kapitel 13: politisk mistillid forklares ikke af skepsis mod globalisering
effekten af globalisering på bestemte befolkningsgrupper angives ofte som en vigtig årsag til den nye bølge af mistillid imod politikere, fordi de associeres med vedvarende økonomisk tilbagegang for nogle. 


tryghedsmåling 2017 viser, at 15 pct. af befolkningen oplever, at det er gået økonomisk tilbage for ”folk som dem” i de sidste 20 år. svarene afspejler i høj grad individuelle forhold: færre ufaglærte og færre fra region sjælland har oplevet fremgang, men forskellen mellem samfundsgrupperne er små.


oplevelsen af manglende fremgang har mærkbar effekt på tilliden til politikerne og kan bidrage til den øgede mistillid til politikere, men det er ikke en hovedforklaring. mistilliden er også større i de otte pct. af befolkningen, der oplever, at det går dårligere i deres lokalområde. der dog her ikke så meget tale om at det såkaldte udkantsdanmark føler sig hægtet af. det er i højere grad områder med store boligsociale problemer, hvor en stor andel har mistillid til, om politikerne træffer de rette beslutninger.


det er markant færre end i andre lande. ingen større samfundsgruppe skiller sig ud ved at være særlig pessimistiske på børnenes vegne. 


i internationale undersøgelser fremstår befolkningen i danmark som ganske positiv overfor globalisering generelt. der er dog ikke stor tiltro til nationaløkonomers synspunkt om, at outsourcing skaber flere og bedre jobs i danmark. på en skala fra 0 til 10, hvor 0 er de mest globaliseringspessimistiske, svarer hver femte 0, og befolkningens gennemsnit 3. der er derimod omtrent balance mellem ”optimister” og ”pessimister” i spørgsmålet om tilflyttet arbejdskraft: ”mener du, at mennesker, der flytter hertil, generelt tager arbejde fra danskerne eller generelt bidrager til at skabe nye job?”. her er holdningerne mindre skarpe, idet kun 7 pct. er lodret uenige i, at tilflyttede kan bidrage til at skabe jobs i danmark. 


aldersmæssigt er det de unge, der er mest globaliseringsoptimistiske, mens det er de ældre årgange på arbejdsmarkedet scorer lavest på de to spørgsmål. køn påvirker kun svagt på holdningen til udenlandsk arbejdskraft, men har ret stor effekt på synet på outsourcing – i begge tilfælde er kvinderne de mest skeptiske.  

stillingsmæssigt findes de største globaliseringsoptimister blandt studerende, højere funktionærer og selvstændige. blandt de beskæftigede er det de ufaglærte, der ser mest negativt på globaliseringen. de svageste grupper af ledige og førtidspensionister er de mest pessimistiske. 


sammenhæng mellem globaliseringsoptimisme og indkomst er svage. det samme gælder den geografiske variation. storkøbenhavn/region hovedstaden er mest globaliseringspositiv men ellers findes ingen tydelige mønstre. modsat en del andre lande, ser der ikke ud til at være basis for noget ”udkantsoprør” mod globaliseringen.  

nærmere analyser viser, at der er en statistisk signifikant sammenhæng mellem at være negativ overfor globaliseringen og at savne tillid til politikerne, men sammenhængen er er ikke voldsomt stærk. globaliseringskritik bidrager med andre ord til den politiske mistillid, men andre forhold er vigtigere.

