kapitel 1: udvikling i befolkningens tryghed og utryghed
befolkningens tryghed er omtrent uændret siden 2015. tryghedsscoren for hele befolkningen var 73,4 i 2015 og 72,5 i 2017.


der er også færre, der giver deres tryghed topkarakter - og tilsvarende flere i mellemkategorierne.   

det er vanskeligt at pege på en enkelt overordnet forklaring på, at trygheden ikke stiger mere i takt med at krisens bekymringer letter for stadig flere. en sandsynlig forklaring er dog, at flere er blevet utrygge for kriminalitet (jf. kapitel 4). 


den generelle utryghed er fortsat størst i aldersgruppen under 25. det er de ikke-boglige unge, der trækker tryghedsgennemsnittet ned. derimod er der kun små forskelle på mænd og kvinder, offentligt og privat ansatte og kort- og højtuddannede. blandt stillingsgrupperne er forskellene ligeledes små. derimod har de fleste af grupperne uden for arbejdsmarkedet markant flere, der oplever hverdagen som generelt utryg. blandt kontanthjælpsmodtagerne er andelen af generelt utrygge ca. dobbelt så høj som blandt alle.  forskellen er dog mindre end i 2015 og især end 2013. 


der er en ganske stærk sammenhæng mellem tryghed og relativ økonomisk status. sandsynligheden for at føle sig utryg er langt større, hvis man bor blandt nogle, som er mere velstillede end man selv er, mens sandsynligheden omvendt er mindre, hvis man bor i et kvarter, hvor flertallet har færre forbrugsmuligheder end én selv. denne forskel er vokset, sammenlignet med tidligere tryghedsmålinger.


ser man specifikt på den økonomiske utryghed er andelen faldet fra 17,5 pct. i 2015 til 14,3 i 2017, og er altså lavere end den generelle utryghed. også her er det navnlig grupperne uden for arbejdsmarkedet, der skiller sig ud: 52 pct. af kontanthjælpsmodtagerne og 47 pct. af de sygemeldte oplyser, at de er utrygge for økonomien i deres husstand. andelen er faldet blandt kontanthjælpsmodtagerne og steget blandt de sygemeldte sammenlignet med 2015.


derimod er der kun små forskelle på den økonomiske utryghed blandt grupperne på arbejdsmarkedet. det afspejler dog til dels, at mange ufaglærte forlader arbejdsmarkedet tidligt – det er de velfungerende og mere trygge - der bliver tilbage.

