1. Et individuelt arkitekttegnet hus til en navngivet privat bygherre beskrives med billeder og en simpel plantegning i lokalavisens boligsektion. Er det tilladt, helt eller delvist, at bygge et hus magen til dette uden at spørge nogen?


2. Hvem har ophavsretten til et sådant individuelt arkitekttegnet hus? Er det arkitektfirmaet eller den bygherre, som har betalt for at få det tegnet?  
  
3. Må bygherren, efter overdragelse af huset, gøre med tegningerne, hvad han vil (kopiere, offentliggøre eller sælge dem)?  
  
4. Hvis man ønsker en nøjagtig kopi af et individuelt arkitekttegnet hus, som man har set et sted, altså et hus, som et arkitektfirma har skræddersyet til en bestemt bygherre, er det så sandsynligt, at man kan købe tegningerne til dette hus, og hvad vil det typisk koste?  
  
5. Hvor tæt på må man komme, eller hvor nøjagtigt må man efterligne et arkitekttegnet hus, uden at man kommer i karambolage med ophavsretten, og uden at man skal indhente tilladelse?  
  
6. Er der en forældelsesfrist med hensyn til ophavsret. Udløber ophavsretten til f.eks. et hus efter en årrække?  
  
7. Hvor stor er tolerancen generelt i branchen over for design"tyveri" eller -"lån"? Er det noget, som normalt gøres uden at blinke (en slags offentlig hemmelighed), eller slås der hårdt ned på de enkelte tilfælde, hvis det da overhovedet forekommer?


Ophavsret på et individuelt arkitekttegnet hus
Svar 1: Nej.


Svar 2: Typisk er det arkitekten, der har ophavsretten til et projekt. En bygherre køber ejendomsretten til et projekt, dvs. retten til at opføre ét eksemplar af værket. Ikke mere. En bygherre, der således har købt tegninger og fået opført et hus, må altså ikke selv sælge projektet videre til tredjemand.Svar 3:Nej, se ovenfor.


Svar 4: Det afhænger helt af det pågældende arkitektfirmas holdning til netop det projekt.Svar 


5: Det kan der naturligvis ikke stilles præcise regler op for. En "efterligning" kan være helt tydelig, eller den kan være sværere at se. I sidste ende vil det afhænge af uvildige fagfolks vurdering af den konkrete sag. For at der ikke bliver problemer med ophavsretten skal de to huse helt tydeligt adskille sig på væsentlige punkter. Der skal være tale om to forskellige værker.


Svar 6: Ophavsretten til et arkitekturværk gælder indtil 70 år, efter at indehaveren af ophavsretten er død. 


Svar 7: Tolerancen er meget lille. Hvordan ville du selv reagere, hvis du har brugt mange dage, uger eller måneder på at tegne et hus, som du dermed ejer alle rettigheder til, blot for at se det kopieret, uden at du får noget for det? Der er kun et ord, der dækker, og det er "tyveri". Langt de feste arkitekter og byggefirmaer med ophavsret til huse vil forfølge sager om krænkelse af ophavsret med meget stor ildhu. Jeg kan kun råde dig til at træde meget varsomt i en sådan sag.Et lille tip: På Ophavsret.dk kan du læse mere om ophavsret generelt.


 

