kapitel 3: økonomisk tryghed i en krisetid
der er en stærk sammenhæng mellem økonomisk tryghed og generelt tryghedsniveau. blandt de mest økonomisk utrygge er andelen af generelt utrygge 31 %, mens den er 8 % blandt de mest økonomisk trygge. dermed forklarer økonomien heller ikke alt.


økonomisk tryghed hænger sammen med placering i stillingshierarkiet, størrelsen af husstandsindkomsten, og om man er berørt af krisen eller ej. de tre faktorer forklarer tilsammen en tredjedel af befolkningens forskelle i niveauet af økonomisk tryghed.   

danskerne tager krisen væsentligt mere seriøst end i 2008 og 2009. over halvdelen anser i 2011 krisen for ret eller meget alvorlig, mens det kun gjaldt 36 % i 2009. samtidig mener danskerne ikke længere, at mediedækningen er så overdreven som tidligere. 


krisebevidstheden hænger desuden sammen med den økonomiske tryghed. 72 % af dem, der ikke anser krisen som alvorlig er selv økonomisk trygge, og her er kun 11 % utrygge. blandt dem, der anser krisen som meget alvorlig, er andelen af økonomisk utrygge 40 %. 


12 % føler sig meget påvirkede af krisen, mens 21 % i nogen grad er påvirkede. i alt er en tredjedel af danskerne påvirket. de yngre aldersgrupper føler sig mere berørt end de ældre. til gengæld er den økonomiske utryghed mere jævnt fordelt i befolkningen. 


knap halvdelen af danskerne har ikke ændret forbrugsvaner, mens ca. en tredjedel i nogen grad har skruet ned for forbruget. det er ikke overraskende især dem udenfor arbejdsmarkedet, der sparer mere end tidligere og også 40 % af de selvstændige. lejerne sparer mere end ejerne, hvilket passer med, at krisen har relativt begrænset virkning for de fleste boligejere. det er dem, der er økonomisk utrygge og kriseramte, der begrænser privatforbruget. 


andelen af økonomisk trygge danskere er faldet fra 70 % i 2007 til 55 % i 2011. i samme periode er andelen af utrygge vokset en smule fra 14 % i 2007 til 16 % i 2011. det er dermed primært trygheden, der er faldende og ikke utrygheden, der er stigende. 


der er stor forskel på niveauet af utryghed i forskellige samfundsgrupper. 26 % af de ufaglærte er nervøse for at miste jobbet. blandt millionærerne frygter 13 % at mangle penge efter tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, hvorimod det gælder ca. en tredjedel i de øvrige grupper af bl.a. kontanthjælpsmodtagere og selvstændige.


54 % af kontanthjælpsmodtagerne frygter, at helbredet ikke rækker til at arbejde, mens 30 % af de ufaglærte og 12 % af de rigeste. spændet går fra 27 til 52 % i forhold til fremtidig ældrepleje. forskellen er særlig stor i forhold til at mangle penge, hvis der kommer en uventet regning. 73 % af kontanthjælpsmodtagerne frygter dette, mens det skræmmer 10 % af dem med husstandsindkomst over 1 million, 23 % selvstændige og 37 % af de ufaglærte.

