kapitel 1: tryghed er mere end fravær af risiko og fare
tryghed er central for samfundet og den enkelte, og alligevel er danskernes tryghed ikke tidligere blevet undersøgt systematisk. hovedkonklusionen er, at danskerne er et mere risikovilligt folkefærd, end mange har antaget.


billedet af den forandringssky velfærdshungrende tryghedsnarkomani blandt danskere er ved at ændre sig. hvor trygheden tidligere har været opfattet som trygheden fra risici som fattigdom, sygdom og sprøjtegifte, handler det i 2004 om at være tryg til at turde handle. behovet for forandringsvillighed forventes at stige i de kommende år, og derfor er det også de positive aspekter af tryghedsbegrebet, der kommer på dagsordenen.


adspurgt til det generelle tryghedsniveau på en syvpunktsskala er 55 % af danskerne maksimalt trygge, mens 29 % sætter kryds i den næsthøjeste svarkategori. under 1 % vælger de to mest utrygge svarkategorier. dermed er der et højt tryghedsniveau i dammark.


rapporten tilbageviser en række udbredte myter om danskernes tryghedsnarkomani. de oplever ikke, at de er omgivet af allehånde moderne risici. de opfatter typisk ikke sig selv som ofre for udviklingen. de skyr hverken forandring af samfundet eller deres hverdag. de undgår ikke at løbe risici og protesterer ikke imod tilpasninger af velfærdstrygheden. 


danskerne er ikke utrygge på grund af udviklingen af det såkaldte risikosamfund, som antaget af den tyske sociolog ulrich bech. undersøgelsen tyder ikke på, at danskerne har oplevelsen af at leve i et risikosamfund, hvor det gælder om at sikre sig mod diverse truende farer.


disse abstrakte samfundstrusler påvirker bekymringen på samfundets vegne, men flertallet føler sig generelt ikke personligt utrygge ved samfundsmæssige udfordringer om fx terror og kriminalitet. det, der kan gøre danskere utrygge, er primært dårlig økonomi og bekymring for, at familiens unge er på vej ud i problemer.


fire ud af fem danskere erklærer sig enige i, at ”medierne overdriver risikoen ved mange ting”, mens to ud af tre mener, at samfundet bruger for mange ressourcer på risici, der i virkeligheden er ubetydelige.


offermentalitet synes ikke at være et udbredt fænomen. et stort flertal svarer, at de foretrækker at angribe problemer up front, at de siger fra overfor uretfærdigheder, selv når det kan give problemer, at de har tillid til andre mennesker og føler, at de har nogenlunde kontrol over tilværelsen.


danskerne er positivt stemte overfor forandring. 94 % erklærer sig mere eller mindre enige i, at det er sundt, at arbejdsopgaverne skifter. mindre end hver tredje er skeptiske overfor forandring. det stigende niveau omstillingsparathed og risikovillighed ses bl.a. i, at den danske iværksætterånd er styrket, og nu er på linje med den amerikanske.


de positive strategier til at håndtere tilværelsens usikkerheds- og faremomenter handler om at turde angribe dem offensivt og konstruktivt fremfor at anvende en passiv strategi. positiv tryghed er tryghed til at turde sige sin mening, gøre noget nyt, handle og løse problemer. denne tryghedsvariant medfører innovation, fornyelse, demokrati og selvudfoldelse, hvorimod den negative tryghed fører til kontrol, sikkerhed og harmoni.

