kapitel 1: udvikling i den generelle tryghed og utryghed
danskerne er ikke så trygge, som før. tendensen har været konstant siden 2004. selvom den økonomiske krise er overstået, er trygheden ikke vendt tilbage


danskerne er fortsat overvejende trygge, men andelen af utrygge danskere stiger. alene fra 2009 til 2015 er andelen af utrygge danskere steget fra 7 % til 18 %. der sker ikke et tilsvarende fald blandt de allermest trygge danskere i samme periode, selvom der også er færre af dem i 2015 end i tidligere målinger.


de mest utrygge danskere er de sygemeldte og kontanthjælpsmodtagerne. det står der mere om i kapitel 2. samtidig oplever både selvstændige og højere funktionærer en stigning i andelen af utrygge.


nogle er generelt trygge, men utrygge overfor bestemte risici. utrygheder mht. velfærd i alderdommen er vokset siden 2009. halvdelen er usikre på, om der er tilstrækkelig ældrepleje. 40 % er nervøse for utilstrækkelig behandling, hvis de bliver syge. hver fjerde er utryg ved, om helbredet rækker til pensionsalderen og et tilsvarende antal frygter, at familiens økonomi trues af sygdom. det er især de sygemeldte, hele 78 % af dem, der frygter, at helbredet ikke rækker til arbejdslivet slutter. blandt de beskæftigede er der også store forskelle på gruppernes utryghed, idet kun 13 % af akademikere og højere funktionærer har denne frygt, mens det gælder hhv. 29 og 26 % af de ufaglærte og faglærte.


20 % af danskerne er utrygge for at blive fyret. konkurrencen fra østeuropæisk arbejdskraft spiller en rolle for 17 % af danskerne i tryghedsmåling 2015. de nyuddannede er hårdt ramt af dimittendledighed. 49 % af dem under uddannelse er utrygge ved, om de får et job efter eksamen. tallet er lidt lavere end i 2013, da 53 % frygtede en fremtid som arbejdsløs


utrygheden ved kriminalitet er stagneret. flere frygter overfald og vold, men færre frygter indbrud og at gå ud i mørke. terrorfrygten er steget svagt efter attentatet ved krudttønden.


den specifikke utryghed, der påvirker danskerne mest, handler om familiens økonomi i tilfælde af sygdom. i 2013 toppede frygten for overfald listen, mens voldsutryghed denne gang indtager andenpladsen. den tredjestørste utryghed omhandler sygdom og deroute i arbejdslivet, mens frygten for store ubetalelige regninger udgør fjerdepladsen. utrygheden for at miste jobbet til østeuropæere kommer helt op på femtepladsen.

