kapitel 7: utryg for helbred og jobutryghed
tryghedsmåling 2017 undersøger forholdet mellem helbred og tryghed i jobbet. utrygheden for, om man har helbred til at kunne blive i job, hører til dem, der rammer livskvaliteten hårdest – jf. kapitel 2. 


når det gælder trygheden i jobbet, er helbredet tydeligvis en meget vigtig faktor. blandt yngre er forskellen ikke så stor mellem dem, der vurderer deres helbred som fremragende eller godt hhv. mindre godt og dårligt.


i årene efter forlader en del af dem med ringest helbred arbejdsmarkedet, og det får kurverne til at flade ud i det følgende tiår.


hvor den økonomiske tryghed blandt mennesker i job normalt stiger med alderen, går det omvendt for dem med dårligt eller mindre godt helbred. for dem med dårligst helbred vokser den økonomiske utryghed stejlt frem imod slutningen af fyrrene til 70 pct., hvorefter kurven knækker. det sidste skyldes, at de mindst raske i gruppen efterhånden glider ud af arbejdsstyrken. en lignende kurve, men med langt færre utrygge, ses i gruppen med et mindre godt helbred. 


blandt lønmodtagere med dårligt helbred frygter 44 pct., at de kan blive konkurreret ud af arbejdsmarkedet af østeuropæere. 9 pct. finder at politikere og kommuner gør en god indsats for at hjælpe langtidssyge og uarbejdsdygtige.

