kapitel 2: svagt fald i utryghed ved kriminalitet
der er færre, der konstant tænker på risikoen for at blive udsat for kriminelle handlinger end nogensinde tidligere. i de senere år toppede denne bekymring under bandekrigen i 2008, og er nu nede på en utryghed, 8 % oplever. dog er der 16 % og dermed flere, der angiver, at de er meget bekymrede for kriminalitet. de øvrige kriminalitetstyper skræmmer i nogenlunde samme grad som i de senere år. den massive utryghed blandt yngre kvinder handler især om seksuelle krænkelser. hadforbrydelser (hate crimes) fylder mere i billedet af kriminalitet, end mange forestiller sig.


lidt færre føler sig utrygge ved at færdes i mørke. det gælder nu 11 % af befolkningen, der er ret eller meget utrygge, hvor klimaks blev nået i 2009 med en andel på 14 % utrygge. her spiller køn og alder en vigtig rolle.


kvinder og yngre aldersgrupper er langt mere utrygge end den øvrige befolkning. hele 10 % af alle kvinder frygter sexovergreb, der især går ud over unge kvinder. undersøgelser viser da også, at hele 22 % af pigerne i 9.klasse har været udsat for mindst en seksuel krænkelse, mens det gælder 5 % af drengene.  utryghed for kriminalitet er noget, der i høj grad påvirker den generelle tryghed. heldigvis er voldsfrygten på retur. af de 8 %, der ofte tænker på faren for at blive offer er tryghedsscoren 59 mod 74 for alle svarpersoner. hos sygemeldte er andelen med denne frygt hele 20 % og blandt kontanthjælpsmodtagere 24 %, men ellers er det svært at kategorisere den frygtsomme og utrygge gruppe. dog frygter 15 % af de 20-24-årige kvinder kriminalitet mod kun 5 % af de 30-49-årige mænd. 


hadforbrydelser spiller øjensynligt en stor rolle for volden. når man spørger offeret, hvad voldsmotivet bag uprovokeret vold kunne være, svarer 40 %, at det er fordi, man er dansker. 24 % mener, at påklædning spiller en rolle, 19 % at det er religionen, 16 % at man ikke ligner en typisk heteroseksuel, 15 % at man er handikappet, mens 11 % mener, at der er pga. anden etnisk baggrund end dansk. forskellen på ”om man er dansker” eller ”har anden etnisk baggrund end dansk” skyldes især forskellen i populationsstørrelse. vi kan ikke ud fra spørgsmålsformuleringen sige, at forbrydelsen var motiveret af f.eks. racisme eller om der snarere er tale om, at krænkeren har valgt eller fravalgt bestemte kategorier af ofre.


danskerne foretager sjældent valg, der skærmer dem mod kriminalitet. det skyldes især den høje tiltro til, at politiet tager affære. tilliden til politiet i forhold til konkrete forbrydelser er tydeligt forbedret siden 2009. hvor blot 52 % af danskerne i høj eller meget høj grad regnede med politiets assistance i tilfælde af overfald i 2009, gælder dette nu 61 %. 40 % forventer hjælp ved indbrud, mens dette blot gjaldt 32 % i 2009, og mht. trusler er niveauet steget fra 30 til 40 %.

