kapitel 1: danskernes tryghed i 2007
danskerne er grundlæggende trygge. ca. 25 % er mindre trygge eller ligefrem grundlæggende utrygge. der er udsving i forhold til de to foregående tryghedsmålinger, men de er ikke markante.


tryghed er subjektivt. det er reflekteret tryghed, der måles i undersøgelsen – modsat den pludselige følelse af utryghed, der kan opstå i en konkret situation. det betyder også, at svarene er nogenlunde konsistente fra undersøgelse til undersøgelse, fordi de er mindre kontekstafhængige.


man kan skelne mellem negativ og positiv tryghed. især negativ tryghed er et subjektivt fænomen, der handler om graden af fare, man føler sig udsat for. positiv tryghed er en mere fremadrettet og aktiv dimension af tryghed, der inkluderer at turde handle og gribe udfordringer.


tryghedsmåling 2007 undersøger, hvad der især gør befolkningen utryg. den mest udbredte utryghed er, at et familiemedlem kommer ud for en alvorlig ulykke eller sygdom, hvilket op mod hver tredje frygter.


omkring hver tredje utryg ved ulykker og sygdom i familien, dernæst kommer utrygheden om at mangle midler til en uforudset udgift, ca. 18 % er utrygge ved tilsætningsstoffer i maden, mens mindre end 15 % frygter indbrud. hvorimod 8 % frygter terrorangreb. af de 18 kilder til utryghed, der spørges til, er terrorfrygt den mindst utryghedsskabende. de tre sidstnævnte har samtidig en svag kobling til den generelle livskvalitet. 


normalt er der en sammenhæng mellem danskernes svar og deres baggrund, herunder fx uddannelse, alder, køn og status på arbejdsmarkedet. det gælder dog ikke i forhold til tryghed. i tryghedsmåling 2007 kan disse baggrundsvariable blot forklare 4 % af variationen. kontanthjælpsmodtagere og pensionister er generelt mere utrygge end andre dele af befolkningen, men heller ikke her er koblingen stærk. der er en sammenhæng på omkring 10 % af variationen i forhold til konkrete spørgsmål om utryghed ved at mangle penge, hvor fx arbejdsmarkedsstatus spiller ind. kvinder er også mere utrygge end mænd ved at færdes i mørke, så her udgør baggrundsfaktorer ca. 15 % af forklaringen. 


der er risiko for lav generel tryghed, hvis man mangler en social omgangskreds, har oplevet nylige forringelser, generelt er økonomisk usikker, husker barndommen som utryg periode, ikke stoler på politiet og ikke ved, hvordan man skal påvirke beslutninger lokalt. de resterende faktorer til forklaring kan muligvis findes i personlighedstræk og i forhold, som de nævnte faktorer skygger for.


det påvirker livskvaliteten særligt negativt at have dårligt socialt netværk, at opleve væsentlige forringelser for nylig i forhold til helbred, familie eller arbejdsmæssige forhold, at være generelt økonomisk utryg samt at have haft en utryg barndom. den personlige utryghed og politiske bekymringer er derimod ikke nært beslægtede.

