kapitel 1: danskernes tryghed – de store linjer
ni år i træk er danskernes tryghed faldet. hvor det i 2004 var over halvdelen af danskerne, der gav topkarakter til egen tryghed, er det kun 30 % i 2013. ikke blot daler det generelle tryghedsniveau, men andelen af utrygge stiger også. knap hver sjette er utryg i 2013, hvor det gjaldt knap hver ottende i 2011. 


trods den negative udvikling er danskerne dog fortsat et overvejende trygt folkefærd. ser man på, hvordan utrygheden er fordelt i befolkningen, er der mindre udsving på 3-5 % mellem de forskellige aldersgrupper, mænd og kvinder, uddannelsesniveau og geografisk placering. 


visse mindre grupper er hårdt ramt. næsten halvdelen af kontanthjælpsmodtagerne er utrygge i 2013, hvilket er en markant stigning. blandt førtidspensionister er andelen af utrygge vokset til 21 % mod 13 % i 2009. blandt sygemeldte er utrygheden vokset massivt siden 2009, og i 2013 er 34 % af dem, der er på sygedagpenge, utrygge. samtidig er 42 % af de voldsramte utrygge, mens det gælder 29 % socialt isolerede. for kvinder som helhed er 14 % utrygge, mens det gælder 17 % af mændene.


det er især utrygt at have dårligt helbred, da der i denne gruppe er 39 % utrygge. sammenhængen mellem helbred og tryghed er fortsat stærk. samtidig frygter flere sygdom. 23 % er utrygge ved, om jobbet presser helbredet så meget, at de ikke holder til pensionsalderen. 41 % frygter i 2013 sygdom i nærmeste familie, hvilket også er en stigning.  

den stigende arbejdsløshed har reduceret den økonomiske tryghed. 34 % frygter at mangle penge til uforudsete udgifter. 9 ud af 10 specifikke utryghedsaspekter er på deres højeste niveau i 2013. kun utrygheden for at blive overfaldet eller slået var højere i 2009, hvor 15 % frygtede vold, mens niveauet i 2013 er på 12 %.


de enkelte tryghedsaspekter påvirker det generelle tryghedsniveau i forskellig grad. der er stærkest sammenhæng mellem at være generelt utryg på den ene side og på den anden side at frygte overfald og vold, at helbredet svigter, og at pengene ikke rækker til seniortilværelsen. det betyder, at usikkerhed omkring økonomi og sygdom nu i 2013 påvirker trygheden i ligeså høj grad som frygten for vold. at få et uværdigt exit fra arbejdsmarkedet, at miste jobbet, at få utilstrækkelig behandling på sygehuset, at blive udsat for sexovergreb eller at få uventede regninger er ligeledes utrygheder, der i høj grad påvirker den generelle tryghed. 


tryghed og tilfredshed hænger sammen. tryghedsmåling 2013 viser igen, at de mest tilfredse danskere også er de mest trygge. samtidig med at der sker et fald i den generelle tryghed, daler danskernes tilfredshed og livskvalitet. helbredet påvirker livskvaliteten. de utrygge er samtidig dem, der vurderer egen placering væsentligt under de andre i kvarteret. der er altså tale om, at relativ social status påvirker trygheden. næsten hver fjerde dansker, der vurderer egen status ”væsentlig under gennemsnittet” er utrygge, mens det gælder hver ottende med forbrugsmuligheder over gennemsnittet.

