kapitel 14: tryghed og politisk mistillid
tryghedsmåling 2017 afdækker befolkningens holdninger til en række spørgsmål, der ofte sættes i forbindelse med begreber som populisme og oprør mod eliten eller ”establishment.” en række af disse spørgsmål anvendes også i den internationale forskning om populisme og tilsvarende former for politisk mistillid. i kapitel 14 fokuseres på den mistilid, der hænger sammen med et negativt syn på politikeres moral og oplevelsen af, at politikerne svigter deres kerneopgaver. udgangspunktet for den sidste analyse er de bekymringer og utrygheder, der er undersøgt i de tidligere kapitler. 


på en skala fra 0-10, hvor 10 er dårligst, ligger befolkningens opfattelse af erhvervslivets korruption på en gennemsnitlig score på 4.87, mens det offentlige ligger på 4.17. jo længere fra den politiske midte, jo flere er skeptiske her. 


svarfordelingerne i en række spørgsmål afdækker en betydelig afstand mellem flertallet i befolkningen og den politiske og erhvervsmæssig elite. i de følgende spørgsmål angives procentdifferencen i parentes, når andelen af mistillidsfulde svar trækkes fra andelen, de giver udtryk for mere eller mindre tillid:


politikerne er mere optaget af at skaffe fordele for sig selv og deres venner end af at hjælpe almindelige borgere (- 46 %)


* store firmaer køber sig ofte til politisk indflydelse (-55 %)
* tidligere ministre får som regel gode job i det private erhvervsliv (- 71 %)
* politikerne har forsøgt at dække over, at den danske stat blev snydt ved statens salg af aktier i dong (- 60 %)
* politikerne fortier bevidst , at eu med tiden vil udvikle sig til europas forenede stater (- 20 %)
* der er reelt ingen forskel på den politk, som de store partier fører (- 28 %)
* bankerne har alt for stor magt i det danske samfund (- 49 %)
* de vigtigste beslutninger i danmark tage si lukkede netværk af erhvervsfolk og politikere (- 54 %)
* de politiske beslutninger styres af akademikere, der ikke ved, hvordan tingene foregår i praksis (- 56 %).


derimod finder tryghedsmåling 2017 en positiv procentdifference i spørgsmålet:


* man har bevidst kørt skat i sænk for at undergrave velfærdssamfundet (23 %)


analysen advarer imod at tolke resultatet meget håndfast, men ”samlet set må man konkludere, at en stor del af befolkningen oplever de politiske og økonomiske eliter som sammenspiste." 


på tre ud af fire spørgsmål om lige muligheder er procentdifferencen positiv:


* almindelige danskere har gode muligheder for at komme til orde i medierne (19 %)
* sundhedsvæsnet behandler folk lige, uanset hvilket samfundslag de kommer fra (3 %)
* samfundet gør et stort arbejde for at give børn fra ikke-boglige hjem en uddannelse (10 %)


hvorimod en overvægt af respondenterne svarer negativt på følgende:


* offentligt ansatte gør, hvad de kan, så folk får det, som de har ret til (- 8%)


på spørgsmålet ”politikerne er meget optaget af at øge trygheden hos almindelige danskere”, svarer 4 % helt enig og 19 % delvis enig, mens hhv. 21 %og 14 % er delvis og helt uenige og 41 % afgiver neutrale svar.


der er en stærk og helt lineær sammenhæng mellem oplevelsen af økonomisk tryghed i husstanden og tilliden til, at politikerne træffer de rette beslutninger. er den økonomiske tryghed i top er procentdifferencen mellem tillidsfulde og mistillidsfulde på minus 4 %. blandt de meget økonomisk utrygge er procentdifferencen minus 51 pct. andelen af økonomisk utrygge er ca. 14 pct. og den er faldende, så mistilliden blandt de utrygge er ikke en hovedforklaring på den faldende tillid til politikerne. 


der er derimod bred opbakning bag kritikken af den politiske indsats på en række velfærdsområder. tryghedsmåling 2017 spørger om ”politikerne gør meget for


* at hjælpe folk, der mister arbejdsevnen
* at få sundhedsvæsnet til at fungere bedre
* at folk som mig kan leve godt, når vi bliver gamle
* at sikre almindelige mennesker mod vold og indbrud
* at man kan forlade arbejdsmarkedet på en værdig måde”


andelen af positive svar er mellem 9 og 16 %, mens andelen af uenige er 46-56 pct. de svarpersoner, der er enige i at politikerne gør meget  på disse områder, eller som er neutrale, har i gennemsnit tillid til politikernes beslutninger, mens mistilliden vokser, jo mere kritisk vælgerne ser på politikernes engagement i trygheden på de nævnte områder.

