kapitel 1: de fleste danskere er grundlæggende trygge
de fleste danskerne er grundlæggende trygge, men der er tegn på, at mindretallet af utrygge er voksende. utryghed er et alvorligt problem for dem, den rammer. lokale problemer i boligområdet påvirker trygheden, mens der ikke er klare sociale skel i oplevelsen af utryghed i danmark.. en af forklaringerne på det høje tryghedsniveau er det høje niveau af tillid til det officielle danmark.


tre ud af fire svarer, at de er grundlæggende trygge i deres hverdag. den gennemsnitlige tryghedsscore er 5,90 på en skala fra 1 til 7. det ser ud til, at dette tryghedsniveau også er relativt robust. belastede boligområder har en tryghedsscore på 5,6, mens de mindst belastede områder har et tryghedsniveau på 6. til gengæld forklarer baggrundsfaktorerne køn, alder, uddannelse og indkomst tilsammen blot 3 % af tryghedsvariationen. forklaringerne skal altså findes andre steder. til gengæld er der en sammenhæng mellem økonomisk tryghed og alder og indkomst.


den største kilde til utryghed er, at nogen i familien kommer ud for en ulykke eller bliver syge. dermed er familien en central kilde til tryghed – og utryghed. i forhold til målingen i 2004 er der sket en stigning i andelen af danskere, der er bekymrede for tilsætningsstoffer i fødevarer. 33 % deler denne bekymring. 


der er også sket en stigning fra 21 til 24 %, der er nervøse for uventede regninger. utrygheden for, at familiens unge gør noget, de senere vil fortryde er steget fra 11 til 18 %. de øvrige utrygheder ligger på samme niveau som i 2004, dog med tendens til svag stigning. 12 % frygter for indbrud, 10 % frygter at blive offer for terror, 9 % er bange for at miste arbejdet, 9 % frygter overfald og vold, 7 % er nervøse for sladder og 6 % for at få en uoverskuelig opgave på jobbet.


de ældste danskere er mere bekymrede for indbrud og tilsætningsstoffer end resten af befolkningen. kvinder frygter vold i højere grad end mænd og er mere bekymrede for familiens unge og for sygdom eller ulykke i familien. de yngste danskere og dem med lavest indkomst er mere økonomisk utrygge, fx i forhold til at kunne betale en uforudset regning.


72 % svarer, at de fleste andre mennesker er til at stole på og kun 34 % svarer, at der som regel ikke kommer noget godt ud af at kritisere.


tryghed, tilfredshed med livet og selvvurderet helbred hænger sammen. især sammenhængen med tilfreds med tilværelsen og tryghedsniveauet er stærk (0,42).

