kapitel 2: tryghed og utryghed i den økonomiske krise
den økonomiske krise i 2008-2009 viste sig at have større omfang end danskerne, herunder medier og eksperter, antog. danskerne mente i 2009, at medierne overdrev krisens betydning. dette gjaldt ifølge danskerne i særdeleshed mediernes betoning af krisens alvor i danmark, hvorimod deres omtale af den globale krise ifølge danskerne var bedre ramt. der ser ud til at være en sammenhæng med danskernes generelt høje tryghedsniveau og tendensen til at afvise mediernes beskrivelse af krisen som alvorlig nationalt såvel som globalt. de trygge har større tilbøjelighed til at afvise faresignaler.  


der er ikke sket de store ændringer i privatforbruget. det dækker over, at 28 % har oplevet fremgang, mens 23 % melder om tilbagegang. frygt for arbejdsløshed har ikke ramt danskernes tryghedsniveau. 46 % er bekymrede, mens 10 % er meget bekymrede. hver tredje regner med, at de ville kunne skaffe et tilsvarende job, hvis de skulle blive fyret. 27 % mener, at de ville kunne skaffe et nyt job med lavere løn, mens 23 % regner med at have svært ved at finde et nyt job uanset accept af lavere lønniveau.


der er især kvinder, der i de senere år er blevet mere utrygge end mænd. både kriminalitet og økonomi spiller ind. især i forhold til uventede udgifter er der forskel, hvor 34 % af kvinderne frygter ikke at have råd, mens det blot gælder 24 % af mændene.


helbredsmæssig utryghed er i stigende grad socialt betinget. fx er dobbelt så mange ufaglærte som højere funktionærer utrygge ved, om helbredet holder hele arbejdslivet. der er dog ikke store udsving på frygten for at miste jobbet, som mellem 14 og 20 % i de respektive beskæftigelsesgrupper frygter. når man ser på kontanthjælpsmodtagere, ufaglærte og dem med husstandsindkomst over 1 million, er forskellene noget mere markante. 


57 % af kontanthjælpsmodtagerne frygter at mangle penge til uforudsete regninger, mens det gælder 33 % ufaglærte og 7 % med den høje indkomst.     

de mest økonomisk utrygge udgøres af mellem hver tredje og sjette voksne dansker. for 15 % kniber det med at få indtægter og udgifter til at nå sammen. en tredjedel af danskerne vil ikke betegne sig selv som økonomisk trygge. 15 % er direkte økonomisk utrygge, mens 26 % hverken er utrygge eller trygge rent økonomisk. 58 % af danskerne føler sig rimelig økonomisk sikre i de kommende par år.


når man spørger til, hvordan økonomisk utryghed påvirker, så går det ud over familien og skaber søvnbesvær. omkring 70 % svarer, at de ikke har oplevet problemer med at sove, konflikter med familien, følt skam eller overvejet at flytte indenfor det seneste halve år som følge af økonomisk smalhals. omkring 23 % har haft problemer med at falde i søvn, 20 % har haft familiekonflikt, 19 % har følt skam og 18 % har overvejet flytning eller lignende.

