kapitel 5: flere har usikre jobudsigter
beskæftigede er mere trygge end dem udenfor arbejdsmarkedet. det er særligt utrygt, hvis man ikke tror på chancerne for at få et nyt job. 21 % har været berørt af ledighed indenfor det seneste år. hele 43 % er ramt personligt eller i familien. 25 % er utrygge på vegne af familiens unge, 13 % er utrygge ved at miste job på egne vegne, og 5 % er utrygge ved, om der er job til dem efter endt uddannelse.


ledighed er i top-5 over de utrygheder, der påvirker det generelle tryghedsniveau mest. omvendt er to tredjedele af dem, der føler sig usikre i jobbet ikke økonomisk utrygge. til gengæld stiger utrygheden, hvis man har mærket ledighed i familien.   

færre er joboptimister i dag. i 2009 mente en tredjedel, at de ville kunne skaffe et tilsvarende job, hvis de mistede det nuværende, hvilket kun gælder 22 % i 2013. 23 % mener, at de kan skaffe et job til en lavere løn, mens hele 33 % tvivler på, om de overhovedet ville kunne skaffe et andet job. køn, klasse og alder spiller en rolle. derudover er offentligt ansatte mere pessimistiske end de privatansatte. gruppen over 50 år tror mindre på mulighederne end yngre. blandt stillingsgrupper føler ufaglærte og lavere funktionærer sig mest udsat. pessimismen er næsten fraværende ved indkomstniveauer på 600.000, mens indkomstgrupper under 300.000 er hårdest ramt.


da både helbred og usikre jobudsigter i høj grad påvirker trygheden, er sammenhængen mellem de to undersøgt. på spørgsmålet: ”du frygter ikke at have helbred til fortsat at kunne klare at arbejde. hvilke af følgende tiltag kunne gøre dig mere tryg?”. her topper ”hvis sundhedsvæsenet var bedre til at finde ud af, hvad folk fejler” med 72 %. dernæst at sundhedsvæsenet havde bedre behandlingstilbud (71 %), hvis ens personlige økonomi var bedre (68 %), hvis man havde ret til at sige nej til jobs, man ikke kan klare (57 %), hvis arbejdspladser og virksomheder i højere grad tilpassede opgaverne (57 %), hvis man havde ret til skånejob (56 %), hvis man kunne få sygedagpenge i længere tid (50 %), hvis der var bedre lokale tilbud om fysisk træning (50 %) og til sidst, hvis det ikke var så svært at få førtidspension (48 %).


der er spurgt til, hvilke tiltag, der ville forbedre trygheden. på en skala mellem 0 og 100 opnår ”lettere at få kvalifikationer” en score på 81. dernæst kommer lettere adgang til at optjene dagpengeret (77), længere dagpengeperiode (73), respekt for den ledige hos kommunen (72), fokus på ældre medarbejdere (65) og flere jobs til de specielle (64). det er til gengæld ikke så populært at foreslå pligt til at genansætte fyrede ved jobåbninger (49) eller højere dagpengesats (57).

