kapitel 9: ytringstryghed og debatten på internettet
hver anden anerkender internettet som et godt samlingssted for ligesindede. hver tredje ser det som en kanal til magthavere, herunder politikere, og hver femte deltager principielt gerne i kampagner. lidt flere end hver tredje lader sig underholde og oplyse af netdebatter. hver fjerde har fået venner på nettet. hver syvende er opmærksomme på mulighederne i international aktivisme via globale internetplatforme som f.eks. avaaz.



tallene svarer stort set til svarene på de samme spørgsmål i trygfondens undersøgelse ” ytringstryghed og digital usikkerhed”, der blev indsamlet i maj 2017.



flere er dog blevet mere kritiske over for internettet sammenlignet med i 2017. væsentligt færre er trygge ved, at ”efterretningstjenester kan følge befolkningens færden på internettet”. langt de fleste er dog forsat trygge ved det. når det gælder ”den private deling af fotos” og ”private firmaers indsamling af oplysninger om brugeres internetadfærd” var der i sommeren 2019 kommet en overvægt af utrygge. det gælder også muligheden for, at ”private oplysninger hos det offentlige kan komme i hænderne på uvedkommende, og for at ”rusland eller andre stater kan påvirke samfundet i det skjulte”. 


når det gælder faren for, at ”udenlandske hackere kan stoppe hospitaler og andre vitale funktioner i samfundet”, er 19 pct. flere blevet utrygge i perioden mellem maj 2017 og november 2019.



52 pct. skriver debatkommentarer på internettet, 25 pct. oplyser, at det sker ”nogle gange om måneden” eller oftere, mens lidt flere (27 pct.) angiver, at det sker ”sjældnere end en gang om måneden”. 48 pct. deltager aldrig. i et andet spørgsmål angiver 35 pct., at de skriver debatindlæg flere gange om måneden på facebook, i åbne eller lukkede debatfora eller i kommentarspor til internetartikler.



den sociale fordeling af debattører er jævn. gruppen uden uddannelse har nøjagtig samme andel debatdeltagere som gruppen med en lang videregående uddannelse (47 pct). et gennemgående mønster er, at en lidt større andel af de kortuddannede og af grupperne udenfor arbejdsmarkedet deltager i netdebatten.



derimod er kønsfordelingen meget skæv. kvinderne udgør 57 pct. af dem, der aldrig skriver kommentarer, mens kun 34 pct. af dem gør det dagligt. blandt dem der skriver i mere end tre forskellige internetfora er kun 21 pct. kvinder.



78 pct. erklærede sig i 2017 enige i, at netdebatten ofte er fuld af yderligtgående synspunkter. samme holdning får tilslutning fra 66 pct i 2019. svarpersonernes egne erfaringer med debatter på nettet er mindre negative end deres opfattelse af, hvordan debatten almindeligvis er. to tredjedele er enige, i at man ofte bliver overfuset på nettet, men kun hver fjerde er helt eller delvist enige i, at de selv er blevet overfuset gentagne gange. og ser man på andelen af helt enige, er vi nede på otte pct.


halvdelen af de kvindelige debatdeltagere bryder sig ikke om at ”gå til grænsen” i offentlig debat på nettet, mod ca. halvt så mange mænd. og hvor én af 25 kvinder godt kan lide at trække tingene hårdt op, er dobbelt så mange mænd på den udiplomatiske linje.



19 pct. af mændene og 28 pct. af kvinderne kan helt eller delvist tilslutte sig udsagnet om, at de tit møder debattører online, der er så vrede, at svarpersonen er nervøs for, hvad de kan finde på. under halvdelen af svarpersonerne siger fra her, og under en tredjedel siger helt fra.



tre pct. af kvinderne og fem pct. af mændene kan uden forbehold sige, at de blev chikaneret i den virkelige verden på grund af noget, de havde lagt på nettet. tre gange så mange kan delvis sige det samme.

