b91c827bbd5653897e9539966260d3ad
Ægtepagter
forumadvokater.dk
2020.10
hvem tør komme hjem til hustruen og foreslå at ”nu skal vi oprette en ægtepagt” ? hvem tør midt i det hyggelige planlægningsmøde om brylluppet foreslå at vi skal for resten også lige have møde med advokaten om en ægtepagt ? tør forældrene, der med glæde ser datteren eller sønnen kaste sig ud i ægteskabets velsignelser ?

svaret er, at der er ikke mange, der tør ! den gode stemning kan let gå fløjten. derfor oprettes relativt få ægtepagter i danmark – af dem mange desværre fordi der i omgangskredsen har været et konkret eksempel på hvordan det går, når der ikke er oprettet ægtepagt.

og det er faktisk en skam. lad os tale om ægtepagter som om alt muligt andet. vi skal da selv bestemme, hvad vi vil bruge tiden til – og her som på mange andre områder gælder, at det er bedre at forebygge end at helbrede. de eneste, der kan profitere af manglende ægtepagter er advokater, der lever af at redde trådene ud, når det er gået galt. men det er lidt negativt – langt mere tilfredsstillende er det at være med til at forebygge, blandt andet ved at fortælle hvordan reglerne faktisk er.

en juridisk professor har sagt, at ”de fleste, der gifter sig, ville lave en ægtepagt, hvis de vidste, hvad der sker, når de ikke har en” ! så enkelt og så utroligt forholder det sig – hos forum advokater er vi enige og vi har været med til at udarbejde rigtig mange ægtepagter. eller udtrykt lidt anderledes: vi har været arkitekter på mange individuelle formueordninger. for det er nemlig det, det handler om: der skal laves en formueordning, som er skræddersyet til jeres forhold. i har en anden økonomi, en anden indtjening, en anden familie og andre behov end naboen og alle mulige andre. i skal have en ordning, der passer til jer – nu og til enhver tid.

problemet består i at ingen har fantasi til at forestille sig at vi lever i et oplyst samfund hvor folketinget har fastsat nogle regler, der dybest set ikke ønskes af dem, de gælder for. og sådan er det i danmark på dette særlige område ! fordi vores lovgivning på dette område ikke har fulgt med tiden. de regler, du ”får med i købet” ved brylluppet stammer fra 1925. tænk på hvad der er sket siden og selvom reglerne er blevet tilpasset hen ad vejen, så er de grundlæggende set ikke i pagt med de familiemønstre og familiebehov, der findes i dag.

hvis i ikke gør noget
når der siges ja i kirken eller på rådhuset, så følger der ikke blot en vielsesattest, men et helt nyt sæt regler om familiens økonomi. udgangspunktet hedder ”formuefællesskab”. det er et mærkeligt ord, der er mest egnet til at forvirre – for mens ægteskabet består, er der faktisk ikke så meget fællesskab i økonomien som ordet antyder. derimod er der meget fællesskab i økonomien når ægteskabet ophører, hvad enten det sker ved separation og skilsmisse eller ved død.

i ægteskabet gælder særråden og særhæften. hustruen hæfter ikke for mandens gæld og omvendt. der er nogle undtagelser. den vigtigste gælder skat opstået mens ægtefællerne har boet sammen i ægteskabet, men hovedreglen er at hustruens og mandens økonomi ikke blandes sammen.

ved separation og skilsmisse skal der deles. forenklet udtrykt skal mand og hustru dele ”kagen”. hvis de i alt ejer en halv million skal de hver have 250.000 kroner. der er særlige regler om pensioner. nogle pensioner skal deles, andre skal ikke. hvis den ene ægtefælle skylder mere væk end hun eller han ejer (egenkapitalen er negativ) skal vedkommendes gæld ikke deles, men den anden ægtefælle, som måske har en nettoformue på 400.000 kroner, skal aflevere det halve.

var det det, vi ville ?
mange ægtefæller har den holdning, at de gifter sig for at være fælles om børn og hjem, men ikke nødvendigvis for at have fælles formue. det føles problematisk for en ægtefælle, at den anden måske vælger at forlade ægteskabet uden grund og så lige medtage halvdelen af formuen og pensionen. var det meningen med det hele?

det kan godt være, men i mange tilfælde kommer reglerne bag på dem, de gælder for.

vores budskab er, at der er grund til at forstå reglerne og til at beslutte om de er gode nok som de er, eller om i ønsker det anderledes.

og det er faktisk muligt at bestemme selv. reglerne om ægtepagter har siden 1990 været yderst fleksible, sådan at næsten ethvert ønske kan imødekommes og ægtepagten kan skrues sådan samen at den i vidt omfang kan passe til de ændrede formueforhold som de fleste oplever hen ad vejen.

hvordan aftales særeje
særeje er det, i ved en ægtepagt har defineret som særeje. der findes mange særejeformer, f.eks.:
fuldstændigt særeje
skilsmissesæreje
ægtefællebegunstigende kombinationssæreje
brøkdelssæreje
anpartssæreje
aftrapningssæreje
tidsbegrænset særeje
kombinationer af de foran omtalte modeller

særeje skal aftales skriftligt i et juridisk dokument – en ægtepagt. den skal underskrives af begge og tinglyses ved bilbogen i Århus. uden tinglysning er den ugyldig. Ændringer eller ophævelse af en ægtepagt skal ligeledes tinglyses.

særeje kan også bestemmes af tredjemand, f.eks. i testamente, i gavebrev eller i en arveforskudskontrakt. der kan indsættes særejebestemmelser i begunstigelseserklæringer i livs- og ulykkesforsikringer og i kapital- og ratepensionskonti.

