kapitel 2: udviklingen i den økonomiske tryghed og utryghed
finanskrisen opfattes som en mindre trussel for trygheden i 2015, men hverdagen for de svagest stillede er stadig påvirket af kriseårene.


tryghedsmålingen 2015 viser, at optimismen er på sit højeste siden 2008. andelen, der opfatter krisen som alvorlig, er halveret siden 2013. kun 31 pct. mener, at krisen er alvorlig i 2015 sammenlignet med 73 pct. i 2013, hvor eurokrisen var på sit højeste.


til gengæld er 1 ud af 5 stadig økonomisk utrygge. andelen af økonomisk utrygge er lidt lavere end i 2013, men højere end 2011.


den økonomiske utryghed og usikkerhed er altså på samme niveau trods den øgede optimisme omkring samfundsøkonomien. personer på sygedagpenge og kontanthjælpsmodtagere er særligt udsatte og økonomisk utrygge.


24 % svarer i 2015, at de bruger flere penge end før. i 2013 svarede kun 16 % sådan om deres privatforbrug. forbrugertilliden er altså øget i takt med, at samfundsøkonomien opfattes som værende i bedring.


der er i 2015 ligeså mange, der strammer det økonomiske greb som folk, der forbruger mere. andelen af dem, der strammer livremmen, er dog faldet fra 36 % til 25 % i perioden fra 2013 til 2015


flere mennesker føler sig usikre på, om de kan betale en uventet regning, nemlig 34 %. niveauet er vokset sammenlignet med 2007, men lidt bedre end i kriseårene. 30 % får af og til økonomisk hjælp fra venner og familie, mens 27 % oplever ikke at betale regninger til tiden og 13 % beder om social bistand.


55 % opfatter i 2015 sig selv som økonomisk trygge, mens 18 % er økonomisk utrygge. her spiller tilknytningen til arbejdsmarkedet en afgørende rolle. fx oplever kun 8 % af funktionærerne deres situation som utryg, mens det gælder 18 % af de selvstændige, 62 % af de ledige og 37 % af de sygemeldte.


lidt færre oplever afsavn i hverdagen som følge af økonomiske problemer, men for de mest udsatte er der ikke sket en forbedring siden 2013.


der spørges fx til, om man har undladt at købe lægeordineret medicin, fordi man ikke havde råd til det. 5 % af danskerne har indenfor et halvt år manglet penge til at købe medicin på recept. andre afsavn, der spørges ind til er fx tandlægen, om man har undladt at gå i byen med venner, om man har droppet at udskifte tøj eller sko, der trængte, og om man har afstået fra at give gaver til fødselsdag og lignende.


hver tredje dansker oplyser, at de har lidt mindst et afsavn i det seneste halve år som følge af pengemangel, men afsavnene er koncentreret i bestemte samfundsgrupper. blandt kontanthjælpsmodtagere har 66 % lidt tre eller flere afsavn. det 48 % af de sygemeldte og 32 % af de ledige på dagpenge og 23 % af de studerende.

