kapitel 7: tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet
udsigten til pension og otium er ikke længere bare et mål, man ser hen til. mange er utrygge. ca. hver tredje over 40 år frygter, at pengene ikke rækker efter sidste arbejdsdag, mens ca. hver fjerde er nervøs for, at det er helbredet, der svigter inden pensionsalderen. omkring 25 % frygter også et uværdigt exit fra arbejdsmarkedet. det er ikke overdrevet at beskrive det som frygt og nervøsitet, da sammenhængen med den generelle tryghed er nogle af de stærkeste i tryghedsmåling 2015.


vilkårene for tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet blev for mange afgørende ændret med tilbagetrækningsreformen i 2011. knap hver tredje svarer, at de er personligt påvirkede af ændringerne af efterløn, mens lige under halvdelen af danskerne mellem 40 og 65 svarer, at de er personligt påvirket af den forhøjede pensionsalder. 82 % angiver, at påvirkningen er negativ og af dem er 28 % endog meget negativt berørte. det svarer til 14 pct. af alle over 40 år. i denne gruppe er der en overrepræsentation af folk med helbredsproblemer.


for de meget negativt påvirkede, går det også ud over trygheden, især den økonomiske tryghed.


hvordan har dem, der rammes af efterlønsreformen, tilpasset sig til de ændrede vilkår? en stor gruppe vil opkvalificere sig mere, mens andre vil prioritere jobbet mere på bekostning af fritiden. et mindre flertal angiver, at de vil arbejde mere. det er dog også en gruppe, der angiver at de vil skåne sig selv mere på jobbet.


et kritikpunkt af efterlønsordningen har været, at den gjorde det for nemt for arbejdsgiverne at fyre de ældre medarbejdere. i tryghedsmåling 2015 er 40-65-årige danskere spurgt til, om arbejdspladsen har gjort mere for at hyre eller holde på ældre medarbejdere efter reformen. resultatet er overvejende negativt.


de fleste svarer, at der ingen ændring er sket. i forhold til efteruddannelse angiver kun 3 %, at de har oplevet en intensiveret indsats på dette område, mens 12 % rapporterer om tilbagegang. færre oplever også, at de tildeles flere attraktive opgaver end tidligere.


på en række andre seniorpolitiske områder har virksomhedernes indsats også været på retræte. det gælder fx særlige vilkår, mulighed for deltid, lettere opgaver eller nedtrapning. ydermere påskønnes og anerkendes ældre medarbejdere i ringere grad end tidligere. særligt dårligt står det til med ansættelser af medarbejdere over 55 år. 6 % svarer, at virksomheden gør mere end tidligere for at ansætte flere seniorer, mens hele 20 % siger, at der gøres mindre. hvis reformerne skal virke efter hensigten, skal virksomhederne bidrage med at sikre plads til det grå guld på arbejdsmarkedet.