endelig vil vi gøre opmærksom på, at der i testamenter oprettet før 1. oktober 1990 kan være indsat bestemmelser om, at arven skal være særeje. det fortolkes som ”skilsmissesæreje”. det er nødvendigt at ændre sådanne testamenter, hvis du ønsker, at arven skal blive særeje af den type, som vi kendte, da testamentet blev oprettet (før 1990), dvs. fuldstændigt særeje, således at arven ikke skal deles med svigerbørn hverken ved separation, skilsmisse eller død. det gælder imidlertid også, hvis det ønskes, at arven kun skal være skilsmissesæreje med den begrundelse, at arvingernes ægtefæller eventuelt kan hensidde i uskiftet bo, hvis de skulle blive længstlevende. der kan jo altid ske det, at arvingernes ægtefæller dør før testators arvinger, og i denne situation er det næppe ønsket, at arvingerne skal dele arven efter dig med deres ægtefællers dødsbo. lovens formodningsregel medfører imidlertid, at arvingerne havner i det, som blandt jurister kaldes fælden ved skilsmissesæreje – derfor bør de gamle testamenter revideres.

træf et valg!
en ægtepagt er din mulighed for at få den formueordning, der passer bedst. du kan eventuelt kombinere ægtepagten med et testamente. derved kan bl.a. opnås, at længstlevende ægtefælle ved førstafdødes død vil sidde tilbage med 11/12 af formuen. du kan også bruge ægtepagten til at beskytte din virksomhed – og det kan du gøre samtidig med at du så giver din ægtefælle en passende ”modbeskyttelse” eller med andre ord: hensynene afvejes mod hinanden på en god måde – en måde der tilgodeser netop jeres behov og ønsker.

det gode råd lyder: find ud af, hvad de gældende regler betyder for dig og din ægtefælle ? hvordan ville i have det, hvis i selv skulle bestemme. tal om det. vær enige om at det er både fornuftigt og nødvendigt. og tal samtidig om: hvordan ser det for resten ud, hvis en af os dør før vi venter det. er vi forsikret ? arver vi hinanden så meget som vi tror ? beslut, om i skal gøre noget eller om det er godt nok, som det er.

tal med forum advokater om det. det kan godt være konklusionen er, at det er ok som det er. men det har da også en værdi for jer at vide. og skal der ændres noget, da har det en værdi at få det ændret. mens tid er.

husk også, at det, som er det gode og rigtige valg i dag, måske slet ikke er det om fem år. så har i måske fået børn eller egen virksomhed – eller noget helt tredje. så derfor: tag ”livet” op til revision mindst hvert femte år for at tjekke, om alt nu er, som i gerne vil have det.
4d256ef38a4ad5d0409fbbef774bc028
holder Ægteskabet, hvis det indgÅs pÅ dØdslejet?
forumadvokater.dk
2020.10
reglerne om ægteskab forudsætter parternes frivillige erklæring om at ville ægte hinanden som en del af idéen om ægteskab. betingelsen understøttes af den inhabile ægtefælles efterfølgende ret til at kræve omstødelse.

nogle ægteskaber indgås, fordi det vides, at den ene part er alvorligt syg. der kan opnås betydelige fordele ved at et par gifter sig og det sker i et stort antal tilfælde hvert år at begrundelse for ægteskabets indgåelse er, at parterne har fået oplyst, at den ene er alvorligt syg.

arvelovens § 93 indeholder en bestemmelse om, at gaver, der gives i giverens levende live, men som er bestemt til at opfyldes efter giverens død, og gaver, der er givet kort før giverens død på et tidspunkt, hvor døden må anses for nært forestående, og giveren var klar over dette kun gyldigt kan gives, hvis betingelserne for oprettelse af testamente er opfyldt. man kan spørge, om indgåelse af ægteskab – med de fordele det giver for den længstlevende – er en form for ”arv uden testamente” og det er det jo. en testamentarisk bestemmelse er efter arvelovens § 74 ugyldig, hvis testator ved dens oprettelse på grund af sindssygdom, herunder svær demens, hæmmet psykisk udvikling, forbigående sindsforvirring eller en lignende tilstand, manglede evnen til fornuftmæssigt at råde over sine ejendele.
man må ikke indgå ægteskab i danmark, hvis man mangler evnen til at handle fornuftsmæssigt. manglende evne til at handle fornuftsmæssigt kan have forskellige årsager: alderdomssvækkelse, demens, psykiske problemer, alkohol- eller narkotikamisbrug mv. disse årsager kan være permanente eller midlertidige.
det følger af ægteskabslovens § 27, at hvis en af parterne i et ægteskab, som kunne omstødes efter § 23, dør inden omstødelse er sket, kan den efterlevende ægtefælle eller enhver af arvingerne kræve reglerne i lov om skifte af fællesbo m.v. § 69 bragt til anvendelse, og ægtefællen kan kræve godtgørelse efter § 26. i den situation kan arvingerne således hente hjælp. det forudsætter, at betingelserne for omstødelse er opfyldt og det vil typisk sige, at den syge ægtefælle ved ægteskabets indgåelse befandt sig i en tilstand, som udelukker evnen til at handle fornuftsmæssigt. retspraksis har vist, at der skal endog særdeles meget til, før domstolene vil statuere dette.

i en sag var manden uhelbredeligt syg af kræft, og han blev viet på Århus kommunehospital den 23. september og døde den 25. september. parret havde levet sammen i 6 år. selv om manden ved vielsen var psykisk svækket på grund af sin sygdom, bestemte retten, at ægteskabet ikke var ugyldigt af den grund, jfr. ægteskabslovens § 24 stk 1, nr. 1 om omstødelse på grund af fornuftsmangel hos den ene ægtefælle. manden havde over for den tilkommende hustru og overfor en læge og en hospitalspræst givet udtryk for, at han ville giftes. han var under vielsen vågen og klar over, at han var i færd med at blive gift, og manden havde, da han blev spurgt af præsten, om han ville ægte den tilkommende hustru, trykket eller holdt fast i hendes hånd. mandens adfærd under vielsen blev anset for at udgøre en erklæring om at ville ægte den tilkommende hustru, jf ægteskabslovens § 20 stk. 2.

