kapitel 10: diskrimination og ytringsfrihed
tryghedsmåling 2017 giver et indtryk af de modstridende hensyn, som befolkningen forsøger at balancere imellem i udlændingedebatten. synspunktet, at ”man må have lov at sige sin mening om indvandrere offentligt, selvom nogle ikke kan lide at høre den” er meget bredt accepteret.


synspunktet deles af otte ud af ti blandt dansk folkepartis vælgere og seks ud af ti af enhedslistens vælgere. i befolkningen som helhed er 64 pct. helt eller delvist enige, 14 pct. helt eller delvist uenige, heraf er fem pct. helt uenige, mens 18 pct. er hverken er enige eller uenige. 43 pct. er helt eller delvis enige i, at ”det er helt i orden at betegne sorte mennesker som negre”. 28 pct. er helt eller delvist uenige, heraf er de 21 helt uenige. 


halvdelen af befolkningen mener på den anden side, at ” folk burde tænke mere, før de taler, så de ikke krænker mennesker med en anden kulturel baggrund”. endelig finder halvdelen, at ”det skader integrationen af udlændinge, at der ofte er en negativ tone i debatten” mens kun hver femte er uenig. dårlig integration af indvandrere er én af danskernes helt store fælles samfundsbekymringer. jf. kapitel 3.  


tryghedsmåling 2017 afdækker befolkningens opfattelse af diskrimination i danmark. der spørges til diskrimination af 16 forskellige befolkningsgrupper. ud over kønsdiskrimination spørges der til diskrimination på grund af alder og bopæl såvel som til diskrimination på grund af etnisk, religiøst eller seksuelt tilhørsforhold. endelig spørges der til diskrimination af kontanthjælpsmodtagere og handikappede. 


ifølge flertallet er der ikke en eneste af disse grupper, der diskrimineres. flest ser kontanthjælpsmodtagere som ofre for diskrimination. kontanthjælpsmodtagerne er efter 35 pct. af svarpersonernes opfattelse udsat for nævneværdig forskelsbehandling. lige efter følger de handikappede, som ifølge 33 pct. udsættes for diskrimination.


når det gælder religion, finder 26 pct., at der diskrimineres mod muslimer. når det gælder jøder, er tallet 12 pct. endelig mener seks pct., at der diskrimineres mod kristne. 19 pct. mener, der diskrimineres mod etniske minoriteter.   

15 pct. mener, at der diskrimineres mod kvinder. desuden mener et relativt flertal mener, at mænd ofte begunstiges pga. deres køn. især mange af de +40 årige kvinder finder, at mænd begunstiges. 


tryghedsmåling 2017 har spurgt de 370 svarpersoner, der er blevet ramt af vold og/eller trusler i det seneste år, hvorfor de blev ramt. de kunne vælge mellem en eller flere mulige grunde.  

hver femte angiver, at overgrebet måske eller helt sikkert hang sammen med deres handikap eller med, at de ikke så ud som typisk heteroseksuelle. der er tale om en massiv overrepræsentation af disse grupper, sammenlignet med deres andel af befolkningen. desuden er andelen vokset. i tryghedsmåling 2013 var det ca. hver sjette af vores forholdsvis lille stikprøve, der fandt at en mulig årsag til vold eller trusler imod dem er at de - enten deres ikke-hetero-look eller deres handikap som (mulige) begrundelser.


lidt færre, nemlig 16 pct. angiver, at volden og/eller truslerne kan hænge sammen med, at de ikke har dansk baggrund, mens hver 4. nævner deres religion som mulig årsag. der er et stort overlap mellem de to grupper. medlemmer af især de muslimske mindretal også er kraftigt overrepræsenteret i offerstatikken. da ofrene overvejende er unge, svarer det til, at risikoen for mere eller mindre etnisk motiverede overgreb er ca. dobbelt så stor blandt unge med minoritetsbaggrund som hos gennemsnittet.


talmæssigt svarer langt den største, at de muligvis blev udsat for vold eller trusler, fordi de var danskere . begrundelsen ”at jeg er dansker” var også den hyppigste i tryghedsmåling 2013 og 2015, men andelen er steget fra 40 pct. i 2013, til 42 pct. i 2015 til 46 procentpoint i 2017. vores svarpersoner bekræfter dermed indirekte,at en uforholdsmæssig stor del af voldskriminaliteten i danmark udøves af personer med baggrund i andre lande.

