kapitel 1: udviklingen i tryghed og utryghed 2007-2009
der er mindre tryghed i danmark end i 2007. langt de fleste danskere er fortsat trygge, men over de seneste fem år fra 2004 til 2009 er hverdagen blevet mere utryg for mange danskere. ændringen er stor, når man tager den korte periode i betragtning. 


tryghedsniveauet afspejler i ringe grad forskelle på køn, alder eller politisk tilhørsforhold. det er i 2009 fysisk og økonomisk sikkerhed, der er tættest knyttet til, om vi er trygge eller ej. derfor er syge og dem udenfor arbejdsmarkedet hårdere ramt af utryghed. når det gælder fysisk sikkerhed ses det især, at frygten for indbrud er stærkt stigende fra omkring 10-13 % i de tidligere målinger og nu til 23 % af befolkningen.


årsagerne til den faldende tryghed findes især i frygten for at blive udsat for kriminelle handlinger. det gælder utryghed for at færdes alene efter mørkets frembrud, frygt for at blive overfaldet og i lidt mindre grad indbrud. derimod er frygten for at blive offer for terror væsentligt lavere. de øvrige utrygheder, der påvirker trygheden mest, drejer sig om helbred og økonomi.


37 % er bekymrede for, at integration af indvandrere mislykkes. 35 % er bekymrede for, at klimaproblemerne kommer ud af kontrol. sygdom i familien bekymrer 33 %, 31 % er nervøse for, at de ikke får tilstrækkelig hjælp, når de bliver gamle og tilsvarende er 31 % bekymrede for ikke at få tilstrækkelig behandling i tilfælde af sygdom. 29 % bekymrer sig om at mangle penge til en uventet udgift og 23 % om at blive udsat for indbrud. 22 % frygter ikke at have penge nok, når de holder op med at arbejde, og 21 % for at pensionsopsparingen taber værdi. i forhold til øvrige samfundsbekymringer er det kendetegnende, at danskerne er meget lidt bekymrede overfor rentestigninger og terror. 


færre er bekymret for, at der bliver mere kriminalitet i samfundet som sådan. derimod er den personlige utryghed steget stærkt på dette område.  

danskernes tillid til andre er høj, men medierne forholder vi os mere skeptisk til. når man spørger til, om man er mest enig i, at medierne skaber unødig frygt ved at overdrive risikoen for mange ting eller om de problemer, medierne præsenterer ofte er reelle nok, svarer 76 %, at medierne overdriver.


fordelt på specifikke emner er det især den økonomiske krise i danmark, som danskerne mener er overdrevet i medierne. dernæst er den globale finanskrise, risikoen for at blive udsat for vold på gaden og den såkaldte bandekrig, der vurderes som stærkt medieoverdrevne problemer.


til gengæld er der for lidt mediedækning af vanrøgt af børn, kamphunde og faren for at overvægt, mens danskerne er tilfredse med dækningen af salmonella, druk blandt unge, politikere, der misbruger deres position og faren ved at ryge. forekomsten af pædofili i dagsinstitutioner bliver dækket lidt for intenst i forhold til problemets omfang, mens medierne med fordel kunne bruge kræfterne på faren for fedme og overvægt.

