kapitel 2: kriminalitet og utryghed
utrygheden for kriminalitet er generelt ikke steget. det er utrygheden for konkrete kriminalitetstyper dog. 


utryghed for kriminalitet måles ved utryghed for at gå i mørke i eget kvarter, utryghed for at blive overfaldet og utryghed for indbrud. i 2009 nåede frygten for kriminalitet sit foreløbige højdepunkt. der er sket et fald i frygten for overfald og at gå alene i kvarteret i mørke. derimod er utrygheden overfor indbrud steget svagt siden 2009. 24 % er utrygge ved indbrud, mens 12 % er bange for overfald, og 12 % er utrygge ved at færdes alene efter mørkets frembrud. stigningen i bekymringen for indbrud skyldes ikke en reel stigning i forekomsten af indbrud.


i 2004 var 48 % meget trygge ved at færdes alene i mørke, mens det kun gælder 35 % i 2011. til gengæld er antallet af ret trygge højere i 2011 med hhv. 51 og 44 %. de meget utrygge udgør 3 %, hvorimod det var 2 % i 2004. derudover er der de ret utrygge, der i 2004 udgjorde 6 % og i 2011 er andelen 10 %. 


kvinder er dobbelt så utrygge som mænd. alder ser ud til at spille ind som generationsmæssige forskelle. utrygheden for færdsel i mørke er større i byområder end i landområder.


kvinder udsættes oftere for trusler om vold, mens mænd oftere bliver ofre for vold. mere end hver sjette unge mellem 15 og 19 år er blevet truet eller overfaldet indenfor det seneste år, mens det gælder mere end hver ottende mellem 20 og 24 og mere end hver tiende blandt 25-29-årige. derfor giver det mening, at de yngste er dobbelt så bekymrede som gennemsnittet af befolkningen. hele 17 % af de 15-19-årige frygter vold og trusler. dette er samtidig en utryghed, der i høj grad påvirker det generelle tryghedsniveau. 


det ville forbedre danskernes tryghed i forhold til kriminalitet mest, hvis de vidste, at politiet var fremme i løbet af få minutter. dernæst ville forebyggelse af kriminalitet have en beroligende effekt og yderligere ressourcer til politiet kommer ind på en 3. plads. 50 % svarer, at strengere straffe ville hjælpe, mens 5 % angiver, at det ville forværre deres tryghed. tilsvarende bliver 45 % mere trygge ved udsigten til flere overvågningskameraer, mens de skræmmer 8 %.   

de eneste negative flertal angår våben. et relativt flertal af danskerne ville blive mere utrygge, hvis de var i besiddelse af våben til selvforsvar i tilfælde af overfald. 


68 % af danskerne har ikke foretaget sig særlige forholdsregler for at sikre sig mod kriminalitet. 17 % har sat bedre låse i mv., 11 % har installeret alarm i boligen, 5 % har anskaffet en hund, 4 % har anskaffet et slagvåben som fx et baseballbat, 3 % har købt en peberspray, 1 % går til selvforsvar, 1 % har købt en kniv og mindre end 1 % har anskaffet et skydevåben. 


8 % af danskerne har dermed sikret sig selv offensivt. blandt de unge er interessen for våben størst. 10 % af de unge mellem 15 og 19 har anskaffet en form for våben eller peberspray. det gør ikke den store forskel for trygheden, om man har foretaget et af disse tiltag.