en anden sag angik en 80-årig kvinde med svære tegn på demens. hun blev i maj borgerligt viet med 59-årig mand, som havde et barn med en af hendes døtre. kvinden kom i september samme år under værgemål og blev frataget handleevnen. retten i roskilde fandt det godtgjort, at hun var i en tilstand, der udelukkede evnen til at handle fornuftsmæssigt, og ægteskabet blev omstødt i medfør af ægteskabslovens § 24. Østre landsret nåede til samme resultat.
fra et beslægtet område – ugyldige vielser – kan jeg nævne et par domsafgørelser:

i en sag besvimede brudgommen efter at have sagt ja, men inden parret var erklæret for rette ægtefolk. han døde næste formiddag. parret havde levet sammen i 14 år, og de havde begge vilje til at indgå ægteskab og forståelse for situationen. civilretsdirektoratet godkendte den ugyldige vielse i medfør af ægteskabslovens § 21 stk. 2 ægteskabet.

i en anden sag var en vielse ugyldig, idet brudgommen under vielsen var bevidstløs efter en arbejdsulykke. han døde to dage senere. parret havde levet sammen i ca. 1 år og havde planlagt bryllup 11 dage senere. civilretsdirektoratet kunne ikke godkende den ugyldige vielse i medfør af ægteskabslovens § 21 stk. 2.

**fra ægteskabsloven:**
§ 21. en vielse er kun gyldig, hvis den er sket for en myndighed, der efter loven kan foretage vielser, og under iagttagelse af bestemmelsen i § 20, stk. 2.
stk. 2. en vielse, der er ugyldig efter stk. 1, kan af justitsministeren godkendes som gyldig, såfremt særlige grunde taler herfor.
§ 24. et ægteskab omstødes endvidere ved dom efter påstand af den ene ægtefælle:

1) hvis han ved ægteskabets indgåelse befandt sig i en tilstand, som udelukker evnen til at handle fornuftsmæssigt,
2) hvis han blev tvunget til at indgå ægteskab,
3) hvis han ved en fejltagelse blev viet til en anden end sin forlovede eller uden at ville indgå ægteskab, eller
4) hvis han blev forledt til at indgå ægteskab ved, at han af den anden ægtefælle gennem falske oplysninger eller svigagtig fortielse af sandheden blev vildledt om, hvem den anden er, eller om sådanne omstændigheder ved dennes tidligere liv, der med fuld føje ville have afholdt ham fra at indgå ægteskabet, og som endnu må tillægges en sådan betydning for forholdet mellem ægtefællerne, at ægteskabet ikke med rimelighed kan fordres opretholdt.

stk. 2. sag må anlægges inden 6 måneder efter, at den i stk. 1, nr. 1-2, nævnte tilstand eller tvang er ophørt, eller efter, at ægtefællen er blevet bekendt med de forhold, der er nævnt under nr. 3-4. sag må anlægges inden 3 år efter ægteskabets indgåelse.

§ 25. omstødelse medfører samme retsvirkninger som skilsmisse.
§ 27. dør en af parterne i et ægteskab, som kunne omstødes efter § 23, inden omstødelse er sket, kan den efterlevende ægtefælle eller enhver af arvingerne kræve reglerne i lov om skifte af fællesbo m.v. § 69 bragt til anvendelse, og ægtefællen kan kræve godtgørelse efter § 26.

denne artikel er skrevet af advokat (h) allan ohms - du kan kontakte mig på ao@forumadvokater.dk eller +45 4638 03 21
be5cd67e242e12c4d923ce17416699f4
boafgift - ikke fuldbyrdede gaver
forumadvokater.dk
2020.10
en enke, der sad i uskiftet bo, gav i 1982 pantebreve på 8.000 kr. i gave til hver af hendes 3 børn. af pantebrevene fremgik, at enken skyldte 8.000 kr., og at pantebrevene var rente- og afdragsfrie. pantebrevene forfaldt dog ved salg af ejendommen (pantet). yderligere var pantebrevene uopsigelige fra kreditors (børnenes) side indtil debitor (enken) afgik ved døden. ved allonger udfærdiget i 1983 blev pantebrevene forhøjet fra 8.000 kr. til 16.000 kr. samtidig blev der tilføjet bestemmelse om, at pantebrevene i tilfælde af debitors død skulle forrentes med 9% p.a. fra dødsdagen. enken døde den 17. oktober 2000. i boopgørelsen var fratrukket gælden på pantebrevene samt renter siden dødsfaldet. ved beregningen af boafgift forhøjede skifteretten bobeholdningen med 50.676 svarende til pantebreves hovedstole og påløbne renter. skifterettens begrundelse var, at gaverne ikke var effektueret inden dødsfaldet, og gaverne var derfor ikke virkeligt ydet.

arvingerne påklagede skifterettens afgørelse til landsretten. arvingerne gjorde gældende, at der var tale om gaveafgiftsfri gaver, der var i ydet i 1982 og 1983, da gaverne var ydet udstedelsen af pantebrevene med pant i fast ejendom og den efterfølgende tinglysning. efter arvingernes opfattelse var der med pantebrevene etableret en reel gældsforpligtelse og en indskrænkning i pantsætters rådighed over ejendommen. yderligere havde børnene fået et formuegode at som de kunne disponere over ved videresalg eller til sikkerhed ved låneoptagelse.

