kapitel 1: de overordnede tendenser i trygheden frem til 2019
andelen af utrygge steg markant fra 8,5 pct. af de 18-65-årige i 2005 til 19,9 pct. i sommeren 2019. faldet i tryghedsscoren (den gennemsnitlige tryghed) var også markant – fra 81,5 i 2005 til 70,5 i 2019. andelen der følte sig fuldstændigt trygge, udgjorde over halvdelen af de 18-65-årige 15 år tilbage. i 2019 gjaldt det færre end en tredjedel – 30 pct. sammenlignet med 2017 fik vi lidt flere utrygge.


i årene frem til 2009 var der meget små forskelle på aldersgrupperne. andelen af utrygge i aldersgrupperne op til 39 år lå typisk på den rigtige side af 10 pct. i målingerne før 2009. siden er procenttallene gradvis vokset, så disse aldersgrupper har flere utrygge end befolkningens gennemsnit og en tryghedsscore, der er ca. fem pct. lavere end aldersgrupperne mellem 40 og 65.


blandt de ældre er tryghedsscoren også faldet, men det skyldes (næsten) ikke, at flere af de ældre er blevet rigtigt utrygge. til gengæld er stadig færre af dem helt trygge.


kombineres køn og klasse var forskellene blevet større i sommeren 2019. kønsforskellen i utryghed var langt fra den samme i de store erhvervsgrupper. blandt højere funktionærer i 30’erne var mænd og kvinder lige (lidt) utrygge. hos de faglærte i job og de lavere funktionærer var kønsforskellen 2-3 procentpoint i kvindernes favør. blandt mænd i ufaglærte job var 26 pct. utrygge mod kun 15 pct. blandt kvinderne. andelen af utrygge, mandlige studerende var 21 pct. mod 15 pct. af de kvindelige medstuderende.


hver tredje af kontanthjælpsmodtagerne – 32 pct. – er generelt utrygge i hverdagen. sygemeldte skilte sig ikke meget ud fra gennemsnittet frem til 2009, men siden 2013 har andelen af utrygge typisk ligget på omkring en tredjedel. blandt personer i ressourceforløb nåede andelen af utrygge helt op på 40 pct. i sommeren 2019.

