. 5/1993?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
i orientering nr. 36 fra referencelaboratoriet "usikkerhed på beregnede niveauer af ekstern støj fra virksomheder" er det ikke nævnt, hvilken standardusikkerhed der skal benyttes i dette tilfælde. hvis reduktionstal fra vejledning fra miljøstyrelsen nr. 5/1993 "beregning af ekstern støj fra virksomheder" (tabel 7.2.1) benyttes - eller hvis reduktionstallet vurderes - anbefales det at benytte σ 5 db. hvis reduktionstallet er målt for den aktuelle vægkonstruktion, anbefales det at benytte σ 3 db.
66e8c524e6d2d5277ab6431359bbf45a
2006-03: en kommune har i forbindelse med planlægning af et boligområde modtaget en rapport fra en rådgiver vedrørende beregninger af vejtrafikstøj. rådgiveren mener, at man skal fravige anbefalingen på side 18 i rapport 240/2002 fra vejdirektoratet (”beregning af vejtrafikstøj – en manual”), hvor der står, at man skal lade biler på landeveje og motorveje beregningsmæssigt køre henholdsvis 90 km/t og 120 km/t, hvis de reelle hastigheder ikke kendes fra målinger. rådgiveren mener, at bilisterne efter indførelsen af 130 km/t på motorveje kører ”pænere”, således at man nu kan anvende de skiltede hastigheder på henholdsvis 80 km/t og 110 km/t for tunge og lette køretøjer i stedet for rapport 240's anbefalinger.
referencelaboratoriet.dk
2019.51
man skal fortsat benytte anbefalingerne i rapport 240, når de reelle hastigheder ikke kendes fra målinger, og når den skiltede hastighed er 110 km/t. vedrørende anbefalinger for strækninger med en skiltet hastighed på 130 km/t foreligger der endnu ikke (oktober 2006) udmeldinger fra miljøstyrelsen eller vejdirektoratet. referencelaboratoriet anbefaler derfor indtil videre, at man benytter tallene fra vejdirektoratets hjemmeside ”hastighedsbarometer”, hvor målte gennemsnitshastigheder kan findes. de er dog ikke opdelt i let og tung trafik.

*opdatering 2018:  hastighedsbarometeret findes ikke mere - der henvises til [håndbog i nord2000](https://referencelaboratoriet.dk/filer/metodeliste/2013_haandbog_nord2000_beregning_af_vejstoej_i_danmark.pdf).*
50d7a3bd230b403500e924a1e2f53d1d
2006-02: et boligområde ønskes placeret tæt på et industriområde. boligernes bygherre pålægges at støjdæmpe med en vold el.lign., så de vejledende grænseværdier overholdes døgnet rundt i boligområdet. et rådgivende og certificeret ingeniørfirma har lavet en beregning for én virksomhed med en forudsætning om, at den støjer maksimalt i forhold til tilladelsen, dvs. 60 db(a) i eget skel mod anden virksomhed. med udgangspunkt i denne beregning er der dimensioneret en støjvold/støjskærm (højde/bredde/længde/placering), der dæmper støjen fra denne virksomhed tilstrækkeligt i det planlagte boligområde. men hvad med de andre virksomheder i industriområdet og eventuelle kommende virksomheder? skal det samlede bidrag fra alle virksomheder overholde de vejledende grænseværdier i området?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
det er hver virksomheds bidrag, der skal overholde de vejledende grænseværdier for boligområdet. altså vil fx 10 virksomheder, der hver især bidrager med 35 db(a) om natten, samlet give anledning til et støjbidrag på 45 db(a). der henvises i øvrigt til vejledning fra miljøstyrelsen nr. 4/2006, afsnit 12.1. miljøstyrelsen meddeler, at kommunen har mulighed for at anlægge en skærpet vurdering af industristøj til grund for planlægningen, men at dette ikke er almindeligt. 