landsretten stadfæstede skifterettens afgørelse.
(2005.649 Øld)

kommentar:
der skal efter boafgiftsloven betales gaveafgift med 15%, såfremt værdien af gaver til børn overstiger kr. 52.700 i et enkelt år. tidligere var grænsen kr. 8.000. efter samme lov skal der betales boafgift på 15% på arv til børn, der overstiger kr. 236.900. det er derfor naturligt, at man søger at begrænse den arv, som der skal betales boafgift af. i den refererede dom skete dette ved at arvelader udstedte gældsbreve, der først skulle forfalde ved videresalg af den ejendom arvelader boede i og ultimativt ved arveladers død. dette accepterede Østre landsret ikke.

den bagved liggende begrundelse er, at man ikke med boafgiftsmæssig konsekvens kan give gaver, der ikke er virkeligt ydet. dommen kan ses som et udslag af ?skrumpeprincippet?. hvis indholdet i gavegivers pung ikke skrumper, er der ikke ydet en gave. i dommen var arvelader ikke blevet fattigere da gaverne blev ydet, men ville først blive fattigere, ved salg af ejendommen (hvilket sikkert ikke var tanken), efter at være afgået ved døden.

arvingernes argumentation er heller ikke særlig stærk. uanset at arvingerne i teorien kunne disponere over pantebrevene, ville pantebrevenes værdi være yderst beskeden, da en køber af pantebrevene eller en panthaver skulle acceptere pantebrevenes bestemmelser om forfaldstid.
a1d810f6cba252d4a43f06b9094351df
når arvinger hæver på forældres konti – så koster det!
forumadvokater.dk
2020.10
jeg behandler mange dødsboer og møder i stigende omfang et problem, der går ud på at der fra afdødes konti er hævet beløb inden dødsfaldet. ofte er der en god forklaring, men i en del tilfælde er forklaringen mindre god: familien har hævet – ”efter aftale” – mindre eller større beløb. hensigten viser sig ofte at være at spare arveafgift (boafgift). problemet er bare, at det er ikke lovligt. 

nogle gange er forklaringen, at der er ydet et lån til familien. der er typisk ikke nogen låneaftale og derfor kan det være svært at afgøre, om der er tale om et lån eller en gave eller måske noget helt andet. 
nogle gange er forklaringen, at der er hævet til afdødes forbrug. 

i en nylig offentliggjort byretsdom (skm2016.414.br) var der hævet 2,6 millioner kroner. afdøde havde givet sin søn fuldmagt til at hæve på hendes konto. sønnen forkalrede, at de hævede beløb var givet til moderen og ikke var fundet efter hendes død. 

skat mente, at beløbene var givet som gave til sønnen og retten nåede frem til at sønnen havde bevisbyrden for ikke at have modtaget beløbene som gave.

retten konkluderede:
”efter en samlet vurdering har a ikke alene efter sin forklaring, hvilken ikke understøttes af de i øvrigt foreliggende oplysninger som anført ovenfor, godtgjort, at beløbene ikke, hverken direkte eller efter at være overgivet til sin mor, si, er tilgået ham. at a ikke i den efterfølgende periode har haft et ekstraordinært forbrug kan ikke, når det sammenholdes med sis udtalte ønske om at begunstige ham, føre til et andet resultat.

da beløbene således er modtaget af [sønnen] som gave, dels i form af 2.100.000 kr. i 2010, og dels i form af 510.000 kr., burde angivelse heraf være sket henholdsvis den 1. maj 2011 og den 1. maj 2013, med henblik på beregning af gaveafgift af de modtagne beløb. den af skat nedlagte påstand tages derfor i sin helhed til følge”.

kommentar: den nævnte afgørelse er konkret, men symptomatisk og ikke overraskende. jeg kan kun advare mod at foretage hævninger uden at den, der foretager dem også har sit mandat i orden og er forberedt på senere at stå til regnskab for foretagne dispositioner.
da76127e93cd19396f3fabc027c09d2b
undgå arvestriden, der splitter familien!
forumadvokater.dk
2020.10
som advokat har jeg set alt for mange familier blive splittet, når arven skal deles. det er trist - og det gode er så, at mange stridigheder kan forebygges. hvordan?

det korte svar er: ved rettidig omhu. det lidt længere svar er:

tænk på hvad der skal ske, når du ikke længere er her.
hvad skal der ske for din ægtefælle, samlever og for dine børn og svigerbørn?
hvordan vil de agere, når du ikke sidder for bordenden?
er der risiko for uenighed?
kan sådan risiko bearbejdes, mens du sidder for bordenden - altså nu?
har du skrevet juridisk og åndeligt testamente?
hvis ja: er du sikker på det er juridisk og menneskeligt i orden?
har du tænkt over om dine beslutninger er klart og klogt udtrykt? er du bevidst om, at det, der er klart for dig, måske vil gøre dine arvinger usikre eller kede af det?

jeg har hjulpet mange med at få styr på disse spørgsmål. i nogle tilfælde blot ved en samtale. i andre tilfælde ved at ændre ordene i testamentet og tydeliggør. og i andre tilfælde igen ved møder med arvingerne og drøftelser og konfliktforebyggelse eller konfliktløsning.

hvis du vil have et undgÅ arvestriden-tjek, så kontakt advokat allan ohms hos forum advokater. direkte telefon 4638 0321 og mail ao@forumadvokater.dk
b4e9d814ccde15645a747d0dad9e4662
ved du hvem der er ”nærmest pårørende” i dine pensioner og forsikringer?
forumadvokater.dk
2020.10
en god pensionsordning er med til give økonomisk sikkerhed som pensionist. men det er også vigtigt at overveje, hvad der skal ske med dine pensionsopsparinger, når du dør.
 
