kapitel 12: tillid til institutioner og politikere
en række lande har i gennem de senere år oplevet en dramatisk udvikling, hvor de hidtidige politiske ledere er blevet ramt af mistillid fra store befolkningsgrupper. mistilliden omtales ofte med det mangetydige ord populisme. andre taler om et oprør mod eliten, der ikke kun omfatter politiske eliter, men også erhvervseliten og den finansielle sektor, medierne og andre centrale samfundsaktører. 


den stærkere mistillid er bl.a. blevet forklaret som en protest mod øget ulighed, masseimmigration og tab af job og forringede levevilkår som følge af globalisering. en anden type forklaring fokuserer på afstanden mellem vælgere og folkevalgte, der i mindre grad ses som befolkningens repræsentanter og højere grad som en privilegeret og indspist ”politikerklasse”. i nogle lande er det ikke kun tilliden til politikerne og andre eliter, der har været for nedadgående, men også tilslutningen til grundlæggende liberale og demokratiske principper.


tryghedsmåling 2017 undersøger i hvilket omfang, tendenserne til populisme/mistillid til eliten og demokratiske institutioner og principper er slået igennem i danmark. det sker i rapportens tre sidste kapitler.


24 pct. udtrykte ret stor eller meget stor tillid til politikerne, mens 71 pct. udtrykker ret lille eller meget lille tillid til politikerne generelt. der var heller ikke større tillid til, at politikerne træffer de rigtige beslutninger for landet idet 26 pct. helt eller delvist gav udtryk for denne type tillid, mens 44 pct. var uenige. 


tillidskrisen rammer ikke de centrale samfundsinstitutioner. tilliden til retsvæsenet er usvækket og det samme gælder politiet, trods den massive kritik, der er omtalt i kapitel 4. tilliden til den offentlige administration er vokset lidt siden 2009, og det samme gælder tilliden til kommunalbestyrelserne, fn og eu. 


tryghedsmåling 2017 har bedt svarpersonerne vurdere om en række andre samfundsaktører alene arbejder for egne interesser, eller om de også tager samfundshensyn. befolkningen tiltror ikke finansektoren meget samfundssind, men også medierne ligger ganske lavt. bortset fra dr, der opnår en neutral bedømmelse, mener de fleste, at medierne især tænker på sig selv. billedet af interesseorganisationerne er mere broget med en positiv bedømmelse af fagbevægelsen og en ganske kritisk bedømmelse af landbrugets organisationer. foreninger med et ideelt formål som dansk flygtningehjælp og danmarks naturfredningsforening tager efter flertallets opfattelse hensyn til samfundet. kræftens bekæmpelse er topscorer med en forskel mellem positive og negative svar på 37 pct. 


en ofte anvendt definition af populisme handler om at tilsidesætte loven til fordel for en folkestemning. tryghedsmåling 2017 beder svarpersonerne forholde sig til udsagnet: ”det kan være berettiget, at ministre bryder loven, hvis de er sikre på, at de har befolkningen bag sig”. det synspunkt er tre pct,. helt enige i, mens yderligere 10 pct. er delvis enige.


lidt større er tilslutningen til udsagnet: ”det ville være meget fornuftigt at lade en stærk mand gribe magten i en økonomisk krisesituation.” det er 19 pct. mere eller mindre enige i, mens 42 pct. er imod. særlig mange unge, har svaret ved ikke her – måske fordi termen ”stærk mand” ikke længere anvendes så ofte. i 1971 mente 44 pct. at en ”stærk mand” kan være at foretrække i en økonomisk krise.


beder vi svarpersonerne angive på en skala mellem 0 og 10, hvor vigtigt det er, at deres land er demokratisk, vælger 6 ud af 10 topkarakteren, mens ingen vælger en karakter under tre. det er især de +50 årige, der giver karakteren 10: 72 pct. af denne gruppe har givet demokrati den højest mulige værdi, mod 51 pct. af de 30-49 årige og 52 pct. af dem under 30. kigger man i stedet på gennemsnitsscoren i de tre aldersgrupper er forskellen mindre: 9,4 blandt de ældste, 8,7 i mellemgruppen og 8,6 pct. blandt de yngste.


spørger man derimod til, hvor demokratisk danmark faktisk styres, giver 29 pct. dansk demokrati middelkarakteren fem eller derunder, mens 71 giver en karakter over middel og syv pct. giver topkarakter.

