kapitel 8: mønstre i unges tryghed og utryghed
tryghedsmåling 2011 viste et betydeligt fald i trygheden blandt unge. i 2013 adskiller de unge sig ikke længere negativt med lavere tryghedsniveau end de øvrige aldersgrupper, idet utrygheden har bredt sig. i kapitlet præsenteres resultaterne af en særlig ungdomsundersøgelse af tryghed blandt 15-24-årige, der er foretaget sideløbende med selve tryghedsmåling 2013.


det er især udsigterne på jobmarkedet, der gør unge utrygge. sundhed spiller en stor rolle. tryghedsscoren er gennemsnitligt 89 hos dem med ”fremragende” helbred og blot 67 for dem med dårligt helbred. det betyder ca. lige så meget, om man har fundet sin rette hylde i forhold til uddannelse. ledige unge er endnu mere utrygge end de syge. tryghedsscoren for unge på kontanthjælp eller dagpenge er 57.


forældrenes tilknytning til arbejdsmarkedet har også en betydning, hvor tryghedsscoren for børn af funktionærer er 85 og tilsvarende 78 for børn af arbejdsløse. forskellen er større mellem dem med danske forældre og dem med forældre født i udlandet; hhv. 83 og 68 i gennemsnit. der er også en tendens til, at tryghedsscoren er højere, jo større forbrugsmuligheder den unge selv vurderer, at de har i forhold til jævnaldrende.


de unge er spurgt til, hvad der gør dem utrygge. statusangst er udbredt. 42 % af danske unge er utrygge for ikke at leve op til andres forventninger. tilsvarende er 46 % af de unge under uddannelse nervøse for at få dårlige karakterer. præstationsangst er dermed et udbredt fænomen blandt de danske unge. derudover gør det 27 % af de unge utrygge, at de muligvis ikke kan komme ind på drømmestudiet, hvilket er højt i betragtning af, at mange allerede er under uddannelse eller i job. ca. 40 % af dem, der er under uddannelse er nervøse for, at der ikke er et job til dem, når de er færdige med studierne. 


på øvrige parametre adskiller de unge sig ikke markant fra resten af befolkningen. selvom unge er overrepræsenterede i offerstatistikker over kriminalitet, er de ikke mere bange for vold end den øvrige befolkning. i forhold til seksuel vold er det dog hele 15 % af de unge kvinder, der frygter overgreb, mens det gælder 10 % af alle danske kvinder. frygten for at blive udsat for voldtægt og seksuelle krænkelser er udbredt.


når man ser på, hvilke specifikke utryghedsaspekter, der rammer den generelle tryghed hårdest, handler det blandt unge primært om at miste jobbet. frygten for at miste jobbet påvirker unges generelle tryghedsniveau i højere grad, end det påvirker resten af befolkningen. dernæst ryster det de unge at få stillet en uoverskuelig opgave på jobbet, at blive udsat for seksuel eller anden vold, at dårligt helbred, at blive ramt af alvorlige konflikter i familien, mobning, og at misse andres forventninger.


40 % af de unge ledige har problemer med manglende erfaring eller uddannelse, mens 37 % mangler kontakter på arbejdsmarkedet. 33 % angiver, at de ville have bedre chancer for at få et arbejde, hvis de fik mulighed for oplæring eller uddannelse, mens 21 % mener, at chancerne er bedre, hvis man flytter, eller arbejdspladserne giver plads til folk, der er anderledes.

