kapitel 4: flere økonomisk utrygge danskere
ca. hver femte dansker oplever økonomisk utryghed i hverdagen. i 2007 var 14 % økonomisk utrygge, mens det er steget til hele 19 % i 2013. andelen af økonomisk trygge faldet fra 67 % til 55 % i samme periode. det er et problem i sig selv, men også kritisk, fordi den økonomiske tryghed i høj grad påvirker den almindelige tryghed. 6 % er meget økonomisk utrygge. blandt denne gruppe er den gennemsnitlige tryghedsscore blot 52 mod et befolkningsgennemsnit på 74. procentvis er 38 % af de økonomisk utrygge dermed også utrygge generelt. blandt de bedst stillede er tryghedsscoren 85, og der er 10 % utrygge.


i 2013 er der næsten sket en fordobling siden 2007 i antallet af danskere, der har svært ved at skaffe 8.000 kr. til uventede regninger. til gengæld er der ikke mange, der ofte udsætter betalinger herunder husleje, låner penge, får hjælp fra familie og venner eller offentlig bistand. 10 % er dog tvunget til en af delene hver måned.


social status spiller en stor rolle for trygheden. der er også en klar sammenhæng mellem de økonomisk utrygge og dem, der lider afsavn. i det følgende oplistes de utrygheder, der er hyppigst blandt dem, der har en utryg økonomi. 62 % har undladt at have mobiltelefon i mindst en måned, 62 % har undladt at give gaver, selvom de burde, 61 % har ladet være med at købe receptpligtig medicin, 59 % har gentagne gange ikke betalt husleje til tiden og 58 % har undladt at invitere gæster hjem. det er mindre udbredt at undvære tv (45 %) eller tandlægebesøg (44 %).


der findes tre gange så mange utrygge blandt dem, der er uden for arbejdsmarkedet (44 %) end blandt dem, der er i beskæftigelse. blandt beskæftigede er andelen 14 %, mens den er 19 % for både unge under uddannelse og ældre, der permanent har trukket sig tilbage fra arbejdsmarkedet. 45 % af danskerne er blevet personligt påvirkede af krisen. 16 % er blevet ramt af arbejdsløshed i familien eller føler, at deres job er usikkert. for 13 % er økonomien forværret markant, mens kun 3 % dog svarer, at det har været nødvendigt at flytte. 4 % har set sig nødsaget til at sælge ud af personlige ejendele.


36 % forbruger mindre, mens 16 % forbruger mere. det er i højere grad lejere end ejerne, der har strammet grebet om økonomien. det er især utryghed for uventede udgifter, for at mangle penge til tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, ved at miste penge på boligen og for at renten skal stige, der hænger statistisk sammen med nedsat forbrug.