i tilfælde af at du dør inden pensionen er udbetalt, er det vigtigt, at du overvejer, hvem der skal have de opsparede penge. som udgangspunkt vil udbetalingen ske til dine ”nærmeste pårørende”. hvem der er nærmeste pårørende afhænger af, om du er gift og af om den begunstigede er indsat før eller efter den 1. januar 2008.
 
jeg vil anbefale dig at du overvejer om ”nærmeste pårørende” svarer til dine ønsker. desværre er begrebet ikke altid entydigt og det fører til dyre retssager og måske til forkerte resultater – i forhold til hvad du ønsker. 
 
lad mig nævne en ny dom fra landsretten, der viser dette.
 
en 47-årig mand begik i juli 2013 selvmord uden at efterlade sig livsarvinger. han var i maj 2013 blevet separeret fra hustruen. hun var fraflyttet det fælles hus i juni 2013, dog uden at meddele adresseændring. huset var sat til salg. der opstod uenighed om hvem der var ”nærmeste pårørende”. mandens hustru gjorde gældende, at separationen aldrig var trådt i kraft, da hun og manden stadig elskede hinanden, og at hun havde været nødt til at forlade ham for at få ham til at gå i behandling for et alkohol- og hashmisbrug. de havde i øvrigt kort før de blev gift i 2008 oprettet et gensidigt testamente. det var ikke tilbagekaldt. 
 
hvem var ”nærmeste pårørende” – hustruen eller mandes bror (som han ikke havde set i en årrække)?
 
byretten fandt, at der var tale om en reel separation, og at arveretten derfor var bortfaldet, jf. arvelovens § 49. der var heller ikke holdepunkter for at antage, at testamentet skulle anses for opretholdt, og det ansås som følge af separationen for tilbagekaldt, jf. arvelovens § 67. da det fælles hus var sat til salg, og da det ikke var bevist, at ægteparret havde haft til hensigt at genoptage samlivet, var hustruen heller ikke efter forsikringsaftalelovens § 105 a nærmeste pårørende. broderen var herefter den nærmeste pårørende. landsretten nåede til samme resultat. vi får aldrig at vide, hvad manden ønskede. 
 
har du styr på hvem der er dine ”nærmest pårørende”?
d42a92b78a0f1eb6ab7c99824939f7cd
dom: pensionsselskab handlede i strid med redelig forretningsskik. dømt til at stille kunden på uændrede vilkår i forhold til en ændret aftale. risiko for forældelse for nogle kunder hos sampension.
forumadvokater.dk
2020.10
sampension kp livsforsikring a/s anbefalede en alvorligt syg kunde at skifte til en anden type pensionsordning.

retten i lyngby har – med tre enige dommere - afsagt en principiel dom ført af forbrugerombudsmanden i en sag om standardbreve, der var udformet som en personlig og individuel anbefaling til kunden om at skifte til en anden type pensionsordning. som blandt flere andre ændringer indebar, at ægtefællepensionen bortfaldt, medmindre kunden bad om, at den skulle fortsætte. 

i standardbreve skrev pensionsselskabet bl.a.: ”vi synes, du skal vælge 3 i 1 livspension” og ”sampension anbefaler dig ud fra en samlet vurdering at vælge den nye ordning”.

kunden var alvorligt syg og havde fået erstatning fra sampension for kritisk sygdom, inden hun modtog standardbrevet med anbefalingen. da sampension senere rykkede kunden for svar, skiftede kunden til det nye pensionsprodukt, der indebar, at ægtefællepensionen bortfaldt.

de tre dommere var enige om, at sampension havde handlet i strid med god skik, fordi brevet indeholdt en anbefaling til kunden uden, at der var foretaget en vurdering af kundens individuelle forhold. 

desuden var det i strid med god skik, at sampension ikke som noget af det første i brevet oplyste, at skiftet til den anbefalede pensionsordning medførte, at ægtefællepensionen bortfaldt:

”ved at sende et standardbrev til [kunden] med den anbefaling at foretage omvalg til 3 i 1 livspension, der var udformet på en sådan måde, at [kunden] urigtigt kunne opfatte, at anbefalingen var baseret på en konkret individuel vurdering af hendes forhold, og ved ikke på en tilstrækkelig fremtrædende placering og som noget af det første i brevet klart og tydeligt at informere hende om, at omvalg indebar bortfald af ægtefællepension, medmindre hun aktivt valgte ægtefællepensionsdækning til også i den nye ordning, finder retten, at sampension har handlet i strid med redelig forretningsskik og god praksis”

sampension havde ifølge dommen 127 grunde til at de skulle frifindes. 


to dommere dømte herefter sampension at stille den efterladte ægtefælle, som om kunden ikke havde skiftet til 3 i 1 livspension uden ægtefællepension. 

dommerne mente at kunden – der havde fået udbetalt erstatning for kritisk sygdom på grund af alvorlig sygdom ville have valgt at beholde ægtefællepensionen, hvis kunden havde forstået salgsbrevet. de mente også at sampension burde have indset, at anbefalingen om søndring af pensionen til pension uden sikring af ægtefællen på den konkrete baggrund kunne medføre et tab. 

den tredje dommer frifandt sampension for at udbetale ægtefællepensionen. denne dommer var enig i, at de generelle regler om god skik ikke var overholdt, men det kan i sig selv ikke føre til erstatningsansvar eller aftalens ugyldighed. dommeren fandt, at standardbrevet indeholdt en passende og forståelig vejledning om at ægtefællepension ville bortfalde. dommeren mente ikke, at sampension havde udvist culpa og der var derfor ikke handlet ansvarspådragende. dommeren mente heller ikke at aftalen kunne tilsidesættes efter aftalelovens § 36 eller § 38 c. 

