kapitel 3: økonomisk utryghed – på toppen af konjunkturen
økonomisk utryghed rammer både livskvalitet og almindelig tryghed hårdt. det stresser, hvis man frygter ikke at kunne betale uventede regninger, og ikke tror på sine chancer på arbejdsmarkedet. den økonomiske usikkerhed påvirker ca. 14 % af danskerne og rammer dermed bredt.


den økonomiske utryghed udgøres af forskellige typer af pengeproblemer. 36 % frygter at have sparet for lidt op til pensionen. over 20 % oplever flere gange søvnproblemer som følge af dårlig økonomi, mens en tilsvarende andel ville have vanskeligheder ved at skaffe 8.000 kr. til en uforudset udgift indenfor 14 dage. 15 % frygter også, at privatøkonomien ikke vil se bedre ud om et år og 5 % er ofte bagud med betalinger. selv på toppen af højkonjunkturen er de økonomiske problemer ret udbredte i befolkningen. 


ser man på, hvordan de økonomiske aspekter påvirker den generelle økonomiske tryghed, er der især en sammenhæng mellem, hvor god man er til at få pengene til at række, og hvor let man har ved at skaffe 8.000 kr. til betaling af en uventet regning. indkomst i forhold til familie og andre i kvarteret har også en stor betydning, mens vanskeligheden ved at skaffe et tilsvarende job ikke har den store effekt på den generelle økonomiske tryghed. økonomisk tryghed består i at vide, at man er i stand til at disponere over husstandens økonomiske råderum, har luft i økonomien, står stærkt på arbejdsmarkedet, har flere penge til rådighed end naboen i kvarteret og ikke skammer sig over sin økonomi. 


økonomiske forhold påvirker livskvaliteten. det er især søvnproblemer og skam over dårlig økonomi, der påvirker tilfredsheden i negativ retning, mens følelsen af kontrol over økonomien, forventningen om økonomisk fremgang og socioøkonomisk status i nærområdet påvirker den økonomiske tryghed positivt. disse fem faktorer forklarer tilsammen ca. 10 % af variationen.

