kapitel 3: krisen bekymrer
tryghedsmålingerne undersøger, hvilke emner, der bekymrer danskerne. mange af disse påvirker ikke den personlige tryghed i særlig grad. bekymringen for, at der ikke er råd til fremtidens velfærd er stor og voksende, mens der er en markant stigning i bekymringen for arbejdsløshed.


krisebekymringer er i 2013 udbredte i den danske befolkning. 63 % er bekymrede for, at krisen bliver langvarig, mens hele 65 % frygter, at politikerne ikke har de rigtige svar på den. topscoren over bekymringer er arbejdsløshed, hvor 66 % frygter ledighed, mens kun 7 % ikke bekymrer sig om dette. 66 % frygter også, at der ikke er råd til fremtidens velfærd.


samfundsbekymringerne er relativt stabile gennem tryghedsmålingerne. krisebekymringerne er tiltaget markant, mens danskernes bekymring på samfundets vegne over kriminalitet er faldet. integration af indvandrere er efter et fald i 2011 igen vokset til en samfundsbekymring, 57 % af befolkningen deler. andelen af danskere, der frygter trafikdrab er til gengæld faldet fra 48 % i 2009 til 35 % i 2013. andelen, der er bekymret for, at deres medborgere lever et stresset liv, ligger stabilt omkring halvdelen.


den danske krigsdeltagelse bekymrer omkring 40 % af danskerne. samme andel er bekymrede for unges druk og usund livsstil. 44 % er bekymrede for, at man ikke kan stole på kvaliteten af fødevarer. under halvdelen er bekymret for massiv gældsættelse. det, der bekymrer danskerne mindst, er rentestigninger og terror. 22 % er i 2013 bekymrede for, at danmark rammes af et terrorangreb, mens det var 26 % i 2011. 


svarpersonerne er skeptiske overfor mediedækningen, hvor historierne ofte overdrives. topscoren er politikernes personlige forhold, hvor flertallet mener, at fokus er for stort i forhold til den reelle relevans. voldelige opgør mellem bander, den økonomiske krise i danmark og terroranslag i danmark er også problematikker, som danskerne mener, medierne overdriver massivt i deres dækning. det vurderes også, at den internationale økonomiske krise overdrives, men i mindre grad end den nationale.


risikoen for at blive udsat for vold på gaden, risikoen for trafikulykker, unges druk og global opvarmning er også udfordringer, der ifølge danskerne er overdrevne i medierne. omvendt underdriver medierne en række problemer, dog i langt mindre skala end overdrivelserne. det gælder problemer vedrørende arbejdsløsheden blandt unge, misbrug af sociale ydelser, vanrøgt af børn og offentlige udgifter til ældre i fremtiden. fremtidens udgifter til det voksende antal ældre har i en årrække ligget i toppen af samfundsbekymringer.


til gengæld rammer medierne problematikker omkring dansk deltagelse i interventioner, uligheden i danmark, integration af indvandrere samt erhvervslivets konkurrenceevne. i forhold til integrationsspørgsmålet og uligheden er der stor opsplitning af befolkningen, der enten mener, at problemerne er massivt overdrevne eller underdrevne.