risiko for forældelse af krav

sampension har på baggrund af sagen kontaktet 54 kunder, som var i en lignende situation. de er tilbudt at tilkøbe ægtefællepension gebyrfrit uden at skulle afgive helbredsoplysninger. tre kunder er døde efter at have skiftet til ”3 i 1 livspension”. disse kunder havde fået udbetalt erstatning for kritisk sygdom inden skiftet til det nye pensionsprodukt. sampension har meddelt forbrugerombudsmanden, at sampension per kulance vil sikre, at de efterlevende ægtefæller eller boet efter ægtefællen modtager ægtefællepension, som om de tre kunder havde beholdt deres dækning med ægtefællepension. dommen kan have betydning for andre sampension-kunder 

hvis der herudover skulle være andre kunder eller ægtefæller til kunder i sampension, som er i samme situation, som kunden i dommen, vil deres eventuelle krav mod sampension kunne blive forældet, medmindre de henvender sig til sampension senest den 1. marts 2017.

dommen, der er på 82 sider, kan fås ved henvendelse til advokat(h) allan ohms. 

kommentar: dommen er principiel, idet den slår fast, at forbrugere skal kunne have tillid til finansielle selskabernes anbefalinger. komplicerede produkter må ikke sælges som var det mælk i irma:

j. nr. fo 12/03786
d7f8e6ede67e79d0811899b48ed9017e
principiel dom om arvelovens § 83
forumadvokater.dk
2020.10
alt for få er opmærksomme på, at når de laver testamente sammen, så kan længstlevende ikke bare frit opføre sig som ønsket – med mindre det er aftalt i det fælles testamente. 
retten i roskilde har den 27. februar 2017 truffet afgørelse i en principiel sag om fortolkning af arvelovens § 83. denne regel handler om fællestestamenter, idet der er grænser for hvad længstlevende kan gøre, når den ene af parterne er død. 

sagen angik et ægtepar, der mødte hinanden i en sen alder. kvinden havde ingen midler, mens manden havde en formue på omkring 3 millioner. de giftede sig og udarbejdede testamente. kvinden havde to børn og de gav afkald på arv efter deres mor. de fik en betaling på 100.000 kroner hver herfor. manden havde tre børn. i testamentet bestemtes, at hvis kvinden levede længst – hun var noget yngre end manden – så skulle mandens børn kun have deres tvangsarv og kvinden resten. når hun så døde, skulle mandens børn arve.

idéen var altså at beskytte kvinden, men det der matte være tilbage ved hendes død, skulle kanaliseres tilbage til manden, hvor fra pengene stammede. 
nu gik det som de to ventede. manden døde i 2014. kvinden døde i 2015. formuen var formindsket fra 2,5 millioner til 1,4 millioner mellem dødsfaldene. 

der var enighed om at kvinden efter mandens død i hvert fald i tre tilfælde havde hævet dkk 50.000 kr + euro 6.600; dkk 200.000 + euro 26.400 og euro 63.920. alt var hævet kontant a den 78-årig kvinde. to af de tre gange var hun ledsaget af den ene søn . begge børn boede i frankrig´.

mandens tre børn lagde sag an mod kvindens to børn og gjorde gældende, at de skulle tilbageføre 950.000 kroner. 
jeg var advokat for mandens tre børn og gjorde gældende, at kvinden på grund af arvelovens § 83 havde været uberettiget til at give gaver som sket, idet den råden der var tale om stod i misforhold til boets størrelse og idet modtagerne var i ond tro. det var ikke ganske klart hvem modtagerne var, men det var sandsynliggjort, at det nok var kvindens to sønner og deres tre børn og tre oldebørn. fordelingen var uklar. 

de to sønner erkendte, at der var modtaget 5 x 7.990 euro. 

retten nåede frem til at der ikke var tilstrækkeligt grundlag for at identificere børnebørn og oldebørn med de to sønner og derfor matte mandens tre børn tale at kravet skulle nedsættes med 6 x 7.990 euro eller dkk 364.000 kr. sønnerne blev herefter dømt til at betale 586.000 kr med tillæg af renter og omkostninger. 

kommentar: så vidt jeg ved er det den første trykte dom om arvelovens § 83. reglen blev indført i 2008. det er vigtigt at være opmærksom på reglen og derfor i fælles testamenter aftale hvordan længstlevende kan råde og hvordan længstlevende i det hele kan eller ikke kan ændre testamentet.
85012830e0f9b4e4598e55c4284f4059
fodfejl ved gavegivning kostede over 12 millioner kroner
forumadvokater.dk
2020.10
københavns byret har netop afsagt dom i en sag, der viser at det er afgørende vigtigt at overholde de formelle og de juridiske regler, når ægtefæller handler med hinanden.

i denne sag blev en lejlighed oprindeligt købt for 4,95 mio. kr. i 1999 af en mand, og han solgte den allerede året efter videre til hustruen for knap 3 mio. kr.

problemet var - ifølge retten - at hustruen dermed havde fået lejligheden til under markedsprisen, og dermed var der i et vist omfang tale om en gave mellem ægtefæller, og den slags skal tinglyses i en ægtepagt for at være juridisk gyldig.
ejeren solgte lejligheden for 20 millioner kroner efter at mandens konkursbo havde gjort indsigelse overfor kvinden. køberen vurderedes at være i god tro. konkursboet fik fogedretten til at holde fast i købesummen (gøre arrest) indtil en retssag kunne afgøre om konkursboet havde ret til købesummen.

sagen har været behandlet ved københavns byret, og dommen faldt fredag, og den gav konkursboet medhold, elsebeth schlüter blev dømt til at betale 12.922.372,52 kr. plus renter fra december 2015, da sagen blev anlagt. dertil kommer, at hun skal betale modpartens sagsomkostninger for 464.190 kr.
konkursboet havde krævet 16,6 mio. kr., men dommeren fandt det godtgjort, at en del af provenuet var blevet brugt til at indfri gammel gæld, og som skulle trækkes fra i den endelige opgørelse. derfor betyder dommen heller ikke, at hun får frigivet penge til sig selv, skriver jp finans.

