kapitel 1: danskerne bliver stadig mindre trygge
danskerne er generelt trygge – også to år inde i den økonomiske krise. men trygheden i hverdagen er påvirket i negativ retning. trygheden har været faldende i løbet af de seneste syv år, hvor der er foretaget tryghedsmålinger.


hvor den gennemsnitlige tryghed, kaldet tryghedsscoren, var næsten 88 i 2004, ligger den i 2011 på 76. ydermere er andelen af utrygge stigende og på sit højeste niveau i 2011. næsten 12 % tilhører i 2011 gruppen af utrygge danskere.


ser man på trygheden i forskellige grupper er det tydeligt, at de økonomisk velstillede i middelklassen er mest trygge. er man kortuddannet, marginaliseret, ung eller syg føler man sig betragteligt mindre tryg. kvinder er lidt mere trygge end mænd, men billedet var omvendt i 2009, og ændringen skyldes muligvis, at ledigheden rammer mænd i højere grad.


trygheden for unge er forværret. i 2007 var den unge gruppe mere trygge end befolkningen som helhed, og i senere målinger har de unge ligget på niveau med de øvrige befolkningsgrupper, men i 2011 er unge under 30 den mindst trygge aldersgruppe. samtidig er der flest utrygge her.  51 % af de unge under uddannelse er nervøse for ikke at kunne få et job, når de er færdiguddannede. 


de sociale skel er blevet lidt tydeligere i tryghedsmåling 2011. de studerende, de sygemeldte og mennesker med særligt dårligt helbred er blevet mere utrygge end de øvrige grupper. tryghedsscoren blandt unge teenagere er faldet fra 79 til 74 fra 2009 til 2011, mens dem med virkelig dårligt helbred gik fra 64 til 50 i tryghedsscore i perioden. de sygemeldte havde en gennemsnitlig tryghedsscore på 76 i 2009 som er faldet helt ned til 57. 


de mest tryghedsudsatte har altså været de unge og de syge i de seneste år. kontanthjælpsmodtagere er generelt mere utrygge end andre grupper, men deres utryghed er kun forværret i mindre grad, fra 67 til 63. 


det er måske især oplevelsen af status, der har betydning for trygheden og ikke de objektive kriterier i sig selv. det handler altså ikke blot om, hvorvidt økonomien er god, men også om, at man oplever det sådan. har man en oplevelse af, at ens økonomi er bedre end naboens, er man mere tryg. den gennemsnitlige tryghedsscore blandt de selvvurderet rigeste i kvarteret er 81, hvorimod den er 69 for de relativt dårligst stillede. 


der bør skelnes mellem tryghed på egne vegne og bekymring på samfundets vegne. dette ses også i tryghedsmåling 2011, hvor trygheden især er påvirket af nære forhold herunder især familien, fysisk sikkerhed, økonomi og tryg alderdom. dog forklarer disse fire tryghedssøjler ikke al variationen i tryghedsniveauerne. overordnet tryghed baserer sig på generel tilpashed og er dermed mere end summen af de fire søjler. 


de utrygheder, der påvirker den generelle utryghed mest, drejer sig om vold, ikke at kunne klare jobbet, indbrud og arbejdsløshed. det er især økonomiske usikkerheder, der påvirker den personlige utryghed.

