kapitel 2: udviklingen i børns tryghed i to generationer
i kapitlet undersøges det, om der er en sammenhæng mellem at have haft en utryg barndom og blive en utryg voksen. det er altså erindringen om barndommen, der undersøges.


80 % husker barndommen som en tryg periode, mens opvæksten var en meget utryg periode for 4 %. forholdet til forældrene har størst betydning for, om barndommen huskes som en tryg periode. vold, gentaget seksuelt pres, utrygge økonomiske forhold, misbrug i familien og alvorlig psykisk sygdom i barndommen spiller også en rolle. forældrenes skilsmisse, fysisk sygdom, dødsfald alvorlige ulykker og mobning har til gengæld ikke den store effekt på, om man oplevede barneårene som utrygge.


hele 15 % svarer, at de ikke kunne regne med deres forældre, når de virkelig havde brug for dem. for 2 % var perioden præget af vold og for yderligere 8 % undertiden præget af vold. ca. 23 % har været udsat for mobning. i alt har 17 % oplevet misbrugsproblemer i større eller mindre grad under opvæksten. lidt mere end hver fjerde oplevede økonomisk utryghed. hele 4 % har oplevet seksuelt pres gentagne gange, mens yderligere 8 % har været udsat for ét seksuelt overgreb før puberteten. 


den utrygge barndomsperiode er nogenlunde jævnt fordelt på alder. den mest utrygge generation er dem, der i dag er 40-49 år gamle, hvor andelen med utryg barndom er 14 %. for de to yngste grupper af voksne er andelen 9 %, og den er 10 % blandt efterkrigstidsårgangene over 60 år. 


de væsentligste utrygheder mod en tryg barndom er utilregnelige forældre, et miljø præget af vold og trusler, dårlig økonomisk situation i familien og seksuelle overgreb eller anden form for seksuelt pres.


misbrugsproblemer og sygdom påvirker den generelle tryghed som barn i mindre grad. forældrenes skilsmisse, fysisk sygdom, dødsfald, alvorlige ulykker og mobning har til gengæld ikke den store effekt på, om man oplevede barneårene som utrygge.


da dårlig økonomi er en mere udbredt utryghed i barndommen, påvirker det mange børn. dermed er økonomisk utryghed samlet en større kilde til utryghed blandt børn end seksuelle krænkelser, selvom det sidste rammer det enkelte barns tryghed i højere grad. 


selvom den materielle velstand er øget gennem årene, er barnetrygheden ikke øget i nævneværdig grad. årsagen findes antageligt især i misbrugsproblemerne, der er tiltaget i samme periode. knap 4 % over 50 oplevede misbrugsproblemer, mens det gælder næsten dobbelt så mange i den yngste voksengeneration. 


overraskende nok tager de utrygge børn ikke utrygheden med sig ind i voksenrækkerne. et mindretal har dog fået et knæk, hvor tilbøjeligheden til at mangle tillid til andre og være mere utrygge og utilfredse i hverdagen er forøget.

