kapitel 4: stigende bekymring for fremtidens velfærd
flertallet af danskere er bekymrede for, at der ikke bliver råd til velfærd i fremtiden, at miljøet bliver ødelagt, kriminalitet og arbejdsløshed. højdespringerne er, at 53 % nu frygter arbejdsløshed mod 46 % i 2009, mens 40 % var bekymrede for gældsættelse i 2009 mod 50 % i 2011. rentestigninger er også blevet en mere udbredt bekymring, der dog kun deles af 29 %.


omvendt er bekymringerne for kriminalitet, global opvarmning og mislykket integration af indvandrere faldet med 5-8 procentpoint og deles nu af lidt under halvdelen af danskerne. frygten for, at danmark mister selvstændighed som nation er faldet fra 47 til 41 % på to år. faldet i bekymringen for den globale opvarmning kan skyldes, at emnet var på sit højeste under klimatopmødet i københavn i 2009. de øvrige bekymringer ligger mere stabilt. 


bekymringer på samfundets vegne påvirker ikke nødvendigvis tryghedsniveauet. i tryghedsmåling 2011 sammenholdes de to mål for hhv. samfundsbekymringer og personlig utryghed. kriminalitet bekymrer over halvdelen af danskerne, men blot 12 % er utrygge for at blive overfaldet, mens 24 % er utrygge for indbrud. 


tilsvarende er 60 % bekymrede for, at der ikke er råd til velfærd i fremtiden, mens det påvirker utrygheden for 36 % på et personligt plan. der er større overlap mellem andelen, der personligt er bekymrede for dårlig integration og andelen, der er bekymrede på samfundets vegne. til gengæld er knap 26 % bekymrede for terror, mens blot 11 % rammes på deres tryghed. 


befolkningen har et generelt højt tryghedsniveau, og der er ikke tegn på, at risikosamfundets utryghed for alvor har fat i befolkningen. mange danskere mener derimod, at medierne overdriver en række problematikker. det gælder især politikernes personsager, gadevold, bandekrig og terror i danmark. trods den massive mediedækning af terror er danskerne ikke blevet mere utrygge for at blive ramt. 


i 2009 mente et stort flertal, at krisen var massivt overdrevet internationalt såvel som nationalt. danskerne mener stadig, at mediedækningen er for omfattende i forhold til problemernes omfang, men i langt mindre grad end tidligere. til gengæld mener flere end i 2009, at mediedækningen af den globale opvarmning er for massiv.   

medierne underdriver kun for alvor to problematikker, nemlig arbejdsløsheden blandt unge og uligheden i danmark. de rammer nogenlunde rigtigt i forhold til sikkerhed på atomkraftværker, problemer med integration af indvandrere, problemer med dansk krigsdeltagelse, offentlige udgifter til ældre i fremtiden og statens underskud. samlet set må mediedækningen siges at være nogenlunde i overensstemmelse med danskernes vurdering af udfordringernes omfang.

