kapitel 6: flere er bekymret for deres alderdom
27 % af danskerne er utrygge ved, om de har penge nok til den dag, de forlader arbejdsmarkedet. 27 % er også nervøse for, om de kan gå på efterløn. aldring bekymrer også som samfundsproblem. i tryghedsmåling 2011 var danskernes mest udbredte bekymring, at der ikke bliver råd til velfærd i fremtiden.


når der spørges til, hvad der kunne sikre en mere tryg alderdom, dominerer forbedrede privatøkonomiske forhold. dernæst kommer, at servicen til ældre forhøjes, hvorimod huspriser og boligejernes skatteforhold ifølge respondenterne er mindre væsentlige.


både sociale forskelle og aldersforskelle påvirker de bekymringer, der følger med alderen. mere end hver anden i 50erne frygter, at de ikke vil modtage den ældrepleje, de har brug for. det er primært specialarbejdere, der er bekymrede for ikke at kunne gå på efterløn. blandt syge og arbejdsløse på dagpenge er næsten halvdelen nervøse for, om de har penge nok til alderdommen. bekymringen deles af 41 % af de ufaglærte og blot 21 % af de højere funktionærer.


livskvaliteten påvirkes af det økonomiske råderum. på en skala fra 0 til 10 påvirkes tilfredsheden med tilværelsen fra 6,3 til 7,5 i gennemsnit afhængig af den økonomiske sikkerhed efter tilbagetrækningen fra arbejdsmarkedet. blandt dem, der frygter, at de ikke har penge nok til deres otium, er andelen af utrygge dobbelt så stor som i befolkningen generelt. samtidig er tryghedsniveauets gennemsnit 70 i stedet for 82.


mange danskere er utrygge ved kvaliteten af sygdomsbehandling og ældrepleje. de mest utrygge er dem, der er nederst i det sociale hierarki, herunder sygemeldte og førtidspensionister. generelt er grupperne udenfor arbejdsmarkedet hårdest ramt af disse utrygheder. derudover tiltager disse bekymringer med alderen; 19 % af de yngste er utrygge ved, om der er tilstrækkelige behandlingsmuligheder, mens det gælder 36 % i aldersgruppen 60-65 år. i forhold til ældreplejen topper de 50-59-årige hvor 52 % er bekymrede, mens blot 16-22 % af de tre yngste aldersgrupper deler bekymringen.


utryghed i tilknytning til aldring påvirker ofte den generelle personlige tryghed. da der samtidig er sket en stor stigning på netop dette område, er det sandsynligvis også en af årsagerne til, at danskernes utryghed er steget. især de 50-59-årige og arbejderne er utrygge ved tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, pension og niveauet af ældreservice.

