kapitel 2: økonomisk utryghed 2019
tryghedsmålingen fra 2019 tyder på, at den generelle økonomiske utryghed voksede lidt mellem 2017 og 2019. i 2017 var andelen på niveau med årene før krisen, men i 2019 er den målt til 16,1 pct., hvilket svarer til kriseåret 2011. 


andelen af økonomisk utrygge i sommeren 2019 var knap tre gange højere blandt ufaglærte end blandt de højere funktionærer. blandt kontanthjælpsmodtagerne var ca. 6 ud af 10 utrygge ved den hjemlige økonomi – ti gange så mange som blandt de højere funktionærer. blandt personer i ressourceforløb eller jobafklaringsforløb (som er pendant hertil i sygedagpengeloven) var 52 pct. af svarpersonerne utrygge for økonomien i deres husstand.


der er tæt sammenhæng mellem økonomisk tryghed og livstilfredsheden. lavest livstilfredshed finder vi ligeledes hos kontanthjælpsmodtagere (4,3 på en ti-punktsskala) og deltagere i ressourceforløb/jobafklaringsforløb (4,5), hvor den gennemsnitlige livstilfredshed hos alle deltagere i målingen er 6,9.


en særlig form for økonomisk utryghed består i at mangle penge til uventede udgifter. den påvirker den generelle tryghed og opleves af 32 pct. af svarpersonerne - sandsynligvis lidt flere end i 2017. blandt kontanthjælpsmodtagerne var ca. to tredjedele utrygge for en regning, der vælter læsset. blandt ufaglærte gjaldt det én tredjedel (som gennemsnittet af befolkningen), og blandt højere funktionærer er det knap en ud af seks.


9 pct. i 2019 er utrygge for ”at store udgifter til pengespil giver problemer i min familie.” 


for en hel del flere skyldes utrygheden, at deres indtægter er uregelmæssige. det spurgte vi til for første gang i 2017, hvor 22 pct. var utrygge for uregelmæssige indkomster. i 2019 var utrygheden lidt større, idet 25 pct. erklærede sig utrygge på det punkt.


19 pct. af alle beskæftigede var utrygge for at miste jobbet i sommeren 2019. det giver især en høj generel utryghed for dem, der ikke er sikre på, at de kan finde nyt arbejde. det gælder 28 pct. af de relevante svarpersoner (dvs. beskæftigede, der frygter for jobbet). i denne gruppe er der også stor utryghed for husstandens økonomi. gruppen talte i sommeren 2019 syv pct. af de beskæftigede lønmodtagere.


tryghedsmålingerne finder en konstant stigning i andelen af 40-65-årige, der er utrygge ved, om de kan forlade arbejdsmarkedet på en værdig måde. fra 20 pct. i 2013 voksede andelen til 31 pct. i 2019, og alene siden 2017 har vi set en stigning på 5 procentpoint. 


statusforskelle giver også anledning til en form for økonomisk utryghed: 31 pct. af dem, der selv oplyser, at de ligger væsentligt under den typiske velstand i det kvarter, de bor i, føler sig utrygge i 2019 – mod 15-16 pct. blandt dem, der mener, de ligger over gennemsnittet.