kommentar: det er værd at bide mærke i, at tilbagebetalingskravet kom meget sent. først godt 15 år efter overdragelsen. og bordet fanger, også selvom parterne jo har indrettet sig i tillid til at overdragelsen fra 1999 var helt i orden. problemet i sagen er, at lejligheden blev overdraget til under købspris og retten mente, at der var tale om et gaveelement på mindst 400.000 kroner. hvis manden dengang havde overført gaven via en ægtepagt, der var blevet tinglyst, så havde hustruen i dag været ca. 15 millioner kroner rigere.

læs om ægtepagter [her](https://forumadvokater.dk/4216/)
b0bc703676817af92bce29530b694fcd
arveafkald med forbehold for om livsarvingers arveret var gyldigt.
forumadvokater.dk
2020.10
du kan godt give afkald på arv. det betyder, at du siger nej tak til at arve. nogle gange sker det, fordi den, der giver afkald, er i økonomiske vanskeligheder - og her skal du holde tungen lige i munden. denne sag handlede om "at holde tungen lige i munden" - og landsretten vurderede, at det passerede var ok.
 
en mand gav i 2012 arveafkald overfor mor, der var 93. det skete med forbehold af livsarvingernes arveret. manden lagde arveafkaldet hos moderen og bad sin bror om at lægge det i moderens papirer. i 2013 blev manden taget under konkursbehandling, og i 2014 døde moderen. 
 
mandens konkursbo anlagde sag mod mandens døtre med påstand om, at arveafkaldet var ugyldigt. 
 
landsretten bemærkede, at den omstændighed, at arveafkaldet var givet under forbehold af livsarvingernes arveret, ikke indebar, at arveafkaldet måtte betegnes som et betinget arveafkald. 
 
landsretten mente, at mandens arveafkald var meddelt uden betingelser, og det er ikke en gyldighedsbetingelse, at arvelader - moderen - har accepteret arveafkaldet. det skal bare være kommet frem til arvelader. landsretten fandt, at moderen havde modtaget arveafkaldet, og at hun havde den fornødne habilitet til at forstå det ukomplicerede arveafkald. arveafkaldet var under disse omstændigheder gyldigt.
 
kommentar: det gik godt, men det var dyrt at føre sag om det. det havde været en god investering at konsultere en advokat og få konkret vejledning om fremgangsmåden. måske kunne det have sparet en byrets- og en landsretssag.
 
u.2017.1160 Ø.
7f0fa3d2851aa32f738c1ab7692c2d9d
har jeg ret til at vide, om der er oprettet testamente?
forumadvokater.dk
2020.10
en datter bad om kopi af et testamente, som hun mente, at hendes far, og dennes hustru havde oprettet for notaren for 20 år siden. havde hun krav på det? nej, sagde retten.
 
datteren anførte, at hun havde tiltrådt en disposition i testamentet, og at hun derfor var part i en notarialforretning og havde retlig interesse, jf. notarialbekendtgørelsens § 17 og retsplejelovens § 41. 
 
det var uvist, om der vitterlig var oprettet et notartestamente, og hvad det i givet fald indeholdt. derfor blev datteren ikke betragtet som part i en notarialforretning. 
 
faderens og hans hustrus eventuelle notartestamente var efter sin natur bestemt til først at komme til tredjemands kundskab efter deres død. på denne baggrund, og da datteren ikke i øvrigt havde påvist en individuel væsentlig interesse i at få udleveret en udskrift af det eventuelle testamente, blev hendes anmodning ikke taget til følge.
 
kommentar: 
et testamente er et meget privat dokument. derfor er der snævre grænser for, hvem der kan få lov til at få oplyst, om der er et testamente og til at se indholdet. udgangspunktet er, at kopi af testamenter oprettet af nulevende personer alene kan udleveres til opretterne selv. afgørelsen er derfor ikke overraskende, men medtages, da emnet ofte giver anledning til spørgsmål.
 
tfa2016.488
e0dca2775c2d09357bd5c097af8204b9
nye økonomiske regler for ægtefæller
forumadvokater.dk
2020.10
børne- og socialministeren fremsatte den 29. marts 2017 lovforslag nr. l 178 – forslag til lov om ægtefællers økonomiske forhold. lovforslaget, der bygger på betænkning nr. 1552/2015 om ægtefællers økonomiske forhold, som retsvirkningslovsudvalget afgav i januar 2015, har til formål at modernisere reglerne i lov om ægteskabets retsvirkninger. lovforslaget opretholder hovedelementerne i den gældende ordning.

retsvirkningsudvalget har udarbejdet et udkast til en ny lov om ægtefællers økonomiske forhold, som skal afløse retsvirkningsloven fra 1925. ved lovforslaget samles alle lovregler om ægtefællers økonomiske forhold, navnlig om deling af ægtefællers formuer, i den nye lov. de bestemmelser, der i dag er rundt omkring i lovgivningen om dette, bliver altså flyttet over i den nye lov.

reglerne om gensidig forsørgelsespligt for ægtefæller
principperne om, at ægtefæller under ægteskabet har gensidig forsørgelsespligt, og at hver ægtefælle som udgangspunkt råder over sine egne aktiver og hæfter for sin egen gæld, opretholdes.

reglen om ligedeling
princippet om, at ægtefæller ved en separation eller skilsmisse skal dele deres formue lige, medmindre de har aftalt noget andet i form af særeje, opretholdes. som det er i dag, vil visse aktiver, f.eks. pensionsordninger og personskadeerstatninger, ikke indgå i ligedelingen, hvorimod arv og gave, som en ægtefælle har modtaget, indgår i ligedelingen, medmindre arvelader og gavegiver har bestemt andet.

