kapitel 2: danskerne er trygge
kapitlet præsenterer hovedresultaterne i den første tryghedsmåling. den danske befolkning er generelt tryg, mens et mindretal på omkring hver sjette oplever utryghed i hverdagen. de største utryghedsskabende faktorer synes at være ulykker og sygdom i familien, pengemangel og tilsætningsstoffer i fødevarer. derimod kan udsving i tryghedsniveauet hverken forklares via køn, alder, socioøkonomiske forhold eller politisk overbevisning. de ca. 16 % utrygge er relativt jævnt fordelt i befolkningen.


rapporten viser en ny tilgang til, hvordan utryghed skal forstås. medier, sociale ressourcer og især andre faktorer påvirker, om man bliver utryg. dernæst påvirker utrygheden primært livskvaliteten, men også politisk stillingtagen sammen med generelle følelser af bekymring og vrede.


danskerne i undersøgelsen er spurgt til deres aktuelle tryghed. vi er mest utrygge ved ulykke, sygdom i familien, hvilket bekymrer mere end hver fjerde og for at mangle penge til uventede udgifter, som gør over 20 % mere utrygge. der er væsentlig større frygt for tilsætningsstoffer i maden end for terror. 


den relative indkomst og status spiller en rolle for, om man er tryg eller ej. føler man sig væsentligt bedre stillet økonomisk end naboerne, er den gennemsnitlige tryghedsscore på 6,49 på en skala fra 0 til 7, mens dem, der ligger væsentligt under, har et gennemsnit på 5,77. samtidig har alder også en mindre positiv effekt på trygheden. de unge er generelt lidt mere utrygge. 


når man fokuserer på de mest utrygge danskere, er de karakteriseret ved at være generelt utrygge på mange felter. fordommene foreskriver, at det primært er ældre kvinder med lav indkomst og uddannelsesniveau, der stemmer på dansk folkeparti eller fremskridtspartiet. tryghedsmåling 2004 viser dog, at virkelighedens utrygge mindretal består af begge køn, er yngre end gennemsnittet, har lidt lavere indkomster og alle uddannelsesniveauet på nær akademikere. disse variable forklarer dog kun ca. 10 % af variationen. 


de positivt trygge danskere, der er mest risikovillige, er kendetegnet ved at være ældre, være bedre uddannet, at have børn, at have høj indkomststatus og lidt højere stillinger. kilderne til positiv tryghed er dog godt spredt på en række faktorer.


det er ikke de samme faktorer, der skader livskvaliteten og gør os politisk utrygge. de eneste overlap er at blive personligt ramt af en ulykke eller sygdom og at miste jobbet. der er også forskel på, hvad der truer den personlige tryghed og hvad der bekymrer os kollektivt. der er størst ønske om politisk at gøre mere for miljøet, integrationen samt at bekæmpe arbejdsløshed og kriminalitet. på tværs af politiske skel er der mest enighed om at gøre noget ved ledigheden og rentestigninger, mens der er mest polarisering vedrørende terror og om den globale opvarmning ændrer klimaet.

