kapitel 2: hvilke utrygheder fylder mest?
tryghedsmåling 2017 undersøger, hvor mange der er personligt utrygge på 18 konkrete punkter. sygdom i familien er den mest udbredte utryghed blandt alle med 41 pct., mens utrygheden for at mangle penge til en pludselig udgift” kommer ind på 2 pladsen med 26 pct. visse utrygheder er store i mindre grupper. 54 pct. af de + 40 årige er utrygge for, om ældreplejen vil være tilstrækkelig, når de for brug for den. utryghed for de fremtidige jobmuligheder optager mindst fire af ti studerende. risikoen for at blive udkonkurreret af østeuropæiske lønmodtagere optager 17 pct. af alle, men betydeligt flere blandt ældre kortuddannede. 


ser man på de største ændringer siden 2015, springer utryghed for den fysiske sikkerhed i øjnene. der er i 2017 rekordhøj andel af utrygge på samtlige fem spørgsmål, der vedrører fysisk sikkerhed. frygten for at blive overfaldet eller slået nåede sidst et toppunkt i 2009 men utrygheden er siden faldet.


også frygten for indbrud og kvinders frygt for sexovergreb ligger lidt højere end målt før. størst stigning gælder terror. 23 pct. er utrygge for at blive ofre for terror mod 15 pct. i tryghedsmåling 2015.


ser man i stedet på, hvilke utrygheder, der går mest ud over den generelle tryghed, er topscoreren overfald, mens terror ligger på 3.pladsen. på anden pladsen finder vi utrygheden for at familieøkonomien trues af dårligt helbred, og på henholdsvis fjerde- og femtepladsen finder vi utryghed, der har at gøre med uregelmæssige indkomster og store uventede udgifter.   

endelig analyseres sammenhængen mellem de atten konkrete utrygheder og tab af livskvalitet. her kommer ”at jeg mangler penge til en uventet udgift” øverst på listen efterfulgt af ”at jeg ikke har helbred til at arbejde”, ”at sygdom rammer familien økonomisk”, ”at jeg mister mit arbejde”, og ”at jeg ikke har penge nok til tilbagetrækning”.