formueordninger
ved det fremsatte lovforslag indføres et nyt navn for formuefællesskab/fælleseje og fællesformue. det ændres til delingsformue, da udvalget henviser til at mange tror, at dette betyder sameje. der opereres nu med udtrykket delingsformue. sumfælleseje skal hedde sumdeling. udtrykket særeje bibeholdes.

reglerne om særeje og andre forhåndsaftaler om formuedelingen bliver i et vist omfang udbygget. der bliver således mulighed for at aftale visse ordninger, som der ikke hidtil har været mulighed for, eller der har været usikkerhed omkring. det gælder f.eks. muligheden for at aftale en såkaldt ”sumdeling”. her kan aftales, at hele en ægtefælles formue skal være særeje, bortset fra et nærmere fastsat beløb.

der skabes mulighed for ved ægtepagt at aftale, i hvilket omfang gæld skal fradrages ved deling af formuen.
udvalget foreslår en videreførelse af de gældende regler om særejeformerne skilsmissesæreje, kombinationssæreje og fuldstændigt særeje, jf. lovudkastet § 13.

der kan fortsat ikke aftales dødsfaldssæreje.

der indføres mulighed for at aftale abstrakt sumsæreje og sumdeling. det lovfæstes, at der også kan aftales genstandsbestemt sumsæreje eller sumdeling, jf. ufr 2007.2748 Øld.

det kan som noget nyt aftales, at summen pristalsreguleres, og ved sumdeling kan det tillige aftale, at beløbet skal forhøjes med et årligt beløb eller en årlig procentsats.

der kan fortsat ikke indgås forhåndsaftaler om kompensation ved separation eller skilsmisse, jf. lovudkastet § 5, stk. 3, hvorefter ægtefæller ikke ved aftale kan fravige reglerne i denne lov, medmindre andet følger af kapitel 3 om ægtepagter eller § 38 om bodelingsaftaler. 

Ændrede regler for gaver mellem ægtefæller
kravet om, at gaver mellem ægtefæller for at være gyldige skal ske ved ægtepagt, ophæves. reglerne for omstødelse af gaver mellem ægtefæller (og andre nærtstående) samles i konkursloven, og mulighed for omstødelse vil blive udvidet. dermed vil omstødelse kunne ske uden tidsbegrænsning. for at omstødelse kan gennemføres, skal to betingelser være opfyldt; gaven skal stå i åbenbart misforhold til giverens økonomiske forhold, og modtageren af gaven må ikke kunne bevise, at giveren forblev solvent, da gaven blev givet.

ingen ændring af pensioners behandling på skifte
ifølge justitsministeriets kommissorium skulle rvl's regler om pensioners behandling ved skifte ikke inddrages i udvalgets overvejelser, og reglerne i rvl §§ 16 a-16 h, som omhandler ca. 50% af familiernes formue, er derfor indarbejdet ordret uden ændringer i den nye lovudkast.

arv og gave m.v.
af de fremsatte overgangsregler følger det, at i testamenter - hvor der er bestemt særeje i en eller anden form for arvinger og hvor det ikke af testamentet fremgår, at særejeformen eller overførsel til egen bodel ikke kan ændres ved ægtepagt af arvingen og dennes ægtefælle - vil det være muligt for en arving at ændre særejeformen fra f.eks. fuldstændigt særeje til skilsmissesæreje eller til at være en del af delingsformuen. der kan derfor være behov for at overveje evt. ændring af allerede oprettede testamenter. 

ophævelse af forældede regler
det foreslås, at reglerne om husholdningsfuldmagt i rvl § 11 og reglerne om bo-sondring i rvl § 38 ophæves.
 
nye lovvalgsregler
nyt er bestemmelser om lovregulering af lovvalget.

lovudkastet indeholder regler om lovvalg, altså reglerne om efter hvilket lands lovgivning ægtefællernes økonomiske forhold skal reguleres i tilfælde af separation eller skilsmisse. reglerne herom har hidtil været omgærdet med betydelig usikkerhed, som bliver afhjulpet nu.

som udgangspunkt vil det efter udvalgets forslag være loven i den første stat, hvor begge ægtefæller bosætter sig efter ægteskabets indgåelse, der finder anvendelse. bopælsbegrebet i bestemmelsen skal forstås som ”habitual residence” (sædvanligt opholdssted), der er den tilknytningsfaktor, der anvendes i international privatret. sædvanligt opholdssted svarer i det store hele til bopælsbegrebet ”hjemting” i rpl § 235.

hvis ægtefællerne senere bosætter sig i en anden stat og bor der uafbrudt i mindst fem år, vil denne stats lov herefter finde anvendelse. dette er et brud på uforander-lighedsprincippet.

udvalget foreslår, at ægtefæller ved ægtepagt skal kunne indgå aftale om, hvilken stats lov, der skal finde anvendelse (lovvalgsaftale). Ægtefæller kan efter forslaget navnlig vælge loven i den stat, hvor en af dem er statsborger eller har bopæl på tidspunktet for aftalens indgåelse. har begge ægtefæller bopæl her i landet på tidspunktet for aftalens indgåelse, eller aftaler ægtefællerne, at dansk ret skal anvendes, skal aftalen indgås ved ægtepagt.

som følge af forslagene i l 178 er der den 29. marts 2017 tillige fremsat et følgelov-forslag (l 179), der indeholder de nødvendige ændringer i anden lovgivning.
samme dag den 29. marts 2017 blev fremsat lovforslag om bo- og gaveafgift ved generationsskifte (l 183).
lovforslagene forventes at træde i kraft pr. 1.1.2018.