kapitel 7: tryghed og krisepolitik
er der sammenhæng mellem danskernes tryghed og regeringen og folketingets svar på den økonomiske krise? det undersøges i dette kapitel. og hvis ja, hvilke samfundsgrupper påvirkes så? selvom der har været bred tilslutning til krisepolitikken blandt økonomer, politikere og øvrige meningsdannere, har en del vælgere været mere skeptiske. 2/3 af danskerne er ængstelige ved, om politikkerne har de rigtige svar på den økonomiske krise.


27 % har tillid til, at de politiske ledere træffer de rigtige beslutninger for landet. hver fjerde svarer ”hverken eller”, mens hele 53 % er enten delvist eller helt uenige. der er også spurgt til seks konkrete reformer og deres formodede effekt på fremtidens velfærd. de viser, at der er en udbredt reformmistillid blandt danskerne. flertallet i 2013 mener ikke, at reformerne vil gavne befolkningens velfærd. det gælder både kommunalreformen, dagpengereformen fra 2009, efterlønsreformen, førtidspensionsreformen, kontanthjælpsreformen og regeringens seneste vækstplan. 


der ses en tydelig tendens til, at man enten afviser eller støtter alle reformerne og svarmønstrene hænger godt sammen med, hvor meget tillid, man har til politikerne. har man tillid til politikerne, har man generelt også større velvilje overfor reformerne. tilsvarende er politikerleden stor blandt reformskeptikere og antireformister.  

tilliden til politikere hænger tæt sammen med tryghed. blandt dem, der har mindst tillid, er der en lavere generel tryghedsscore på 64 og 32 % utrygge, mens tryghedsscoren er 84 for dem med højst tillid, hvor andelen af utrygge er nede på 6 %.

