kapitel 14: covid 19 og tryghed i danmark – tillid til myndighederne i maj 2020
befolkningens gennemsnitlige tryghed og andelen af regulært utrygge i hverdagen ændrede sig ikke signifikant fra sommeren 2019 til 19-22 maj 2020, dvs. 10 uger efter corona-nedlukningen af danmark.


en række konkrete utrygheder voksede derimod: ud over sygdomsrisikoen (jf. kapitel 13), gjaldt det særlig utrygheden for ledighed som følge af en dyb økonomisk krise. det største hop i utrygheden ses dog hos den del af de beskæftigede, der ikke regner med at få job igen, hvis de mister det nuværende. andelen er vokset med mere end 7 procentpoint siden 2019 fra 28 pct. til 35 pct. blandt samtlige beskæftigede.


utryghed for vold, indbrud og anden kriminalitet faldt fra 2019 til 2020. det samme gjaldt, om end i mindre omfang, de sociale bekymringer, der også normalt hører til de store utryghedsskabere.


utrygheden for at” ikke at få tilstrækkelig pleje, når jeg bliver gammel” er faldet med næsten en tredjedel. utrygheden for ”ikke at kunne forlade arbejdsmarkedet på en værdig måde” og for ”ikke at have penge nok, når jeg holder op med at arbejde” er stagneret. utrygheden for at ”familiens økonomi trues af dårligt helbred” har været stigende over de seneste målinger og var også en af dem, der bidrog til den generelle utryghed i befolkningen i sommeren 2019. i 2020 er den målt til en lidt lavere værdi, selvom utrygheden for sygdom i familien er steget med fire procentpoint til 48 pct.


befolkningens tillid til samfundets institutioner er steget markant siden sommeren 2019. den højere tillid kommer politi og domstole og den offentlige administration til gode såvel som folketinget, partierne og kommunalbestyrelserne. også tilliden til eu er øget. tilliden til regeringen er øget relativt mest med knap to procentpoint på en ti-punktsskala (fra 4,9 til 6,72).


det er navnlig dem, der er nervøse for smitte, der har betragteligt mere tillid til regeringen end i 2019. det drejer sig især om kvinderne og de ældre og personer med dårligt helbred. blandt svarpersoner med direkte dårligt helbred er tilliden til regeringen øget med fire et halvt point på ti-punktsskalaen. 


tilliden til politikernes evne til at lede landet voksede i løbet af 2019 efter at have ligget lavt i årene før. i 2020 gik tillidskurven stejlt i vejret og nåede i maj 2020 et niveau, der aldrig er målt før.


befolkningens bekymringer for samfundets ve og vel ændrede sig markant fra sommeren 2019 til maj 2020.


næsten tre ud af fire er bekymret for en dyb krise. 58 pct. frygter, at arbejdsløsheden igen vil gribe om sig. det er dobbelt så mange som i sommeren 2019, og bekymringen deles af mange, der ikke selv har noget at frygte.


bekymringen for, om ”der er råd til velfærd i fremtiden” deles af to ud af tre, hvilket er lidt færre end i 2019. 27 pct. er helt enige og yderligere 35 pct. er delvis enige i, at ”de offentlige udgifter til corona-epidemien vil betyde store besparelser i velfærden”.


at mange børn og unge trives dårligt, bekymrer 52 pct. i 2020 mod 71 pct. i 2019. at flere børn vokser op i fattige familier bekymrer ikke længere et flertal på 58 pct., men kun et mindretal på 44 pct.


global opvarmning, der i 2019 nåede næsten i top på bekymringslisten med 70 pct., bekymrer nu 56 pct. samme vej er det gået med kriminalitets- og integrationsbekymringen. begge har tabt mere end ti bekymringspoint siden sommeren 2019. stressbekymringen er ligeledes aftaget, om end mere moderat.


terrorbekymringen toppede i 2017 efter terrorbølgen året før, men er nu kun en aktuel bekymring hos hver tredje.


bekymringen for, at ”flere regler og forbud går ud over den personlige frihed” faldt fra 49 i sommeren 2019 til 41 pct. i 2020.


bekymringen for russisk aggressivitet over for nabolandene deles af 41 pct. i 2020 mod 51 pct. i sommeren 2019. at usa ”ikke længere er en troværdig allieret” deles uændret af lidt flere end hver anden – 55 pct. bekymringen for, at ”kina med tiden kommer til at dominere hele verden” er steget fra 43 pct. i sommeren 2019 til 47 pct. i maj 2020.