9a55a17a41f4c88de9acf10f2bae051f
2006-01: ved måling af støj fra tog konstateres det, at antal, type og hastigheder på den pågældende strækning ikke passer med tallene fra vejledning fra miljøstyrelsen nr. 1/1997. skal man benytte de observerede data for strækningen, eller skal man benytte tallene fra nr. 1/1997?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
bed om tallene skriftligt fra dsb, benyt disse ved beregningerne og beskriv dette forhold i rapporten. dette er i overensstemmelse med side 11 i nr. 1/1997: ”efter 1999 vil det være klogt i en konkret planlægningssituation at få kontrolleret de anførte oplysninger ved henvendelse til dsb's lokale driftsområde …" 
3b2ab2c26eb5ce47501ed4be8a6023eb
2000-01: i vejledning fra miljøstyrelsen nr. 5/1984 "ekstern støj fra virksomheder" er der angivet vejledende grænseværdier for virksomhedsstøj transmitteret fra virksomheder til naboer inden for samme bygning. eksempelvis er grænsen for bygningstransmitteret støj fra en virksomhed til beboelsesrum 30 db i dag- og aftenperioden og 25 db i natperioden. skal støjgrænserne for bygningstransmitteret støj i beboelsesrum overholdes i køkkener?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
de vejledende støjgrænser gælder overalt i boliger bortset fra gangarealer, bade- og wc-rum samt ikke-opholdsrum såsom pulterrum, skunkrum, loftsrum o.l. støjgrænserne gælder således også i køkkener.
3281a50892a6b732328ecf6023867517
1989-01: i vejledning fra miljøstyrelsen nr. 5/1984 "ekstern støj fra virksomheder" er der opgivet en tabel over vejledende grænseværdier for støjbelastninger målt udendørs, tabel i i afsnit 2.2.2. tabellen er opdelt i tre spalter benævnt: mandag-fredag kl. 07.00-18.00; lørdag kl. 07.00-14.00 mandag-fredag kl. 18.00-22.00; lørdag kl. 14.00-22.00; søn- og helligdage kl. 07.00-22.00 alle dage kl. 22.00-07.00 i samme afsnit anføres det, at referencetidsrummet for dagperioden (kl. 07.00-18.00) er 8 timer, for aftenperioden (kl. 18.00-22.00) 1 time og for natperioden (kl. 22.00-07.00) ½ time. hvilke referencetidsrum skal benyttes på lørdage og søndage?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
miljøstyrelsen er af den opfattelse, at referencetidsrummene på søndage er de samme som på hverdage. for lørdage gør det særlige forhold sig gældende, at dagperioden er opdelt. lørdag formiddag (kl. 07.00-14.00) anvendes et referencetidsrum på 7 timer og lørdag eftermiddag (kl. 14.00-18.00) et referencetidsrum på 4 timer.
6c87a5f67902e9dc002236cabdfc94a8
1986-01: skal støjmålinger ved virksomheder, der er godkendt før 1. november 1984 (ikrafttrædelsesdatoen for vejledning nr. 5/1984 "ekstern støj fra virksomheder" og nr. 6/1984 "måling af ekstern støj fra virksomheder"), foretages efter disse vejledninger eller efter den gamle vejledning fra maj 1974?
referencelaboratoriet.dk
2019.51
hvis det i afgørelsen direkte er nævnt, hvilken vejledning der skal benyttes, måles der efter denne vejledning. formuleringer som "efter den til enhver tid gældende vejledning" kan, fordi målemtoder fortsat bliver mere nøjagtige med tiden, indebære en stramning af en afgørelse. hvis der ikke i den konkrete afgørelse er nævnt, hvilken vejledning støjmålingerne skal udføres efter, skal målingerne foretages efter den på afgørelsestidspunktet gældende vejledning. opmærksomheden henledes i denne forbindelse specielt på "nyt fra miljøstyrelsen nr. 3, september 1978, måling af ekstern støj fra virksomheder". vejledning fra miljøstyrelsen nr. 5/1984 og 6/1984 afløste den 1. november 1984 vejledning nr. 3/1974 og "nyt fra miljøstyrelsen" nr. 3, september 1978.